# Euroopa Liidu L 235/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.235.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 235 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide4. september 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.235.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 235

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide4. september 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/473/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 15. detsember 2009, Hispaania poolt kütusehinna tõusu järgselt põllumajandussektori toetuseks rakendatud meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 9971 all) | 1 |
| | | 2010/474/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 24. märts 2010, riigiabi kohta C 4/03 (ex NN 102/02) mida Itaalia on andnud WAM SpA-le
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1711 all)

   (
  1
  ) | 26 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2010/473/EL

*

Komisjoni otsus, 15. detsember 2009, Hispaania poolt kütusehinna tõusu järgselt põllumajandussektori toetuseks rakendatud meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 9971 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 9971 all)

1

2010/474/EL

*

Komisjoni otsus, 24. märts 2010, riigiabi kohta C 4/03 (ex NN 102/02) mida Itaalia on andnud WAM SpA-le
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1711 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 1711 all)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 4.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 235/1

---

KOMISJONI OTSUS,

15. detsember 2009,

Hispaania poolt kütusehinna tõusu järgselt põllumajandussektori toetuseks rakendatud meetmete kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 9971 all)

(Ainult hispaaniakeelne tekst on autentne)

(2010/473/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, (1) eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 esimesele lõigule ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Hispaania ametiasutused on teavitanud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artikli 108 lõike 3 kohaselt komisjoni 29. septembri 2000. aasta kirjaga Hispaania poolt kütusehinna tõusu järgselt põllumajandussektori toetuseks rakendatud meetmetest. Komisjon palus 20. novembril 2000. aastal saadetud faksiga täiendavat teavet. Andmed esitati komisjonile 9. jaanuaril 2001 ja 13. märtsil 2001 saadetud kirjades. |
| --- | --- |

(1)

Hispaania ametiasutused on teavitanud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artikli 108 lõike 3 kohaselt komisjoni 29. septembri 2000. aasta kirjaga Hispaania poolt kütusehinna tõusu järgselt põllumajandussektori toetuseks rakendatud meetmetest. Komisjon palus 20. novembril 2000. aastal saadetud faksiga täiendavat teavet. Andmed esitati komisjonile 9. jaanuaril 2001 ja 13. märtsil 2001 saadetud kirjades.

| (2) | Enamik teatises esitatud meetmetest oli juba kantud teatamata abi registrisse (abi NN 19/2001). Teised meetmed kanti teatatud abimeetmete registrisse (N 681/A/2000). |
| --- | --- |

(2)

Enamik teatises esitatud meetmetest oli juba kantud teatamata abi registrisse (abi NN 19/2001). Teised meetmed kanti teatatud abimeetmete registrisse (N 681/A/2000).

| (3) | Komisjon teatas Hispaaniale 11. aprilli 2001. aasta kirjaga, registreeritud 25. aprillil 2001, oma otsusest algatada teatavate meetmete osas ELTLi artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus ja leidis, et teatud meetmed ei vastanud ELTLi artikli 107 sätete kohaldamisalasse kuulumise nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas Hispaaniale 11. aprilli 2001. aasta kirjaga, registreeritud 25. aprillil 2001, oma otsusest algatada teatavate meetmete osas ELTLi artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus ja leidis, et teatud meetmed ei vastanud ELTLi artikli 107 sätete kohaldamisalasse kuulumise nõuetele.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi asjaomaste meetmete kohta. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi asjaomaste meetmete kohta.

| (5) | Hispaania esitas 6. juunil 2001 ja 20. detsembril 2001 saadetud kirjades mitmeid märkusi. Komisjonile on saatnud märkusi ka huvitatud isikud. Need märkused on esitatud Hispaaniale, et anda talle võimalus nende kohta arvamust avaldada. Hispaania seisukohad on esitatud komisjonile 1. ja 30. oktoobril 2001. aastal saadetud kirjades. |
| --- | --- |

(5)

