# Úradný vestník L 301/2010

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2010.301.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 301 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5318. novembra 2010 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2010.301.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 301

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5318. novembra 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1051/2010 zo 17. novembra 2010, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 1 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1052/2010 zo 17. novembra 2010 o vydávaní dovozných licencií v prípade žiadostí predložených v prvých siedmich dňoch mesiaca novembra 2010 v rámci colnej kvóty pre vysokokvalitné hovädzie mäso otvorenej nariadením (ES) č. 620/2009 | 3 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2010/693/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 22. júla 2010, ktorým sa stanovuje spoločný formát pre druhú správu členských štátov o implementácii smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/42/ES o obmedzení emisií prchavých organických zlúčenín
  [oznámené pod číslom K(2010) 4955] | 4 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1051/2010 zo 17. novembra 2010, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

1

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1052/2010 zo 17. novembra 2010 o vydávaní dovozných licencií v prípade žiadostí predložených v prvých siedmich dňoch mesiaca novembra 2010 v rámci colnej kvóty pre vysokokvalitné hovädzie mäso otvorenej nariadením (ES) č. 620/2009

3

ROZHODNUTIA

2010/693/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 22. júla 2010, ktorým sa stanovuje spoločný formát pre druhú správu členských štátov o implementácii smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/42/ES o obmedzení emisií prchavých organických zlúčenín
  [oznámené pod číslom K(2010) 4955]

[oznámené pod číslom K(2010) 4955]

4

| | | IV   Akty prijaté pred 1. decembrom 2009 podľa Zmluvy o ES, Zmluvy o EÚ a Zmluvy o Euratome |
| --- | --- | --- |
| | * | Rozhodnutie Dozorného orgánu EZVO č. 303/09/COL z 8. júla 2009 o systéme týkajúcom sa námornej dopravy vo forme systému dane z tonáže a systému náhrad za zamestnávanie námorníkov (Island) | 10 |

IV   Akty prijaté pred 1. decembrom 2009 podľa Zmluvy o ES, Zmluvy o EÚ a Zmluvy o Euratome

*

Rozhodnutie Dozorného orgánu EZVO č. 303/09/COL z 8. júla 2009 o systéme týkajúcom sa námornej dopravy vo forme systému dane z tonáže a systému náhrad za zamestnávanie námorníkov (Island)

10

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 18.11.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 301/1

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1051/2010

zo 17. novembra 2010,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže:

Nariadením (ES) č. 1580/2007 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 18. novembra 2010.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 17. novembra 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 61,0 |
| MA | 70,9 |
| MK | 55,8 |
| ZZ | 62,6 |
| 0707 00 05 | AL | 59,4 |
| EG | 161,4 |
| JO | 174,9 |
| MK | 59,4 |
| TR | 78,1 |
| ZZ | 106,6 |
| 0709 90 70 | MA | 75,1 |
| TR | 153,7 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 20 10 | MA | 63,2 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 102,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 62,8 |
| TN | 78,6 |
| TR | 62,8 |
| UY | 58,6 |
| ZZ | 65,7 |
| 0805 50 10 | AR | 39,2 |
| TR | 71,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 56,0 |
| 0806 10 10 | BR | 268,6 |
| TR | 151,9 |
| US | 291,7 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 197,9 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| CN | 82,6 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 99,1 |
| US | 96,5 |
| ZA | 102,1 |
| ZZ | 81,1 |
| 0808 20 50 | CN | 83,8 |
| ZZ | 83,8 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

AL

61,0

MA

70,9

MK

55,8

ZZ

62,6

0707 00 05

AL

59,4

EG

161,4

JO

174,9

MK

59,4

TR

78,1

ZZ

106,6

0709 90 70

MA

75,1

TR

153,7

ZZ

114,4

0805 20 10

MA

63,2

ZA

141,4

ZZ

102,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

62,8

TN

78,6

TR

62,8

UY

58,6

ZZ

65,7

0805 50 10

AR

39,2

TR

71,7

UY

57,1

ZZ

56,0

0806 10 10

BR

268,6

TR

151,9

US

291,7

ZA

79,2

ZZ

197,9

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

CN

82,6

MK

27,2

NZ

99,1

US

96,5

ZA

102,1

ZZ

81,1

0808 20 50

CN

83,8

ZZ

83,8

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 18.11.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 301/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 301/3

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1052/2010

zo 17. novembra 2010

o vydávaní dovozných licencií v prípade žiadostí predložených v prvých siedmich dňoch mesiaca novembra 2010 v rámci colnej kvóty pre vysokokvalitné hovädzie mäso otvorenej nariadením (ES) č. 620/2009

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1301/2006 z 31. augusta 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá pre správu dovozných colných kvót pre poľnohospodárske produkty spravovaných prostredníctvom systému dovozných licencií (2), a najmä na jeho článok 7 ods. 2,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 620/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje správa dovoznej colnej kvóty pre vysokokvalitné hovädzie mäso (3), sa zavádzajú podrobné pravidlá predkladania a vydávania dovozných licencií. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 620/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje správa dovoznej colnej kvóty pre vysokokvalitné hovädzie mäso (3), sa zavádzajú podrobné pravidlá predkladania a vydávania dovozných licencií.

| (2) | V článku 7 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1301/2006 sa ustanovuje, že v prípadoch, keď množstvá, ktoré sú predmetom žiadostí o licenciu, prekračujú množstvá dostupné na obdobie kvóty, mali by sa pre množstvá, ktoré sú predmetom jednotlivých žiadostí o licenciu, stanoviť alokačné koeficienty. Žiadosti o dovozné licencie predložené na základe článku 3 nariadenia (ES) č. 620/2009 v období od 1. do 7. novembra 2010 prekračujú dostupné množstvá. Preto by sa malo určiť, v akom rozsahu sa môžu vydávať dovozné licencie, a mal by sa stanoviť alokačný koeficient, |
| --- | --- |

(2)

V článku 7 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1301/2006 sa ustanovuje, že v prípadoch, keď množstvá, ktoré sú predmetom žiadostí o licenciu, prekračujú množstvá dostupné na obdobie kvóty, mali by sa pre množstvá, ktoré sú predmetom jednotlivých žiadostí o licenciu, stanoviť alokačné koeficienty. Žiadosti o dovozné licencie predložené na základe článku 3 nariadenia (ES) č. 620/2009 v období od 1. do 7. novembra 2010 prekračujú dostupné množstvá. Preto by sa malo určiť, v akom rozsahu sa môžu vydávať dovozné licencie, a mal by sa stanoviť alokačný koeficient,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Na žiadosti o dovozné licencie, na ktoré sa vzťahuje kvóta s poradovým číslom 09.4449, ktoré boli predložené v období od 1. do 7. novembra 2010 podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 620/2009, sa uplatní alokačný koeficient 97,748351 %.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 17. novembra 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 182, 15.7.2009, s. 25.

3

---

ROZHODNUTIA

| 18.11.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 301/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 301/4

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 22. júla 2010,

ktorým sa stanovuje spoločný formát pre druhú správu členských štátov o implementácii smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/42/ES o obmedzení emisií prchavých organických zlúčenín

[oznámené pod číslom K(2010) 4955]

(2010/693/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/42/ES z 21. apríla 2004 o obmedzení emisií prchavých organických zlúčenín unikajúcich pri používaní organických rozpúšťadiel v určitých farbách a lakoch a vo výrobkoch na povrchovú úpravu vozidiel a o zmene a doplnení smernice 1999/13/ES (1), a najmä na jej článok 7,

keďže:

| (1) | Podľa článku 3 ods. 1 smernice 2004/42/ES by členské štáty mali zabezpečiť, aby sa výrobky uvedené v prílohe I k tejto smernici uvádzali na trh na ich území po dátumoch stanovených v prílohe II k tejto smernici len vtedy, ak obsah prchavých organických zlúčenín (ďalej len „VOC“) v nich neprekračuje príslušné limitné hodnoty uvedené aj v prílohe II k tejto smernici a ak obsah VOC je správne označený podľa článku 4 tejto smernice. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 3 ods. 1 smernice 2004/42/ES by členské štáty mali zabezpečiť, aby sa výrobky uvedené v prílohe I k tejto smernici uvádzali na trh na ich území po dátumoch stanovených v prílohe II k tejto smernici len vtedy, ak obsah prchavých organických zlúčenín (ďalej len „VOC“) v nich neprekračuje príslušné limitné hodnoty uvedené aj v prílohe II k tejto smernici a ak obsah VOC je správne označený podľa článku 4 tejto smernice.

| (2) | Podľa článku 7 smernice 2004/42/ES by členské štáty mali na základe spoločného formátu vypracovaného Európskou komisiou podávať správy o výsledkoch monitorovacích programov pripravených v súlade s článkom 6 tejto smernice a o kategóriách a množstvách výrobkov, na ktoré bolo udelené povolenie. |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 7 smernice 2004/42/ES by členské štáty mali na základe spoločného formátu vypracovaného Európskou komisiou podávať správy o výsledkoch monitorovacích programov pripravených v súlade s článkom 6 tejto smernice a o kategóriách a množstvách výrobkov, na ktoré bolo udelené povolenie.

| (3) | Formát pre prvú správu vzťahujúcu sa na obdobie od 1. januára do 31. decembra 2007 bol stanovený rozhodnutím Komisie 2007/205/ES (2). Aby sa členským štátom umožnilo splniť si povinnosť a predložiť správu vzťahujúcu sa na obdobie od 1. januára do 31. decembra 2010, mal by sa stanoviť spoločný formát pre druhú správu. |
| --- | --- |

(3)

Formát pre prvú správu vzťahujúcu sa na obdobie od 1. januára do 31. decembra 2007 bol stanovený rozhodnutím Komisie 2007/205/ES (2). Aby sa členským štátom umožnilo splniť si povinnosť a predložiť správu vzťahujúcu sa na obdobie od 1. januára do 31. decembra 2010, mal by sa stanoviť spoločný formát pre druhú správu.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru, ktorý je uvedený v článku 12 ods. 2 smernice 2004/42/ES, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru, ktorý je uvedený v článku 12 ods. 2 smernice 2004/42/ES,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Na účely vypracovania správy uvedenej v článku 7 smernice 2004/42/ES vzťahujúcej sa na obdobie od 1. januára 2010 do 31. decembra 2010 členské štáty použijú formát uvedený v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 22. júla 2010

Za Komisiu

Janez POTOČNIK

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 87.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 91, 31.3.2007, s. 48.

2

---

PRÍLOHA

SPOLOČNÝ FORMÁT NA PREDLOŽENIE SPRÁVY O IMPLEMENTÁCII SMERNICE 2004/42/ES ZA OBDOBIE OD 1. JANUÁRA DO 31. DECEMBRA 2010

1.   Všeobecné informácie a administratívne opatrenia

1.1.   Orgán zodpovedný za predloženú správu:

| Názov | |
| --- | --- |
| Adresa | |
| Kontaktná osoba | |
| E-mail: | |
| Telefón | |

Názov

Adresa

Kontaktná osoba

E-mail:

Telefón

1.2.   V rámci implementácie smernice 2004/42/ES uveďte orgán alebo orgány určené podľa článku 5 tejto smernice a zodpovedné za:

| a) | zavedenie, koordinovanie a riadenie monitorovacieho programu (na vnútroštátnej úrovni); |
| --- | --- |

a)

zavedenie, koordinovanie a riadenie monitorovacieho programu (na vnútroštátnej úrovni);

| b) | vykonávanie inšpekcií a kontrol v oblasti (na regionálnej a/alebo miestnej úrovni); |
| --- | --- |

b)

vykonávanie inšpekcií a kontrol v oblasti (na regionálnej a/alebo miestnej úrovni);

| c) | zabezpečenie presadzovania vnútroštátnych opatrení prijatých na účely implementovania tejto smernice. |
| --- | --- |

c)

zabezpečenie presadzovania vnútroštátnych opatrení prijatých na účely implementovania tejto smernice.

1.3.   Ak sa niektoré orgány podieľajú na implementácii smernice 2004/42/ES, uveďte opatrenia prijaté na zabezpečenie čo možno najjednotnejšej implementácie smernice na celom území.

2.   Monitorovací program (článok 6 smernice 2004/42/ES)

2.1.   Predložili ste kópiu vnútroštátneho monitorovacieho programu v predchádzajúcej správe?

 áno  nie

Zmenil sa monitorovací program od posledného obdobia, na ktoré sa vzťahovala správa?

 áno  nie

Ak je k dispozícii písomná verzia monitorovacieho programu, ktorá nebola predložená s prvou správou o monitorovaní, alebo ak bol monitorovací program revidovaný od prvej správy, predložte kópiu nového alebo revidovaného monitorovacieho programu v prílohe k tejto správe.

2.2.   Ak nebol predložený písomný opis monitorovacieho programu, opíšte stručne program s osobitným zameraním na tieto informácie:

| a) | ako sa overuje súlad s limitnými hodnotami VOC v prílohe II k smernici 2004/42/ES; |
| --- | --- |

a)

ako sa overuje súlad s limitnými hodnotami VOC v prílohe II k smernici 2004/42/ES;

| b) | ako sa overujú požiadavky na označovanie stanovené v článku 4 smernice 2004/42/ES; |
| --- | --- |

b)

ako sa overujú požiadavky na označovanie stanovené v článku 4 smernice 2004/42/ES;

| c) | ako sa vyberajú prevádzkovatelia, ktorí budú monitorovaní v danom roku; |
| --- | --- |

c)

ako sa vyberajú prevádzkovatelia, ktorí budú monitorovaní v danom roku;

| d) | ako a v akej miere sa vykonáva monitorovanie za roky, keď nie je potrebné predložiť správu Komisii. |
| --- | --- |

d)

ako a v akej miere sa vykonáva monitorovanie za roky, keď nie je potrebné predložiť správu Komisii.

2.3.   Ak je to možné, odhadnite počet prevádzkovateľov aktívnych v členskom štáte v každej z týchto kategórií:

| | Odhadovaný počet |
| --- | --- |
| Výrobcovia | |
| Dovozcovia | |
| Veľkoobchodníci | |
| Maloobchodníci | |

Odhadovaný počet

Výrobcovia

Dovozcovia

Veľkoobchodníci

Maloobchodníci

2.4.   Vzhľadom na štruktúru trhu v uvedenom bode 2.3, na ktorých z uvedených prevádzkovateľov sa vzťahuje monitorovací program (1)?

 výrobcovia  dovozcovia  veľkoobchodníci  maloobchodníci

 iní (špecifikujte): ...

2.5.   Ak je to možné, odhadnite množstvo výrobkov (hmotnosť alebo objem) na trhu v rámci rozsahu pôsobnosti smernice 2004/42/ES za rok 2010.

2.6.   Uveďte odhad trhového podielu, ktorý sa má v rámci monitorovacieho programu skontrolovať v danom roku vzhľadom na množstvo výrobkov uvedených na trh:

 0 – 20 %  21 – 40 %  41 – 60 %  61 – 80 %  81 – 100 %

2.7.   Inšpekcie sa obvykle vykonávajú prostredníctvom (1):

|  | návštev na mieste bez upozornenia prevádzkovateľa; |
| --- | --- |
|  | návštev na mieste s predchádzajúcim upozornením prevádzkovateľa; |
|  | iné (špecifikujte): ... |



návštev na mieste bez upozornenia prevádzkovateľa;



návštev na mieste s predchádzajúcim upozornením prevádzkovateľa;



iné (špecifikujte): ...

2.8.   Ako príslušné orgány overujú súlad výrobkov s limitnými hodnotami VOC stanovenými v prílohe II k smernici 2004/42/ES (1)?

|  | : | A | : | odberom vzoriek a analýzou výrobkov v akreditovanom laboratóriu pomocou analytických metód stanovených v prílohe III k smernici 2004/42/ES; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | : | B | : | na základe správy z analýzy výrobkov vykonanej prevádzkovateľom pomocou analytických metód stanovených v prílohe III k smernici 2004/42/ES (výrobca, dovozca, veľkoobchodník alebo maloobchodník); |
|  | : | C | : | iné (špecifikujte): ... |



:

A

:

odberom vzoriek a analýzou výrobkov v akreditovanom laboratóriu pomocou analytických metód stanovených v prílohe III k smernici 2004/42/ES;



:

B

:

na základe správy z analýzy výrobkov vykonanej prevádzkovateľom pomocou analytických metód stanovených v prílohe III k smernici 2004/42/ES (výrobca, dovozca, veľkoobchodník alebo maloobchodník);



:

C

:

iné (špecifikujte): ...

2.9.   Kontroly označenia výrobkov sa uskutočňujú (1):

|  | : | A | : | vizuálnymi kontrolami na mieste; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | : | B | : | predložením vzoriek označení inšpekčnému orgánu uvedenému v bode 1.2 písm. b); |
|  | : | C | : | iné (špecifikujte): ... |



:

A

:

vizuálnymi kontrolami na mieste;



:

B

:

predložením vzoriek označení inšpekčnému orgánu uvedenému v bode 1.2 písm. b);



:

C

:

iné (špecifikujte): ...

2.10.   Kontrola prevádzkovateľa sa uskutočňuje (2):

|  | systematicky a v prípade najvýznamnejších prevádzkovateľov častejšie ako raz do roka; |
| --- | --- |
|  | systematicky a v prípade najvýznamnejších prevádzkovateľov raz do roka; |
|  | náhodne v prípade všetkých prevádzkovateľov; |
|  | náhodne v prípade malých prevádzkovateľov; |
|  | iné (špecifikujte): ... |



systematicky a v prípade najvýznamnejších prevádzkovateľov častejšie ako raz do roka;



systematicky a v prípade najvýznamnejších prevádzkovateľov raz do roka;



náhodne v prípade všetkých prevádzkovateľov;



náhodne v prípade malých prevádzkovateľov;



iné (špecifikujte): ...

2.11.   Ak je to možné, uveďte odhad celkových nákladov v EUR za rok v súvislosti s vykonávaním monitorovacieho programu (zamestnanci, odber vzoriek a analýzy, kontroly označovania, uplatňovanie, ďalšie náklady).

Odhadované náklady na monitorovanie v EUR za rok:

|  | menej ako 20 000 EUR; |
| --- | --- |
|  | 20 000 až 40 000 EUR; |
|  | 41 000 až 60 000 EUR; |
|  | viac ako 60 000 EUR. |



menej ako 20 000 EUR;



20 000 až 40 000 EUR;



41 000 až 60 000 EUR;



viac ako 60 000 EUR.

3.   Hlavné výsledky monitorovacieho programu uskutočneného v roku 2010 (článok 7 smernice 2004/42/ES)

3.1.   Zhrnutie inšpekcií

Uveďte v tabuľkách A, B a C počet vykonaných inšpekcií obsahu VOC a zistený percentuálny podiel nedodržania limitných hodnôt pre VOC uvedených v prílohe II k smernici 2004/42/ES na úrovni členského štátu.

Členské štáty môžu uviesť odhady počtu vykonaných inšpekcií obsahu VOC a zistený percentuálny podiel nedodržania limitných hodnôt pre VOC uvedených v prílohe II k smernici 2004/42/ES na úrovni členského štátu na základe extrapolácie informácií od príslušného počtu orgánov. V prípade odhadovaných informácií v tabuľkách A, B alebo C, aký je odhadovaný trhový podiel, ktorý tieto orgány pokrývajú vzhľadom na množstvo výrobkov uvedených na trh?

 0 – 20 %  21 – 40 %  41 – 60 %  61 – 80 %  81 – 100 %

3.1.1.   Tabuľka A (3)

V prípade prevádzok, v ktorých sa uskutočnila inšpekcia na obsah VOC alebo označenie, alebo obe, vyplňte tabuľku A.

| Tabuľka A | Výrobcovia | Dovozcovia | Veľkoobchodníci | Maloobchodníci | Iní |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Počet prevádzok, v ktorých sa kontroloval obsah VOC a označovanie |

Tabuľka A

Výrobcovia

Dovozcovia

Veľkoobchodníci

Maloobchodníci

Iní

1.

Počet prevádzok, v ktorých sa kontroloval obsah VOC a označovanie

| 2. | Počet prevádzok, v ktorých sa kontroloval obsah VOC |
| --- | --- |

2.

Počet prevádzok, v ktorých sa kontroloval obsah VOC

| 3. | Počet prevádzok, v ktorých sa kontrolovalo označovanie |
| --- | --- |

3.

Počet prevádzok, v ktorých sa kontrolovalo označovanie

3.1.2.   Tabuľka B

V prípade prevádzok, v ktorých sa uskutočnila inšpekcia obsahu VOC (informácie uvedené v riadkoch 1 a 2 tabuľky A), vyplňte tabuľku B.

| Tabuľka B | Výrobcovia | Dovozcovia | Veľkoobchodníci | Maloobchodníci | Iní |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet vzoriek výrobkov analyzovaných pomocou metód uvedených v bodoch 2.8.A alebo 2.8.B tejto prílohy | | | | | |
| Počet vzoriek výrobkov analyzovaných pomocou metód uvedených v bode 2.8.C tejto prílohy, v prípade potreby | | | | | |
| Percentuálny podiel vzoriek nespĺňajúcich limitné hodnoty VOC etapy I (4) | | | | | |
| Percentuálny podiel vzoriek spĺňajúcich limitné hodnoty VOC etapy II (4) | | | | | |

Tabuľka B

Výrobcovia

Dovozcovia

Veľkoobchodníci

Maloobchodníci

Iní

Počet vzoriek výrobkov analyzovaných pomocou metód uvedených v bodoch 2.8.A alebo 2.8.B tejto prílohy

Počet vzoriek výrobkov analyzovaných pomocou metód uvedených v bode 2.8.C tejto prílohy, v prípade potreby

Percentuálny podiel vzoriek nespĺňajúcich limitné hodnoty VOC etapy I (4)

Percentuálny podiel vzoriek spĺňajúcich limitné hodnoty VOC etapy II (4)

3.1.3.   Tabuľka C

V prípade prevádzok, v ktorých sa uskutočnila inšpekcia označovania (informácie uvedené v riadkoch 1 a 3 tabuľky A), vyplňte tabuľku B.

| Tabuľka C | Výrobcovia | Dovozcovia | Veľkoobchodníci | Maloobchodníci | Iní |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet označení skontrolovaných vizuálne pomocou metódy uvedenej v bode 2.9.A tejto prílohy | | | | | |
| Počet označení skontrolovaných pomocou všetkých iných metód uvedených v bode 2.9.B alebo 2.9.C tejto prílohy | | | | | |
| Percentuálny podiel označení, ktoré nespĺňajú požiadavky na označenie | | | | | |

Tabuľka C

Výrobcovia

Dovozcovia

Veľkoobchodníci

Maloobchodníci

Iní

Počet označení skontrolovaných vizuálne pomocou metódy uvedenej v bode 2.9.A tejto prílohy

Počet označení skontrolovaných pomocou všetkých iných metód uvedených v bode 2.9.B alebo 2.9.C tejto prílohy

Percentuálny podiel označení, ktoré nespĺňajú požiadavky na označenie

3.2.   Hlavne ktoré kategórie výrobkov v prílohe I k smernici 2004/42/ES podľa zistení nespĺňajú (1) limitné hodnoty pre VOC uvedené v prílohe II a (2) požiadavky na označovanie článku 4 (uveďte až do päť najčastejšie vyskytujúcich sa kategórií)?