Hispaania esitas 6. juunil 2001 ja 20. detsembril 2001 saadetud kirjades mitmeid märkusi. Komisjonile on saatnud märkusi ka huvitatud isikud. Need märkused on esitatud Hispaaniale, et anda talle võimalus nende kohta arvamust avaldada. Hispaania seisukohad on esitatud komisjonile 1. ja 30. oktoobril 2001. aastal saadetud kirjades.

| (6) | Komisjon võttis 11. detsembril 2002 vastu osaliselt negatiivse lõpliku otsuse 2003/293/EÜ (3). |
| --- | --- |

(6)

Komisjon võttis 11. detsembril 2002 vastu osaliselt negatiivse lõpliku otsuse 2003/293/EÜ (3).

| (7) | Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid ja Federación Catalana de Estaciones de Servicio
   (4) esitasid 15. aprillil 2003. aastal Üldkohtule hagi Euroopa Komisjoni vastu. Hageja nõudis komisjoni otsuse osalist tühistamist. |
| --- | --- |

(7)

Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid ja Federación Catalana de Estaciones de Servicio
   (4) esitasid 15. aprillil 2003. aastal Üldkohtule hagi Euroopa Komisjoni vastu. Hageja nõudis komisjoni otsuse osalist tühistamist.

| (8) | Üldkohus tühistas 12. detsembri 2006. aasta kohtuotsusega (5) komisjoni otsuse 2003/293/EÜ artikli 1 selle osa, milles komisjon väidab, et 6. oktoobri 2000. aasta kuningliku dekreet-seaduses nr 10/2000 põllumajandus-, kalandus- ja transpordisektori kiireloomuliste toetusmeetmete kohta (6) ette nähtud toetusmeetmed põllumajandusühistutele ei kujuta endast abi ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(8)

Üldkohus tühistas 12. detsembri 2006. aasta kohtuotsusega (5) komisjoni otsuse 2003/293/EÜ artikli 1 selle osa, milles komisjon väidab, et 6. oktoobri 2000. aasta kuningliku dekreet-seaduses nr 10/2000 põllumajandus-, kalandus- ja transpordisektori kiireloomuliste toetusmeetmete kohta (6) ette nähtud toetusmeetmed põllumajandusühistutele ei kujuta endast abi ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (9) | Komisjon peab pärast oma otsuse osalist tühistamist võtma käesoleva otsuse kujul vastu uue otsuse komisjoni otsuse 2003/293/EÜ artiklis 1 käsitletud meetmete kohta, mille Üldkohus tühistas. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peab pärast oma otsuse osalist tühistamist võtma käesoleva otsuse kujul vastu uue otsuse komisjoni otsuse 2003/293/EÜ artiklis 1 käsitletud meetmete kohta, mille Üldkohus tühistas.

| (10) | Käesolevas otsuses ei käsitleta otsuse 2003/293/EÜ artiklis 1 osutatud meetmeid, mida ei tühistata Üldkohtu otsusega (7) ja mis jäävad seega täiel määral jõusse. Seega kõnealuseid meetmeid allpool ei käsitleta. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas otsuses ei käsitleta otsuse 2003/293/EÜ artiklis 1 osutatud meetmeid, mida ei tühistata Üldkohtu otsusega (7) ja mis jäävad seega täiel määral jõusse. Seega kõnealuseid meetmeid allpool ei käsitleta.

| (11) | Samuti ei käsitleta käesolevas otsuses otsuse 2003/293/EÜ (8) artiklis 2 ja sellele järgnevates artiklites 3, 4 ja 5 osutatud meetmed ja need artiklid jäävad täiel määral jõusse. Seega nimetatud meetmeid allpool enam ei käsitleta. |
| --- | --- |

(11)

Samuti ei käsitleta käesolevas otsuses otsuse 2003/293/EÜ (8) artiklis 2 ja sellele järgnevates artiklites 3, 4 ja 5 osutatud meetmed ja need artiklid jäävad täiel määral jõusse. Seega nimetatud meetmeid allpool enam ei käsitleta.