3.3.   Aké následné opatrenia sa prijali v prípadoch nesplnenia požiadaviek smernice 2004/42/ES?

4.   Výnimky udelené na základe článku 3 ods. 2 smernice 2004/42/ES

4.1.   Ako sa zaviedol režim výnimiek ustanovený v článku 3 ods. 2 smernice 2004/42/ES?

4.2.   Aký kontrolný systém sa zaviedol na zabezpečenie, aby sa výrobky uvedené v prílohe I k smernici 2004/42/ES, ktoré nespĺňajú limitné hodnoty uvedené v prílohe II k smernici 2004/42/ES, nepredali prevádzkovateľovi inému, ako sú zariadenia, ktoré sú schválené alebo registrované v súlade s článkom 3 alebo 4 smernice Rady 1999/13/ES (5)?

4.3.   Ak sú dostupné údaje, uveďte odhadované množstvo výrobkov v roku 2010, na ktoré sa uplatňuje výnimka (v súlade s klasifikáciou v prílohe I k smernici 2004/42/ES).

5.   Individuálne povolenia udelené na základe článku 3 ods. 3 smernice 2004/42/ES

5.1.   Využili ste možnosť udeliť individuálne povolenia podľa článku 3 ods. 3 smernice 2004/42/ES na účely reštaurovania a údržby budov a starých automobilov (veteránov) zvláštnej historickej a kultúrnej hodnoty?

5.2.   Ak áno, stručne opíšte fungovanie systému zriadeného na udeľovanie individuálnych povolení:

| a) | Ktoré orgány sú zodpovedné za vydávanie individuálnych povolení? |
| --- | --- |

a)

Ktoré orgány sú zodpovedné za vydávanie individuálnych povolení?

| b) | Ktoré orgány sú zodpovedné za označenie budov a/alebo starých automobilov (veteránov) so zvláštnou historickou a kultúrnou hodnotou? |
| --- | --- |

b)

Ktoré orgány sú zodpovedné za označenie budov a/alebo starých automobilov (veteránov) so zvláštnou historickou a kultúrnou hodnotou?

| c) | Podľa akých kritérií sa určila zvláštna historická a kultúrna hodnota? |
| --- | --- |

c)

Podľa akých kritérií sa určila zvláštna historická a kultúrna hodnota?

| d) | Ak je to možné, uveďte odhadované množstvo budov a/alebo starých automobilov (veteránov), ktorým príslušné orgány priradili zvláštnu historickú a kultúrnu hodnotu. |
| --- | --- |

d)

Ak je to možné, uveďte odhadované množstvo budov a/alebo starých automobilov (veteránov), ktorým príslušné orgány priradili zvláštnu historickú a kultúrnu hodnotu.

| e) | Ako je zabezpečené, aby sa predmetné výrobky:






  — | predávali len v „presne vymedzených“ množstvách, |
| --- | --- | --- |

e)

Ako je zabezpečené, aby sa predmetné výrobky:

—

predávali len v „presne vymedzených“ množstvách,

| — | použili len na účely reštaurovania a údržby označených budov a/alebo automobilov? |
| --- | --- |

—

použili len na účely reštaurovania a údržby označených budov a/alebo automobilov?

| f) | Uveďte kategórie a množstvá výrobkov, na ktoré bolo udelené povolenie podľa článku 3 ods. 3 smernice 2004/42/ES, pokiaľ možno v tejto tabuľke:







  Kategórie | Súlad s prílohou I k smernici 2004/42/ES | Množstvá výrobku „pripraveného na použitie“, na ktorý bolo udelené povolenie (hmotnosť alebo objem) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kategória 1 | | |
| Kategória 2 atď. | | |

f)

Uveďte kategórie a množstvá výrobkov, na ktoré bolo udelené povolenie podľa článku 3 ods. 3 smernice 2004/42/ES, pokiaľ možno v tejto tabuľke:

Kategórie

Súlad s prílohou I k smernici 2004/42/ES

Množstvá výrobku „pripraveného na použitie“, na ktorý bolo udelené povolenie (hmotnosť alebo objem)

Kategória 1

Kategória 2 atď.

6.   Ďalšie dôležité informácie

6.1.   Aké hlavné problémy sa vyskytli pri príprave a vykonávaní monitorovacieho programu vrátane problémov pri implementácii smernice alebo administratívnych problémov, ktoré sa vyskytli pri vykonávaní konkrétneho monitorovacieho programu? Ako sa tieto problémy vyriešili?

6.2.   Uveďte ďalšie dôležité pripomienky, návrhy alebo informácie súvisiace s implementáciou smernice 2004/42/ES.

---

(1)  Možno uviesť viac odpovedí.

(2)  Možno uviesť viac odpovedí.

(3)  Celkový počet navštívených prevádzkarní alebo odhadovaný počet je súčtom riadkov 1, 2 a 3.

(4)  Stanovené v časti A prílohy II k smernici 2004/42/ES. Na výrobky na povrchovú úpravu vozidiel sa vzťahuje len etapa I.

(5)  Ú. v. ES L 85, 29.3.1999, s. 1.

---

IV Akty prijaté pred 1. decembrom 2009 podľa Zmluvy o ES, Zmluvy o EÚ a Zmluvy o Euratome

| 18.11.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 301/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 301/10

---

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ORGÁNU EZVO

č. 303/09/COL

z 8. júla 2009

o systéme týkajúcom sa námornej dopravy vo forme systému dane z tonáže a systému náhrad za zamestnávanie námorníkov

(Island)

DOZORNÝ ORGÁN EZVO (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (2), a najmä na jej články 61 až 63 a jej protokol 26,

so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení Dozorného orgánu a Súdneho dvora (3), a najmä na jej článok 24,

so zreteľom na článok 1 ods. 2 časti I a článok 4 ods. 4, článok 6 a článok 7 ods. 5 časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde (4),

so zreteľom na usmernenia dozorného orgánu o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP (5), a najmä na kapitolu o pomoci námornej doprave (6),

so zreteľom na rozhodnutie dozorného orgánu zo 14. júla 2004 o vykonávacích ustanoveniach uvedených v článku 27 časti II protokolu 3 (7),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (8),

keďže:

I.   SKUTOČNOSTI

1.   POSTUP

Listom z 23. marca 2007 (dokument č. 415003) islandské orgány informovali dozorný orgán o plánovanej pomoci určenej sektoru námornej dopravy v súlade s článkom 1 ods. 3 časti I protokolu 3.

Po rôznych výmenách korešpondencie (9) listom z 19. decembra 2007 dozorný orgán informoval islandské orgány, že rozhodol o začatí konania stanoveného v článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3, pokiaľ ide o štátnu pomoc určenú námornej doprave na Islande vo forme systému dane z tonáže a systému náhrad za zamestnávanie námorníkov.

Rozhodnutie dozorného orgánu č. 721/07/COL o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku (10). Dozorný orgán vyzval zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky.

Dozorný orgán nedostal žiadne pripomienky od zainteresovaných strán.

2.   OPIS NAVRHOVANÝCH OPATRENÍ

Oznámenie zahŕňalo dve samostatné opatrenia: systém daní z tonáže a osobitný systém náhrad pre majiteľov lodí. Tieto dve opatrenia budú opísané ďalej v texte.

2.1.   NÁZOV A CIEĽ OZNAMOVANÝCH SYSTÉMOV

Systém „Ríkisstyrkur vegan kaupskipaútgerðar á Íslandi“, t. j. štátna pomoc určená námornej doprave na Islande zahŕňa obidve oznámené opatrenia. Cieľom systému je podporovať námornú dopravu na Islande prostredníctvom poskytnutia výhod majiteľom lodí s cieľom podnietiť ich k tomu, aby sa zaregistrovali na Islande, než aby plávali pod zvýhodnenou vlajkou.

2.2.   VNÚTROŠTÁTNY PRÁVNY ZÁKLAD OZNAMOVANÝCH OPATRENÍ

Právnym základom uvedených opatrení je zákon č. 86/2007 o zdaňovaní obchodov obchodných lodí „Lög um skattlagningu kaupskipaútgerðar“ (ďalej len „zákon o dani z tonáže“). Parlament prijal tento zákon 17. marca 2007 a bol uverejnený v Úradnom právnom vestníku 30. marca 2007. Podľa článku 17 zákona o dani z tonáže nadobudol účinnosť 1. januára 2008.

Zákon o dani z tonáže je potrebné chápať v spojení so zákonom č. 38/2007 um íslenska alþjóðlega skipaskrá o Islandskom medzinárodnom registri lodí (11) (ďalej len „IIS“), ktorý nadobudol účinnosť 1. januára 2008 (12).

2.3.   ZÁKON O DANI Z TONÁŽE

Štandardná daň z príjmu právnických osôb na Islande je 15 % (13). V zákone o dani z tonáže sa ustanovuje, že namiesto priameho uplatňovania obvyklej dane právnických osôb vo výške 15 % zo zisku vytvoreného činnosťami lodnej dopravy môžu lodné spoločnosti využiť priaznivejšiu daň z tonáže, vypočítanú na základe teoretického zisku za deň v závislosti od skutočnej tonáže príslušnej lode. V prípade, že lodná spoločnosť chce pri výpočte svojich ziskov aj naďalej podliehať obvyklým predpisom pre daň z príjmov právnických osôb, môže tak urobiť.

Teoretický zisk získaný uplatnením stanovenej sadzby na skutočnú tonáž potom podlieha štandardnej dani z príjmov právnických osôb.

Režim dane z tonáže teda oslobodzuje oprávnené spoločnosti od riadnej dane právnických osôb zo ziskov pochádzajúcich z lodnej dopravy, pokiaľ zisky zostanú v spoločnostiach v rámci systému. Oslobodenie sa nevzťahuje na úrok, zisky z predaja čistých emisií akcií alebo príjmy z iných zdrojov.

2.3.1.   
  Oprávnené činnosti

Tento systém sa vzťahuje na lode registrované v Islandskom medzinárodnom registri lodí (IIS) s tonážou aspoň 100 GT, ktoré sa používajú na prepravu osôb alebo tovaru v zahraničí a na vnútroštátnu prepravu tovarov. V článku 3 zákona o dani z tonáže sa ustanovuje, že preprava tovarov alebo osôb sa má vykonávať prostredníctvom:

| 1. | obchodných lodí vo vlastníctve prevádzkovateľa lodí; |
| --- | --- |

1.

obchodných lodí vo vlastníctve prevádzkovateľa lodí;

| 2. | obchodných lodí prenajatých bez posádky (prenájom samotnej lode); |
| --- | --- |

2.

obchodných lodí prenajatých bez posádky (prenájom samotnej lode);

| 3. | obchodných lodí prenajatých s posádkou (časový prenájom lode). |
| --- | --- |

3.

obchodných lodí prenajatých s posádkou (časový prenájom lode).

Činnosti obchodných lodí nezahŕňajú prenájom lodí bez posádky na dlhšie obdobia ako na tri roky. Islandské orgány uviedli, že neexistuje osobitné pravidlo, pokiaľ ide o podiel obchodných lodí, ktoré je možné prenajať s posádkou alebo bez posádky v porovnaní s loďami vo vlastníctve prevádzkovateľa lodí.

V článku 4 zákona o dani z tonáže sa ustanovuje, že podľa zákona nie sú oprávnené tieto činnosti: rybolov, výstavba prístavov, potápanie, služby lodivodov a záchranné služby, vzdelávacie a školiace činnosti alebo iné spoločenské činnosti, športy, zábava a činnosti vo voľnom čase vrátane pozorovania veľrýb a prepravy cestujúcich medzi prístavmi v rámci Islandu, ktoré nie sú prístavmi, v ktorých lode zastavujú medzi jednotlivými krajinami.

Islandské orgány potvrdili, že remorkážne a ťažobné činnosti nie sú podľa zákona oprávnenými činnosťami.

V článku 3 zákona o dani z tonáže sa ustanovuje, že tieto pomocné činnosti sú oprávnené:

| 1. | používanie kontajnerov pri preprave tovarov; |
| --- | --- |

1.

používanie kontajnerov pri preprave tovarov;

| 2. | používanie zariadení na nakladanie, vykladanie a údržbu; |
| --- | --- |

2.

používanie zariadení na nakladanie, vykladanie a údržbu;

| 3. | predaj lístkov a prevádzka terminálov pre cestujúcich; |
| --- | --- |

3.

predaj lístkov a prevádzka terminálov pre cestujúcich;

| 4. | prevádzka kancelárií a zariadení pre manažment; |
| --- | --- |

4.

prevádzka kancelárií a zariadení pre manažment;

| 5. | predaj spotrebných výrobkov na palube obchodných lodí. |
| --- | --- |

5.

predaj spotrebných výrobkov na palube obchodných lodí.

2.3.2.   
  Registrácia v IIS a neobmedzená daňová povinnosť

Podľa článku 1 zákona o dani z tonáže,

„[s]poločnosti s ručením obmedzeným a súkromné spoločnosti s ručením obmedzeným, ktoré podliehajú zdaneniu podľa bodu 1 odseku 1 článku 2 zákona 90/2003 o dani z príjmov a prevádzkujú obchodné lode registrované v Islandskom medzinárodnom registri lodí (IIS), sa môžu rozhodnúť, že budú platiť dane z činností svojich obchodných lodí v súlade s týmto zákonom namiesto zákona č. 90/2003.“

Okrem požiadavky týkajúcej sa oprávnených činností sa v zákone o dani z tonáže stanovuje, že musia byť splnené tieto dve podmienky:

| — | po prvé, plavidlá musia byť registrované v IIS. Islandské orgány tvrdia, že registrácia v IIS sa nepovažuje za takzvané spojenie s vlajkou. Nevyžaduje sa žiadne výslovné vlajkové spojenie s Islandom strictu sensu. Skutočne, podľa článku 6 zákona č. 38/2007 o IIS „obchodná loď, ktorá je registrovaná v Islandskom medzinárodnom registri lodí sa považuje za islandské plavidlo a má právo plaviť sa pod národnou vlajkou Islandu.“ Islandské orgány preto opisujú spojenie s vlajkou ako právo a nie ako podmienku oprávnenosti podľa systému.
  Loď, ktorá sa neplaví pod islandskou vlajkou, by ešte vždy mohla mať prístup k dani z tonáže, pokiaľ je registrovaná v IIS. V tejto súvislosti sa v článku 4 toho istého zákona ustanovuje, že registrácia je otvorená v prípade, že „vlastníkom obchodnej lode je islandský občan, občan iného štátu v Európskom hospodárskom priestore alebo občan zakladajúcich štátov Európskeho združenia voľného obchodu, občan Faerských ostrovov alebo právnická osoba zaregistrovaná na Islande.“ |
| --- | --- |

—

po prvé, plavidlá musia byť registrované v IIS. Islandské orgány tvrdia, že registrácia v IIS sa nepovažuje za takzvané spojenie s vlajkou. Nevyžaduje sa žiadne výslovné vlajkové spojenie s Islandom strictu sensu. Skutočne, podľa článku 6 zákona č. 38/2007 o IIS „obchodná loď, ktorá je registrovaná v Islandskom medzinárodnom registri lodí sa považuje za islandské plavidlo a má právo plaviť sa pod národnou vlajkou Islandu.“ Islandské orgány preto opisujú spojenie s vlajkou ako právo a nie ako podmienku oprávnenosti podľa systému.

strictu sensu

Loď, ktorá sa neplaví pod islandskou vlajkou, by ešte vždy mohla mať prístup k dani z tonáže, pokiaľ je registrovaná v IIS. V tejto súvislosti sa v článku 4 toho istého zákona ustanovuje, že registrácia je otvorená v prípade, že „vlastníkom obchodnej lode je islandský občan, občan iného štátu v Európskom hospodárskom priestore alebo občan zakladajúcich štátov Európskeho združenia voľného obchodu, občan Faerských ostrovov alebo právnická osoba zaregistrovaná na Islande.“

| — | po druhé, spoločnosti s ručením obmedzeným a súkromné spoločnosti s ručením obmedzeným musia podliehať dani podľa článku 2 ods. 1 pododsek 1 zákona č. 90/2003 o dani z príjmov (ďalej len „zákon o dani z príjmov“). V tomto ustanovení sa ustanovuje, že spoločnosti so sídlom na Islande sú povinné zdaňovať svoje celkové príjmy na Islande (neobmedzená daňová povinnosť). Právnická osoba sa považuje za právnickú osobu so sídlom na Islande, ak je registrovaná na Islande, ak považuje Island za svoje sídlo podľa svojich stanov alebo má svoje skutočné správne sídlo na Islande. V článku 3 zákona o dani z príjmu sa ustanovuje, že spoločnosti, ktoré nemajú sídlo na Islande, sú povinné zdaňovať na Islande príjmy, ktoré pochádzajú z činností na Islande (zdaňovanie pri zdroji). Islandské orgány potvrdili, že aby boli spoločnosti oprávnené, nemusia byť zaregistrované podľa zákona o obchodných spoločnostiach ako islandské spoločnosti. Spoločnosti zaregistrované podľa zákona o obchodných spoločnostiach iného štátu EHP by preto boli oprávnené využívať systém dane z tonáže za predpokladu, že sú splnené dodatočné požiadavky. |
| --- | --- |

—

po druhé, spoločnosti s ručením obmedzeným a súkromné spoločnosti s ručením obmedzeným musia podliehať dani podľa článku 2 ods. 1 pododsek 1 zákona č. 90/2003 o dani z príjmov (ďalej len „zákon o dani z príjmov“). V tomto ustanovení sa ustanovuje, že spoločnosti so sídlom na Islande sú povinné zdaňovať svoje celkové príjmy na Islande (neobmedzená daňová povinnosť). Právnická osoba sa považuje za právnickú osobu so sídlom na Islande, ak je registrovaná na Islande, ak považuje Island za svoje sídlo podľa svojich stanov alebo má svoje skutočné správne sídlo na Islande. V článku 3 zákona o dani z príjmu sa ustanovuje, že spoločnosti, ktoré nemajú sídlo na Islande, sú povinné zdaňovať na Islande príjmy, ktoré pochádzajú z činností na Islande (zdaňovanie pri zdroji). Islandské orgány potvrdili, že aby boli spoločnosti oprávnené, nemusia byť zaregistrované podľa zákona o obchodných spoločnostiach ako islandské spoločnosti. Spoločnosti zaregistrované podľa zákona o obchodných spoločnostiach iného štátu EHP by preto boli oprávnené využívať systém dane z tonáže za predpokladu, že sú splnené dodatočné požiadavky.

2.3.3.   
  Stanovenie daňového základu

Stanovenie daňového základu

Podľa článku 6 zákona o dani z tonáže sa daňový základ (teoretický zisk) stanoví takto:

| — | do 25 000 NT a vrátane – 30 ISK za 100 NT, |
| --- | --- |

—

do 25 000 NT a vrátane – 30 ISK za 100 NT,

| — | nad 25 001 NT – 10 ISK za 100 NT. |
| --- | --- |

—

nad 25 001 NT – 10 ISK za 100 NT.

Z daňového základu nie je možné odrátať žiadne odpočítateľné položky.

2.3.4.   
  Zdaňovanie podľa zákona o dani z príjmu a oddelené účtovníctvo

Zdaňovanie podľa zákona o dani z príjmu a oddelené účtovníctvo

V článku 4 zákona o dani z tonáže sa ustanovuje, že ak sa prevádzkovateľ lode zapája aj do iných činností, ako sú činnosti oprávňujúce k dani z tonáže, mal by podliehať dani z týchto činností podľa zákona o dani z príjmu.

V článku 7 zákona o dani z tonáže sa ustanovuje, že príjmy a náklady spojené s činnosťami obchodného plavidla by sa mali viesť oddelene od príjmov a nákladov spojených s inými činnosťami v pomere k účtovnej hodnote aktív používaných v činnosti obchodnej lode na jednej strane a na iné účely na druhej strane.

V článku 9 zákona o dani z tonáže sa ustanovuje, že náklady na činnosť obchodnej lode nie je možné odpočítať z príjmu prevádzkovateľa lode podliehajúceho zdaneniu podľa zákona o dani z príjmu. Náklady, okrem finančných nákladov, ktoré súvisia s nadobudnutím príjmu z činností obchodnej lode a nadobudnutím iného príjmu v tom istom čase, by sa mali rozdeliť úmerne k tomuto príjmu. V prípade, že úrokové výdavky, odpisy a kurzové straty podľa článku 49 zákona o dani z príjmu súvisia s nadobudnutím príjmu z činnosti obchodnej lode a nadobudnutím iného príjmu v tom istom čase, také finančné náklady sa rozdelia úmerne k účtovnej hodnote aktív používaných v činnosti obchodnej lode na jednej strane a na iné účely na druhej strane. Náklady, ktoré sa považujú za náklady súvisiace s vytváraním iného príjmu ako príjmu z činnosti obchodnej lode, upravuje zákon o dani z príjmu.

V článku 11 zákona o dani z tonáže sa ustanovuje, že straty z činností obchodných lodí by nemali byť odpočítateľné so zreteľom na zdaňovanie iných činností podľa zákona o dani z príjmu.

2.3.5.   
  Trvanie systému a obdobie zapojenia do systému

Trvanie systému a obdobie zapojenia do systému

Islandské orgány uviedli, že systémy sú notifikované na neobmedzený čas, ale že sú ochotné opätovne ich notifikovať potom, ako sa dohodnú na lehote s dozorným orgánom.

Podľa článku 2 zákona o dani z tonáže je systém dane z tonáže spojený s obdobím zapojenia do systému v trvaní troch rokov. To znamená, že vlastník lode, ktorý sa rozhodne pre daň z tonáže, musí zostať v systéme tri roky.

2.4.   OSOBITNÁ NÁHRADA ZA DAŇ Z PRÍJMU NÁMORNÍKOV

Islandské orgány takisto oznámili systém dotácií hrubých miezd pre námorníkov, podľa ktorého je možné vlastníkom lodí vyplácať finančnú pomoc dosahujúcu 90 % dane z príjmu vypočítanej z hrubých miezd zamestnaných námorníkov. Na to, aby vlastník lode spĺňal podmienky na poskytnutie finančnej pomoci, musí byť spoločnosťou s ručením obmedzeným alebo súkromnou spoločnosťou s ručením obmedzeným s neobmedzenou daňovou povinnosťou na Islande, lode musia byť registrované v IIS a vlastník lode musí zamestnávať námorníkov, ktorí sú oprávnení k zdaneniu na Islande.

V článku 16 zákona o dani z tonáže sa ustanovuje:

„Spoločnosti s ručením obmedzeným a súkromné spoločnosti s ručením obmedzeným podliehajúce zdaneniu podľa bodu 1 odseku 1 článku 2 zákona č. 90/2003 o dani z príjmu, ktoré prevádzkujú obchodné lode, porovnaj článok 3, registrované v Islandskom medzinárodnom registri lodí (IIS), dostanú dotáciu, ktorá zodpovedá 90 % správne stanovenej výšky dane z príjmu a miestnej dane z príjmu vo forme daní vyberaných zrážkou z miezd posádok príslušných obchodných lodí, s prihliadnutím na úľavy z osobných daní a daňové úľavy námorníkov. Daň vyberaná zrážkou sa v iných ohľadoch rozdelí tak, že 5 % sa odvedie ministerstvu financií a 5 % sa odvedie obci príslušného člena posádky. Týmto rozdelením sa nahradí rozdelenie dane vyberanej zrážkou a členenie podľa zákona o dani vyberanej zrážkou, zákona o dani z príjmu a zákona o základe príjmov obce.

Minister financií prostredníctvom nariadenia presne stanoví realizáciu platieb v súlade s odsekom 1, vrátane spôsobu žiadania o dotácie, termínov platieb a vyrovnania nezaplatených verejných prostriedkov.“

Islandské orgány potvrdili, že neexistujú žiadne iné kritéria oprávnenosti, pokiaľ ide o úroveň námorníkov okrem toho, aby boli zamestnaní v obchodnej lodnej spoločnosti a mali daňovú povinnosť na Islande. Náhrada sa poskytuje len za daň z príjmu vypočítanú z miezd námorníkov. Nevzťahuje sa na žiadne príspevky sociálneho zabezpečenia. Islandské orgány takisto potvrdili, že islandská štátna príslušnosť nie je v tejto súvislosti relevantná. Námorník nemusí mať trvalý pobyt na Islande, aby bol vlastník lode oprávnený na poskytnutie finančnej pomoci.

2.5.   PRÍJEMCOVIA POMOCI, ROZPOČET, TRVANIE A NADOBUDNUTIE ÚČINNOSTI OZNÁMENÝCH OPATRENÍ

Islandské orgány nepredložili žiadne presné údaje týkajúce sa zníženia príjmov štátu, ktoré vyplynie z uplatňovania systému dane z tonáže v porovnaní s príjmom, ktorý by vyplýval z uplatňovania štandardnej dane zo ziskov spoločností.

Islandské orgány uviedli, že náklady na oznámené opatrenia budú závisieť od počtu plavidiel zaregistrovaných v IIS. Očakávajú, že sa zaregistruje 12 lodí, v prípade ktorých sa predpokladá priemerná daň z tonáže vo výške 120 000 ISK. Daň z tonáže by potom dosiahla výšku 1 440 000 ISK. V predbežnom odhade sa však neuvádza výška obvyklej dane zo ziskov spoločností, ktorú by týchto 12 lodí inak zaplatilo.

Islandské orgány uviedli, že neboli predložené žiadne žiadosti o registráciu v Islandskom registri lodí.

Islandské orgány neobmedzili trvanie týchto dvoch systémov.

2.6.   KUMULÁCIA

Podľa oddielu 11 usmernení o námornej doprave zníženie daní a odvodov námorníkov na nulu a zníženie dane z príjmu podnikov z dopravných činností v súlade so systémami, ktoré už boli schválené v iných štátoch EHP, je maximálna úroveň pomoci, ktorú možno povoliť. V snahe zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže iné systémy pomoci nesmú poskytovať väčšie výhody, ako je táto. Pomoc by v žiadnom prípade nemala prekročiť celkovú výšku daní odvedených z dopravných činností a sociálnych príspevkov námorníkov.

Islandské orgány potvrdili, že kumuláciu týchto dvoch systémov s inými podpornými opatreniami budú monitorovať islandské daňové úrady a že sa bude dodržiavať súlad s maximálnymi intenzitami pomoci.

2.7.   INFORMÁCIE O OČAKÁVANEJ MAKROEKONOMICKEJ NÁVRATNOSTI SKUPINY NÁMORNÝCH SPOLOČNOSTÍ

V súlade s oddielom 12 ods. 2 usmernení o pomoci námornej doprave islandské orgány uskutočnili analýzu efektívnosti nákladov s cieľom stanoviť makroekonomickú návratnosť oznamovaných daňových systémov. V analýze sa uvádza, že ťažko predpovedať ekonomické účinky zákona o dani z tonáže, pretože to bude závisieť od počtu lodí zaregistrovaných v IIS. Pokiaľ ide o odhad vytvorených alebo zachovaných pracovných miest, islandské orgány odhadujú, že účinok obidvoch podporných opatrení bude taký, že v najbližších šiestich rokov sa zamestná 200 námorníkov ako noví členovia posádok na oprávnených obchodných plavidlách.

3.   OBAVY VYJADRENÉ V ROZHODNUTÍ O ZAČATÍ KONANIA

OBAVY VYJADRENÉ V ROZHODNUTÍ O ZAČATÍ KONANIA

Dňa 19. decembra 2007 sa dozorný orgán rozhodol začať konanie vo veci formálneho zisťovania o navrhovanej štátnej pomoci námornej doprave na Islande vo forme systému dane z tonáže a systému náhrad za zamestnávanie námorníkov (14).

14

Dozorný orgán vyjadril obavy v rozhodnutí o začatí konania v súvislosti so systémom dane z tonáže v otázkach týkajúcich sa požiadavky registrácie plavidla v ISS, čím sa z daňového systému vylúčia činnosti lodí registrovaných v iných štátoch EHP a požiadavky neobmedzenej daňovej povinnosti, čím sa z prístupu k dani z tonáže vylúčia činnosti podliehajúce zdaneniu pri zdroji.

Dozorný orgán mal okrem toho obavy týkajúce sa požiadavky, že v IIS sa môžu registrovať iba právnické osoby zaregistrované na Islande, zaobchádzania so spoločnosťami pôsobiacimi v oblasti riadenia lodí, stanovenia daňového základu a trvania obdobia, počas ktorého musí vlastník lode zostať v systéme dane z tonáže („obdobie zapojenia do systému“).

Pokiaľ ide o systém náhrad za zamestnávanie námorníkov, dozorný orgán vyjadril pochybnosti týkajúce sa požiadavky registrácie v IIS a požiadavky mať neobmedzenú daňovú povinnosť. Okrem toho, pokiaľ ide o pravidelné služby cestujúcim medzi prístavmi EHP, dozorný orgán mal pochybnosti, či sa pomoc bude poskytovať len na zamestnávanie námorníkov EHP.

4.   PRIPOMIENKY ISLANDSKÝCH ORGÁNOV

PRIPOMIENKY ISLANDSKÝCH ORGÁNOV

Islandské orgány poskytli dozornému orgánu niektoré pripomienky týkajúce sa systému dane z tonáže a systému náhrad za zamestnávanie námorníkov prostredníctvom listu z 15. februára 2008 (vec č. 465550).

Islandské orgány predložili tieto pripomienky:

| — | žiadny vlastník lode nepožiadal o registráciu v IIS, |
| --- | --- |

—

žiadny vlastník lode nepožiadal o registráciu v IIS,

| — | aby sa spoločnosti stali oprávnenými, musia mať daňovú povinnosť na Islande, ale nemusia byť zaregistrované podľa islandského zákona o obchodných spoločnostiach ako islandské spoločnosti, |
| --- | --- |

—

aby sa spoločnosti stali oprávnenými, musia mať daňovú povinnosť na Islande, ale nemusia byť zaregistrované podľa islandského zákona o obchodných spoločnostiach ako islandské spoločnosti,

| — | neuplatňujú sa žiadne osobitné pravidlá týkajúce sa podielu lodí, ktoré vlastní vlastník lode a lodí, ktoré sú riadené spolu s posádkou, |
| --- | --- |

—

neuplatňujú sa žiadne osobitné pravidlá týkajúce sa podielu lodí, ktoré vlastní vlastník lode a lodí, ktoré sú riadené spolu s posádkou,

| — | plavidlá, ktoré vlastnia právnické osoby v iných štátoch EHP s obmedzenou daňovou povinnosťou na Islande, nie sú oprávnené zaregistrovať sa v IIS, |
| --- | --- |

—

plavidlá, ktoré vlastnia právnické osoby v iných štátoch EHP s obmedzenou daňovou povinnosťou na Islande, nie sú oprávnené zaregistrovať sa v IIS,

| — | v článku 3 zákona o dani z tonáže sa uvádza, že zdanenie podľa tohto článku zahŕňa prevádzku všetkých obchodných lodí, ktoré spĺňajú podmienky pre registráciu v IIS. V prípade, že sa spoločnosť rozhodne pre systém dane z tonáže, súhlasí s tým, že všetky svoje oprávnené plavidlá a súvisiace činnosti zaradí do dane z tonáže (takzvané pravidlo „všetko alebo nič“), |
| --- | --- |

—

v článku 3 zákona o dani z tonáže sa uvádza, že zdanenie podľa tohto článku zahŕňa prevádzku všetkých obchodných lodí, ktoré spĺňajú podmienky pre registráciu v IIS. V prípade, že sa spoločnosť rozhodne pre systém dane z tonáže, súhlasí s tým, že všetky svoje oprávnené plavidlá a súvisiace činnosti zaradí do dane z tonáže (takzvané pravidlo „všetko alebo nič“),

| — | sadzby daní: islandské orgány tvrdili, že sadzby daní z tonáže sú v súlade so sadzbami, ktoré orgán schválil v schválených nórskych systémoch daní z tonáže, |
| --- | --- |

—

sadzby daní: islandské orgány tvrdili, že sadzby daní z tonáže sú v súlade so sadzbami, ktoré orgán schválil v schválených nórskych systémoch daní z tonáže,

| — | trvanie systému: islandské orgány uviedli, že sú ochotné znovu oznámiť systémy podľa dohody s dozorným orgánom; |
| --- | --- |

—

trvanie systému: islandské orgány uviedli, že sú ochotné znovu oznámiť systémy podľa dohody s dozorným orgánom;

| — | kumulácia: islandské orgány uviedli, že zabezpečia súlad s pravidlami kumulácie. |
| --- | --- |

—

kumulácia: islandské orgány uviedli, že zabezpečia súlad s pravidlami kumulácie.

Islandské orgány nepredložili žiadne pripomienky týkajúce sa obdobia zapojenia do systému.

II.   POSÚDENIE

POSÚDENIE

1.   EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI

EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI

Článok 61 ods. 1 Dohody o EHP znie takto:

„Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

Jednotlivé kritéria sa budú skúmať ďalej v texte.

1.1.   PRÍTOMNOSŤ ŠTÁTNYCH ZDROJOV

Opatrenie pomoci musí poskytnúť štát alebo sa poskytuje prostredníctvom štátnych zdrojov.

Uplatňovanie dane z tonáže, ktorá je nižšia ako štandardná daň zo zisku spoločností, má za následok stratu štátnych príjmov. Systém, ktorý sa týka námorníkov, znamená rovnakú stratu štátnych príjmov, pretože štát bude poskytovať vlastníkom lodí priame dotácie zodpovedajúce 90 % dane z príjmu, ktorú by mal zaplatiť námorník a ktorú odvádza vlastník lode. V dôsledku týchto dvoch systémov sa štát vzdáva daňových príjmov, ktoré by obvykle získal od príslušných podnikov. Bez týchto finančných prostriedkov vzniká zaťaženie pre štátne zdroje z poplatkov, ktoré sa obvykle uhrádzajú z rozpočtov zúčastnených podnikov (15). Strata daňových príjmov sa rovná spotrebe štátnych zdrojov vo forme fiškálnych výdavkov (16).

15

16

1.2.   UPREDNOSTŇOVANIE URČITÝCH PODNIKOV ALEBO VÝROBY URČITÝCH TOVAROV

Tieto dve opatrenia poskytujú vlastníkom lodí výhody prostredníctvom dotácií a daňových úľav. Obidve opatrenia sa obmedzujú na sektor námornej dopravy, a preto uprednostňujú iba určité podniky. Musia sa preto posudzovať ako selektívne v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP (17).

17

1.3.   NARUŠENIE HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE A VPLYV NA OBCHOD MEDZI ZMLUVNÝMI STRANAMI

Opatrenie pomoci musí narúšať hospodársku súťaž a ovplyvňovať obchod medzi zmluvnými stranami.

Vlastníci lodí, ktorí využívajú systémy, vykonávajú ekonomickú činnosť v hospodárskej súťaži s vlastníkmi lodí/spoločnosťami z iných krajín EHP. Systém dane z tonáže a náhrad za zamestnávanie námorníkov posilňuje postavenie vlastníkov lodí voči ich konkurentom v rámci EHP a medzi Islandom a ostatnými štátmi EHP a tretími krajinami. Preto tieto opatrenia ovplyvňujú obchod medzi zmluvnými stranami.

1.4.   ZÁVER

Dozorný orgán preto zastáva názor, že oznámené podporné opatrenia (systém dane z tonáže a systém náhrad za zamestnávanie námorníkov) predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

Skutočne, v usmerneniach o námornej doprave sa výslovne ustanovuje, že „tieto daňové úľavy uplatňované osobitne na lodnú dopravu sa pokladajú za štátnu pomoc. Rovnako je štátnou pomocou aj systém nahradenia normálneho systému dane zo zisku podniku daňou z tonáže.“

2.   PROCEDURÁLNE POŽIADAVKY

PROCEDURÁLNE POŽIADAVKY

Podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 „Dozorný orgán EZVO je informovaný v dostatočnom časovom predstihu o akýchkoľvek plánoch na poskytnutie alebo zmenu pomoci, aby mohol predložiť svoje pripomienky [...]. Príslušný štát neuvedie svoje navrhované opatrenia do účinnosti, pokiaľ výsledkom procesu nie je konečné rozhodnutie.“

Predložením notifikácie dvoch podporných opatrení, ktorá bola postúpená spolu s listom od Zastúpenia Islandskej republiky pri Európskej únii z 23. marca 2007 (dokument č. 415003), islandské orgány splnili požiadavku notifikácie.

Islandské orgány však uviedli notifikované opatrenia do účinnosti predtým, ako dozorný orgán prijal konečné rozhodnutie. Dozorný orgán preto dospel k záveru, že islandské orgány nedodržali svoje povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3.

3.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

Podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP sa pomoc na uľahčenie rozvoja určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí môže považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP, ak taká pomoc nepriaznivo neovplyvňuje obchodné podmienky v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom. Dozorný orgán považuje článok 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP spolu s usmerneniami o námornej doprave za právny základ na posúdenie zlučiteľnosti oznamovaných opatrení.

Usmernenia o námornej doprave v oddiele 1.2 písm. c) ods. 4 umožňujú štátom EZVO podporovať odvetvie námornej dopravy: „Námorné odvetvia sú neoddeliteľne späté s námornou dopravou. Toto spojenie je silným argumentom v prospech pozitívnych opatrení, ktorých cieľom je zachovať flotilu závislú od lodnej dopravy EHP. Keďže námorná doprava je jedným zo spojení v dopravnom reťazci všeobecne, a najmä v reťazci námorných odvetví, opatrenia na zachovanie konkurencieschopnosti európskej flotily sa odrážajú aj v investíciách na pevnine do odvetví spojených s námorníctvom a vo vklade námornej dopravy do ekonomiky EHP ako celku a do zamestnanosti všeobecne.“

Dve notifikované opatrenia sa týkajú prevádzkovej pomoci, to znamená, pomoci určenej na to, aby sa podnik oslobodil od výdavkov, ktoré by bežne musel znášať v každodennom riadení svojich bežných činností. Prevádzková pomoc by sa bežne nemala poskytovať, pokiaľ ju usmernenia orgánu o štátnej pomoci výslovne nepovoľujú. V usmerneniach orgánu o námornej doprave sa ustanovuje možnosť poskytnúť prevádzkovú pomoc vo forme dane z tonáže v oddiele 3.1 a vo forme zníženia nákladov na prácu v oddiele 3.2.

Orgán vo svojej analýze preskúmal podmienky, ktoré sú spoločné pre systém dane z tonáže a systém náhrad za zamestnávanie námorníkov (3.1), a potom aj podmienky, ktoré sú špecifické pre systém dane z tonáže (3.2) a podmienky špecifické pre systém náhrad za zamestnávanie námorníkov (3.3).

3.1.   PODMIENKA SPOLOČNÁ PRE SYSTÉM DANE Z TONÁŽE A SYSTÉM NÁHRAD ZA ZAMESTNÁVANIE NÁMORNÍKOV: POŽIADAVKA NA REGISTRÁCIU PLAVIDLA V IIS, ČÍM SA VYLÚČIA LODE REGISTROVANÉ V INÝCH ŠTÁTOCH EHP

Požiadavka uvedená v článku 1 zákona o dani z tonáže, že plavidlá sa majú zaregistrovať v IIS, aby mali prístup k systému dane z tonáže, vedie k vylúčeniu plavidiel, ktoré nie sú zaregistrované na Islande. Toto obmedzenie sa uplatňuje dokonca aj vtedy, ak prevádzka takých plavidiel podlieha zdaňovaniu na Islande. Preto vlastník lodí, ktorý má dve lode, z toho jednu zaregistrovanú v IIS a druhú zaregistrovanú v inom štáte EHP, môže podliehať zdaneniu na Islande, a to zo ziskov z prevádzky oboch lodí (18). Jedine loď registrovaná v IIS však bude oprávnená využívať výhody dane z tonáže.

18

Potvrdilo sa, že aj keď priame zdaňovanie patrí do pôsobnosti štátov EHP, napriek tomu musia túto pôsobnosť uplatňovať v zhode s právom EHP (19). Právo usadiť sa zahŕňa právo štátnych príslušníkov (fyzických a právnických osôb) jedného štátu EHP zakladať a viesť podniky v inom štáte EHP podľa podmienok stanovených právom hostiteľského štátu pre svojich vlastných štátnych príslušníkov. Zrušenie obmedzení, pokiaľ ide o právo usadiť sa, sa uplatňuje na obmedzenia týkajúce sa zriaďovania obchodných zastúpení, pobočiek alebo dcérskych spoločností (20). Okrem toho, zákaz obmedzení, pokiaľ ide o právo usadiť sa, sa takisto uplatňuje na daňové opatrenia (21). Preto tento zákaz zahŕňa aj právo spoločnosti založenej v jednom štáte EHP, ktorá má svoje sídlo, sídlo spoločnosti zapísané v obchodnom registri, ústredie alebo hlavné miesto podnikateľskej činnosti v EHP, aby vykonávala svoje činnosti v inom štáte EHP prostredníctvom pobočky alebo obchodného zastúpenia a podliehala rovnakému daňovému zaobchádzaniu ako spoločnosti založené v tomto štáte. Rozdiel v daňovom zaobchádzaní môže byť zlučiteľný s ustanoveniami Dohody o EHP iba vtedy, ak sa týka situácií, ktoré nie sú objektívne porovnateľné alebo ak ho možno odôvodniť naliehavými dôvodmi vo verejnom záujme (22).

19

20

21

22

Registrácia lode môže predstavovať uplatnenie práva usadiť sa, ak loď predstavuje nástroj na vykonávanie ekonomickej činnosti, ktorá zahŕňa trvalé pôsobisko. Obmedzenia, pokiaľ ide o registráciu lodí v iných štátoch EHP, môžu byť preto v rozpore s právom usadiť sa uvedenom v článku 31 Dohody o EHP (23).

23

Ako sa už preukázalo, vlastník lode, ktorý má neobmedzenú daňovú povinnosť na Islande a obchodné lode registrované v inom štáte EHP, bude podliehať menej priaznivému daňovému zaobchádzaniu ako vlastník lode, ktorý má neobmedzenú daňovú povinnosť na Islande a svoje obchodné lode registrované v IIS. Rozdiel v zaobchádzaní predstavuje obmedzenie práva usadiť sa, pretože odrádza vlastníkov lodí od registrácie lodí v iných štátoch EHP.

Islandské orgány nepredložili žiadne presvedčivé naliehavé dôvody vo verejnom záujme, ktoré by umožnili odôvodniť také obmedzenie slobody vlastníkov lodí podnikať v iných štátoch EHP. Dozorný orgán takisto neidentifikoval žiadne dôvody, prečo je také obmedzenie slobody podnikať potrebné na dosiahnutie cieľa systému dane z tonáže, a to zlepšenia podmienok hospodárskej súťaže vlastníkov lodí na Islande v porovnaní s podmienkami v jurisdikciách štátov, ktoré nie sú členmi EHP.

Dozorný orgán okrem toho zastáva názor, že požiadavka registrácie na Islande nie je zlučiteľná s oddielom 3.1 ods. 7 usmernení o námornej doprave, v ktorom sa stanovuje, že systém daňových úľav by vyžadoval spojenie s „vlajkou EHP“. V usmerneniach o námornej doprave sa vysvetľuje, že také pravidlo existuje s cieľom „podporovať konkurencieschopnosť flotíl EHP na globálnom trhu lodnej dopravy“. Znenie „štát EHP“ interpretované v súvislosti s týmto cieľom nepodporuje zavedenie požiadavky registrácie v konkrétnom štáte EZVO poskytujúcom pomoc. Podporuje skôr názor, že kritériom by mala byť registrácia v ktoromkoľvek štáte EHP (24).

24

Islandské orgány tvrdili, že nevyžadujú to, čo nazývajú „spojenie s vlajkou“, pretože každej lodi registrovanej v IIS zostane aj naďalej možnosť plaviť sa pod inou vlajkou. Ako sa vysvetľuje v oddiele 2.3.2, v článku 6 zákona č. 38/2007 o IIS sa uvádza, že obchodné plavidlo, ktoré je registrované v IIS, sa považuje za islandské plavidlo bez ohľadu na to, či pláva pod islandskou vlajkou.

Dozorný orgán usudzuje, že argument o dobrovoľnom používaní islandskej vlajky nie je relevantný, pretože obmedzenie slobody podnikať, uvedené v predošlom texte, vyplýva z požiadaviek registrácie. Z toho dôvodu, aj keď vlastník lode môže plávať pod inou vlajkou ako islandskou, stále je povinný registrovať sa v IIS, aby mohol využívať priaznivejšiu daň z tonáže. Napriek požiadavkám dozorného orgánu islandské orgány nepredložili žiadny argument, ktorým by odôvodnili, prečo je taká požiadavka dvojitej registrácie potrebná a primeraná na dosiahnutie cieľov systému dane z tonáže.

Dozorný orgán preto dospel k záveru, že požiadavka registrácie nie je zlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP, najmä pokiaľ ide o právo usadiť sa uvedené v článku 31 Dohody o EHP, a preto nie je možné ju povoliť podľa pravidiel EHP o štátnej pomoci.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti dozorný orgán nepovažuje za potrebné podrobne analyzovať obavu, ktorú vyjadril v rozhodnutí č. 721/07/COL, pokiaľ ide o požiadavku neobmedzenej daňovej povinnosti s cieľom využívať výhody systému dane z tonáže a systému náhrad za zamestnávanie námorníkov. V každom prípade, ako sa uvádza v poznámke pod čiarou č. 18, dohody štátov EHP o dvojitom zdanení budú obvykle mať za následok, že činnosti lodných spoločností sa budú zdaňovať v štáte, v ktorom sa nachádza miesto skutočného riadenia spoločnosti. Lodné spoločnosti so sídlom v EHP, ktoré majú obmedzenú daňovú povinnosť na Islande, preto budú bežne podliehať iba zdaneniu v štáte EHP, v ktorom podnikajú.

3.2.   PODMIENKY ŠPECIFICKÉ PRE SYSTÉM DANE Z TONÁŽE

3.2.1.   
  Stanovenie daňového základu

Stanovenie daňového základu

V oddiele 3.1 ods. 18 usmernení o námornej doprave sa ustanovuje, že Komisia schváli len systémy, ktoré vytvárajú daňové zaťaženie na rovnakú tonáž „spravodlivo v súlade s už schválenými systémami. Dozorný orgán na základe svojich skúseností poznamenáva, že niektoré štáty sa môžu rozhodnúť priamo stanoviť osobitné sadzby tonážnej dane namiesto výpočtu skutočných ziskov, na ktoré sa uplatňuje bežná daň zo zisku podnikov. Aj dozorný orgán sa snaží zachovať rovnováhu v súlade so schválenými systémami.“

Dozorný orgán porovnal sadzby oznámené islandskými orgánmi so sadzbami uplatniteľnými v systémoch schválených v iných štátoch EHP:

| Island | Dánsko | Litva | Taliansko | Nórsko (25) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Každé množstvo do 25 000 NT | Do 1 000 NT | Do 1 000 NT | Do 1 000 NT | Žiadna daň za prvých 1 000 NT |
| 30 ISK (EUR 0,17) za 100 NT | 0,90 EUR za 100 NT | 0,93 EUR za 100 NT | 0,90 EUR za 100 NT | |
| | Od 1 001 NT do 10 000 NT | Od 1 001 NT do 10 000 NT | Od 1 001 NT do 10 000 NT | Od 1 001 NT do 10 000 NT |
| | 0,70 EUR za 100 NT | 0,67 EUR za 100 NT | 0,70 EUR za 100 NT | 0,22 EUR za 100 NT |
| | Od 10 001 do 25 000 NT | Od 10 001 do 25 000 NT | Od 10 001 do 25 000 NT | Od 10 001 do 25 000 NT |
| | 0,40 EUR za 100 NT | 0,43 EUR za 100 NT | 0,40 EUR za 100 NT | 0,15 EUR za 100 NT |
| Viac ako 25 000 NT | Viac ako 25 000 NT | Viac ako 25 000 NT | Viac ako 25 000 NT | Viac ako 25 000 NT |
| 10 ISK (0,06 EUR) za 100 NT | 0,30 EUR za 100 NT | 0,27 EUR za 100 NT | 0,20 EUR za 100 NT | 0,07 EUR za 100 NT |
| Všetky hodnoty sa uvádzajú za 1 deň. |

Island

Dánsko

Litva

Taliansko

Nórsko (25)

25

Každé množstvo do 25 000 NT

Každé množstvo do 25 000 NT

Do 1 000 NT

Do 1 000 NT

Do 1 000 NT

Do 1 000 NT

Do 1 000 NT

Do 1 000 NT

Žiadna daň za prvých 1 000 NT

Žiadna daň za prvých 1 000 NT

30 ISK (EUR 0,17) za 100 NT

0,90 EUR za 100 NT

0,93 EUR za 100 NT

0,90 EUR za 100 NT

Od 1 001 NT do 10 000 NT

Od 1 001 NT do 10 000 NT

Od 1 001 NT do 10 000 NT

Od 1 001 NT do 10 000 NT

Od 1 001 NT do 10 000 NT

Od 1 001 NT do 10 000 NT

Od 1 001 NT do 10 000 NT

Od 1 001 NT do 10 000 NT

0,70 EUR za 100 NT

0,67 EUR za 100 NT

0,70 EUR za 100 NT

0,22 EUR za 100 NT

Od 10 001 do 25 000 NT

Od 10 001 do 25 000 NT

Od 10 001 do 25 000 NT

Od 10 001 do 25 000 NT

Od 10 001 do 25 000 NT

Od 10 001 do 25 000 NT

Od 10 001 do 25 000 NT

Od 10 001 do 25 000 NT

0,40 EUR za 100 NT

0,43 EUR za 100 NT

0,40 EUR za 100 NT

0,15 EUR za 100 NT

Viac ako 25 000 NT

Viac ako 25 000 NT

Viac ako 25 000 NT

Viac ako 25 000 NT

Viac ako 25 000 NT

Viac ako 25 000 NT

Viac ako 25 000 NT

Viac ako 25 000 NT

Viac ako 25 000 NT

Viac ako 25 000 NT

10 ISK (0,06 EUR) za 100 NT

0,30 EUR za 100 NT

0,27 EUR za 100 NT

0,20 EUR za 100 NT

0,07 EUR za 100 NT

Všetky hodnoty sa uvádzajú za 1 deň.

Ako vyplýva z uvedenej tabuľky, islandský systém pracuje s daňovým základom, ktorý je podstatne nižší ako v štyroch ďalších štátoch EHP (27).

27

Komisia uznala nižšie daňové sadzby len za veľmi špecifických okolností (28). Islandské orgány neposkytli dozornému orgánu žiadne informácie o existencii výnimočných okolností, ktoré by odôvodňovali uplatňovanie nižších sadzieb.

28

Dozorný orgán usudzuje, že výška daňového základu na Islande nie je v súlade so sadzbami uplatniteľnými v iných štátoch EHP, pretože je významne nižšia, a preto nie je v súlade s oddielom 3.1 ods. 18 usmernení o námornej doprave.

3.2.2.   
  Obdobie, počas ktorého musí vlastník lode zostať v systéme dane z tonáže

Obdobie, počas ktorého musí vlastník lode zostať v systéme dane z tonáže

Obdobie, počas ktorého musí vlastník lode zostať v islandskom systéme dane z tonáže, trvá tri roky.

Dozorný orgán zastáva názor, že v štátoch EZVO (29) by sa malo uplatňovať desaťročné obdobie.

29

Prístup dozorného orgánu je v súlade s prístupom Komisie. Minimálne trvanie tohto obdobia v iných schválených systémoch dane z tonáže v EÚ je desať rokov. Komisia zdôrazňuje, že ak sa povolia rozdielne kritériá pre rôzne systémy dane z tonáže, existuje riziko, že vzniknú nespravodlivé výhody a mohlo by dôjsť k hospodárskej súťaži medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o výšku daní v systémoch dane z tonáže. Preto Komisia vyjadrila pochybnosti voči poľskému systému dane z tonáže, ktorý povoľoval minimálne trvanie obdobia päť rokov, pričom zdôraznila, že by to mohlo viesť k nepriaznivým rozdielom medzi systémami dane z tonáže, pretože poľský systém by sa mohol stať žiadanejším a viesť k preregistrácii lodí v rámci Spoločenstva (30).

30

Dozorný orgán usudzuje, že tento aspekt oznámeného systému nie je zlučiteľný s článkom 61 Dohody o EHP.

3.2.3.   
  Zaobchádzanie so spoločnosťami v oblasti riadenia lodí

Zaobchádzanie so spoločnosťami v oblasti riadenia lodí

Vo svojom rozhodnutí č. 755/08/COL dozorný orgán uviedol, že má pochybnosti o zlučiteľnosti oznámeného systému s Dohodou o EHP, pokiaľ ide o zaobchádzanie so spoločnosťami, ktoré sa zaoberajú riadením lodí.

Islandské orgány neposkytli dozornému orgánu žiadne informácie, ktorými by odstránili vyjadrenú pochybnosť.

Vzhľadom na uvedené aspekty týkajúce sa nezlučiteľnosti oznámeného systému s Dohodou o EHP dozorný orgán nepovažuje za potrebné podrobne analyzovať obavu, ktorú vyjadril v rozhodnutí č. 721/07/COL, pokiaľ ide o spoločnosti, ktoré sa zaoberajú riadením lodí.

3.3.   PODMIENKY ŠPECIFICKÉ PRE SYSTÉM NÁHRAD ZA ZAMESTNÁVANIE NÁMORNÍKOV

3.3.1.   
  Pravidelné služby cestujúcim medzi prístavmi EHP: pomoc by sa mala poskytovať len na zamestnávanie námorníkov z EHP

Pravidelné služby cestujúcim medzi prístavmi EHP: pomoc by sa mala poskytovať len na zamestnávanie námorníkov z EHP

Podľa oddielu 3.2 ods. 2 usmernení o námornej doprave, pomoc sa môže poskytovať vo forme znížených sadzieb príspevkov na sociálne zabezpečenie námorníkov EHP zamestnaných na palubách lodí registrovaných v niektorom štáte EHP a znížených sadzieb dane z príjmu námorníkov EHP na palube lodí registrovaných v niektorom štáte EHP. Islandské orgány oznámili podporu v oblasti príspevkov námorníkov, z ktorých až 90 % možno vyplatiť vlastníkovi lode vo forme náhrady.

Podľa oddielu 3.2 ods. 2 usmernení o námornej doprave sú námorníci EHP definovaní takto:

| — | v prípade námorníkov pracujúcich na palubách plavidiel (vrátane nákladných trajektov) ako občania štátov EHP, ktorí poskytujú pravidelné služby cestujúcim medzi prístavmi EHP, |
| --- | --- |

—

v prípade námorníkov pracujúcich na palubách plavidiel (vrátane nákladných trajektov) ako občania štátov EHP, ktorí poskytujú pravidelné služby cestujúcim medzi prístavmi EHP,

| — | vo všetkých ostatných prípadoch ako všetci námorníci platiaci dane v niektorom štáte EHP. |
| --- | --- |

—

vo všetkých ostatných prípadoch ako všetci námorníci platiaci dane v niektorom štáte EHP.

Islandské orgány nepredložili písomné vymedzenie pojmu námorník v legislatívnom alebo administratívnom akte, ale potvrdili, že štátna príslušnosť ani bydlisko námorníka nie sú požiadavkou. Občania tretích krajín by takisto využívali výhody systému. V rozhodnutí č. 721/07/COL dozorný orgán uviedol, že podľa oddielu 3.2 ods. 2 usmernení o námornej doprave, v prípade služieb cestujúcim medzi prístavmi EHP sa pomoc môže poskytovať iba na zamestnávanie námorníkov EHP.

Islandské orgány neposkytli dozornému orgánu žiadne informácie v rozpore s jeho posúdením.

Dozorný orgán preto na základe informácií, ktoré mu boli poskytnuté, usudzuje, že tento aspekt systému nie je v súlade s Dohodou o EHP.

4.   ZÁVER

ZÁVER

Na základe predchádzajúceho hodnotenia dozorný orgán považuje systém týkajúci sa námornej dopravy vo forme systému dane z tonáže a systému náhrad za zamestnávanie námorníkov za nezlučiteľný s pravidlami o štátnej pomoci Dohody o EHP.

Dozorný orgán má za to, že napriek skutočnosti, že samotné prijatie právneho predpisu viedlo k vyvolaniu povinnosti oznamovania uvedenej v predchádzajúcom texte, neuskutočnili sa žiadne platby na základe opatrení podliehajúcich konaniu vo veci formálneho zisťovania a žiadne ustanovenia o vymáhaní preto nebudú potrebné,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Systém týkajúci sa námornej dopravy vo forme systému dane z tonáže a systému náhrad za zamestnávanie námorníkov je nezlučiteľný s fungovaním Dohody o EHP v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

Článok 2

Islandské orgány informujú Dozorný orgán EZVO o opatreniach prijatých na dodržanie súladu s článkom 61 ods. 1 Dohody o EHP do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Islandskej republike.

Článok 4

Iba anglické znenie je autentické.

V Bruseli 8. júla 2009

Za Dozorný orgán EZVO

Per SANDERUD

predseda

Kristján A. STEFÁNSSON

člen kolégia

---

(1)  Ďalej len „dozorný orgán“.

1

(2)  Ďalej len „Dohoda o EHP“.

2

(3)  Ďalej len „Dohoda o dozore a súde“.

3

(4)  Ďalej len „protokol 3“.

4

(5)  Usmernenia o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, prijaté a vydané dozorným orgánom 19. januára 1994, uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „Ú. v.“) L 231, 3.9.1994 s 1 a v dodatku EHP č. 32, 3.9.1994 s. 1. Ďalej len „usmernenia o štátnej pomoci“. Aktualizovaná verzia usmernení o štátnej pomoci je uverejnená na webovej stránke dozorného orgánu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

5

Úradnom vestníku Európskej únie

(6)  Ďalej len „usmernenia o námornej doprave“.

6

(7)  Rozhodnutie č. 195/04/COL zo 14. júla 2004 uverejnené v Ú. v. EÚ L 139, 25.5.2006, s. 37 a v dodatku EHP č. 26, 25.5.2006, s. 1, zmenené a doplnené rozhodnutím č. 319/05/COL zo 14. decembra 2005, uverejneným v Ú. v. EÚ C 286, 23.11.2006, s. 9 a v dodatku EHP č. 57, 23.11.2006, s. 31.

7

(8)  Uverejnené v Ú. v. EÚ C 96, 17.4.2008, s. 37 a v dodatku EHP č. 20 zo 17.4.2008, s. 17.

8

(9)  Pokiaľ ide o podrobnejšie informácie o výmene rôznej korešpondencie medzi dozorným orgánom a islandskými orgánmi, uvádza sa odkaz na rozhodnutie dozorného orgánu začať konanie vo veci formálneho zisťovania, a to rozhodnutie č. 721/07/COL uverejnené v Ú. v. EÚ C 93, 17.4.2008, s. 37 a v dodatku EHP č. 20, 17.4.2008, s. 17.

9

(10)  Pokiaľ ide o odkaz na Ú. v., pozri poznámku pod čiarou č. 8.

10

(11)  Existuje už Islandský register lodí, ktorý zahŕňa rybárske lode, plachetnice, trajekty atď. a ktorý nebude nahradený novozavedeným IIS. Tieto dva registre budú fungovať súčasne.

11

(12)  Islandské orgány uviedli, že islandská vláda predložila Parlamentu návrh zákona, ktorým sa malo odložiť nadobudnutie účinnosti zákona č. 38/2007 do 1. januára 2009. Návrh zákona bol predložený Parlamentu 28. novembra 2007 a prerokúval sa 4. decembra 2007. Zákon však nebol schválený a v dôsledku toho nebol nikdy predložený parlamentu na druhé čítanie. Obidva zákony, zákon č. 86/2007 a zákon č. 38/2007 preto nadobudli účinnosť 1. januára 2008.

12

(13)  V čase oznámenia systému predstavovala daň z príjmov právnických osôb 18 %. Táto sadzba bola zákonom zo 7. júna 2007 („Lög um breyting á lögum nr. 90/2003, um tekjuskatt, með síðari breytingum, og lögum nr. 86/2007, um skattlagningu kaupskipaútgerðar“) zmenená na 15 %.

13

Lög um breyting á lögum nr. 90/2003, um tekjuskatt, með síðari breytingum, og lögum nr. 86/2007, um skattlagningu kaupskipaútgerðar“

(14)  Podrobná analýza obáv, ktoré identifikoval dozorný orgán, sa uvádza v rozhodnutí č. 721/07/COL, oddiel 3.

14

(15)  Vec C-156/98, Nemecko/Komisia, Zb. 2000, s. I-6857, odsek 26.

15

Nemecko/Komisia

(16)  Pozri okrem iného oddiel 3 ods. 3 usmernení o štátnej pomoci o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na opatrenia týkajúce sa priameho zdaňovania podnikov.

16

(17)  Vec C-75/97, Belgicko/Komisia, Zb. 1999, s. I-3671, odsek 33.

17

Belgicko/Komisia,

(18)  V prípade, že sú uzavreté dohody o dvojitom zdanení, právo ukladať dane sa zvyčajne priznáva štátu, v ktorom sa nachádza miesto skutočného riadenia spoločnosti, vrátane činností, ktoré sa uskutočňujú v iných štátoch EHP prostredníctvom pobočky atď. V uvedenom prípade by sa preto zdaňovanie spoločnosti s trvalým sídlom na Islande uskutočňovalo na Islande, a to aj v prípade príjmu vytvoreného mimo islandského územia. Systému dane z tonáže by však podliehali len zisky z lode registrovanej v Islandskom medzinárodnom registri lodí. Zisky z činnosti druhej lode by sa zdaňovali podľa obvyklého systému zdaňovania podnikov. Islandské orgány potvrdili tento predpoklad.

18

(19)  Vec E-6/98, Vláda Nórska/Dozorný orgán EZVO, Správa Súdneho dvora EZVO, Zb. 1999, s. 74, odsek 34; vec E-1/04, Fokus Bank, Správa Súdneho dvora EZVO, Zb. 2004, s. 11, odsek 20.

19

Vláda Nórska/Dozorný orgán EZVO,

Fokus Bank,

(20)  Pozri napríklad vec C-270/83, Komisia/Francúzsko, Zb. 1986, s. 273, odsek 13, a vec C-311/97, Royal Bank of Scotland, Zb. 1999, s. 2651, odsek 22.

20

Komisia/Francúzsko,

Royal Bank of Scotland,

(21)  Vec C-471/04, Keller Holding, Zb. 2006, s. I-2017, odsek 49.

21

Keller Holding,

(22)  Vec 270/83, Komisia/Francúzsko, Zb. 1986, s. 273, odsek 13; vec C-311/97, Royal Bank of Scotland, citovaná v poznámke pod čiarou č. 20, odseky 23-31 a vec C-253/03, CLT-UFA SA, Zb. 2006, s. I-1831, odseky 14 – 17.

22

Komisia/Francúzsko,

Royal Bank of Scotland,

CLT-UFA SA,

(23)  Vec C-221/89, Factortame Ltd. a ďalší, Zb. 1991, s. I-3905, odseky 22 – 23.

23

Factortame Ltd. a ďalší,

(24)  Ako v rozhodnutí č. 755/08/COL z 3. decembra 2008, v prípade ktorého sa v systéme ustanovilo, že to čo sa vyžaduje, je spojenie s vlajkou jedného zo štátov EHP.

24

(25)  V Nórsku sa nevypočítava žiadny teoretický zisk. Daň z tonáže sa vypočítava priamo, a to tak, že sadzby daní sa vynásobia skutočnou tonážou. Sadzby v prípade Islandu, Dánska, Litvy a Talianska sú sadzby teoretických ziskov, na ktoré sa následne uplatňuje obvyklá domáca sadzba dane zo ziskov spoločností. Preto aj napriek skutočnosti, že sadzby v Nórsku a na Islande sa môžu javiť ako veľmi podobné, majú za následok veľmi rozdielnu výšku dane, ktorú vlastník lode skutočne zaplatí. Napríklad vlastník lode s tonážou 30 000 NT by zaplatil daň z tonáže približne vo výške 46 EUR v Nórsku a približne 7 EUR na Islande ().

25

(26)  Pozri rozhodnutie dozorného orgánu o nórskom systéme dane z tonáže, rozhodnutie č. 755/08/COL z 3. decembra 2008.

(27)  Uvedené sadzby sú sadzby platné ku dňu prijatia rozhodnutia a odzrkadľujú súčasné kurzové sadzby. Dozorný orgán však zastáva názor, že aj predtým, ako finančná kríza ovplyvnila islandskú korunu, výška islandského daňového základu nebola v súlade so sadzbami uplatniteľnými v iných štátoch EHP, porovnaj rozhodnutie č. 721/07/COL.

27

(28)  Pozri rozhodnutie Komisie 2005/417/ES z 30. júna 2004 o sérii daňových opatrení, ktoré Belgicko plánuje zaviesť v námornej doprave, Ú. v. EÚ L 150, 10.6.2005, s. 1. Belgické orgány chceli poskytnúť nižšie daňové sadzby pre väčšie lode, ktoré sa mali preregistrovať pod belgickú vlajku. V prípade Belgicka bola znížená sadzba na každých 100 registrovaných ton nad 40 000 ton, ktorá bola schválená za predpokladu, že loď je nová alebo bola registrovaná pod vlajkou tretej krajiny počas piatich rokov pred vstupom do belgického systému. Obava Komisie voči tomuto rozdielu daňového základu spočívala v tom, že nízky daňový základ by mohol viesť k narušeniu hospodárskej súťaže, ak povzbudí nebelgických vlastníkov lodí k tomu, aby preregistrovali svoje lode z registra Spoločenstva do belgického registra.

28

(29)  Pozri rozhodnutie č. 755/08/COL z 3. decembra 2008 o oznámení zmien a doplnkov nórskeho osobitného daňového systému pre lodnú dopravu.

29

(30)  Rozhodnutie č. 93/2006 – Poľsko.

30

---