II.   KIRJELDUS

1.   Toetusmeetmed põllumajandusühistutele

| (12) | Teatatud toetusmeetmed põllumajandusühistutele on sätestatud kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 (9) (milles käsitletakse kiireloomulisi toetusmeetmeid põllumajandus-, kalandus- ja transpordisektoris ning millega muudetakse 16. juuli 1999. aasta ühistute seadust nr 27/1999 (10) ja 19. detsembri 1990. aasta ühistute maksusüsteemi seadust nr 20/1990) (11) artiklis 1. |
| --- | --- |

(12)

Teatatud toetusmeetmed põllumajandusühistutele on sätestatud kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 (9) (milles käsitletakse kiireloomulisi toetusmeetmeid põllumajandus-, kalandus- ja transpordisektoris ning millega muudetakse 16. juuli 1999. aasta ühistute seadust nr 27/1999 (10) ja 19. detsembri 1990. aasta ühistute maksusüsteemi seadust nr 20/1990) (11) artiklis 1.

| (13) | Ühelt poolt tühistatakse seaduse nr 20/1990 (artikkel 13.10) alusel põllumajandusühistutele kehtestatud 50 % piirmäär käibest, et maksusoodustusi kaotamata sooritada ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega B-klassi diislikütuse müügitehinguid. |
| --- | --- |

(13)

Ühelt poolt tühistatakse seaduse nr 20/1990 (artikkel 13.10) alusel põllumajandusühistutele kehtestatud 50 % piirmäär käibest, et maksusoodustusi kaotamata sooritada ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega B-klassi diislikütuse müügitehinguid.

| (14) | Teiselt poolt on muudetud 7. oktoobri 1998. aasta seadust nr 34/1998 süsivesinike sektori kohta, (12) jättes sellest välja nõude, et põllumajandusühistud peavad asutama eraldi, maksusüsteemi kuuluva üldise juriidilise isiku, et müüa B-klassi diislikütust ühistusse mittekuuluvatele isikutele. |
| --- | --- |

(14)

Teiselt poolt on muudetud 7. oktoobri 1998. aasta seadust nr 34/1998 süsivesinike sektori kohta, (12) jättes sellest välja nõude, et põllumajandusühistud peavad asutama eraldi, maksusüsteemi kuuluva üldise juriidilise isiku, et müüa B-klassi diislikütust ühistusse mittekuuluvatele isikutele.

| (15) | Nende meetmete peamine eesmärk oli Hispaania ametiasutuste sõnul neutraliseerida põllumajandussektorile kütusehinna tõusust tekkinud kahju ajal, mil need meetmed vastu võeti. Seega on kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 põhistuses selgitatud, et „põllumajanduses, kalanduses ja transpordis ning muul otstarbel kasutatava kütteainete hind on tõusnud, kuna nafta on kallinenud ja dollari kurss on euro suhtes märkimisväärsest nõrgenenud”. Hispaania valitsus, „olles mures välistest teguritest põhjustatud kriisi pärast, on kriisist kõige rohkem kannatada saanud sektoreid enim esindavate organisatsioonidega analüüsinud majandusliku mõju ulatust põllumajandusele ja kalandusele, ja saavutanud üksmeele selliste meetmete paketi vastuvõtmise asjus, mille eesmärgiks on võidelda nafta hinna tõusu negatiivse mõju vastu ja soodustada sektorite liberaliseerimist”. |
| --- | --- |

(15)

Nende meetmete peamine eesmärk oli Hispaania ametiasutuste sõnul neutraliseerida põllumajandussektorile kütusehinna tõusust tekkinud kahju ajal, mil need meetmed vastu võeti. Seega on kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 põhistuses selgitatud, et „põllumajanduses, kalanduses ja transpordis ning muul otstarbel kasutatava kütteainete hind on tõusnud, kuna nafta on kallinenud ja dollari kurss on euro suhtes märkimisväärsest nõrgenenud”. Hispaania valitsus, „olles mures välistest teguritest põhjustatud kriisi pärast, on kriisist kõige rohkem kannatada saanud sektoreid enim esindavate organisatsioonidega analüüsinud majandusliku mõju ulatust põllumajandusele ja kalandusele, ja saavutanud üksmeele selliste meetmete paketi vastuvõtmise asjus, mille eesmärgiks on võidelda nafta hinna tõusu negatiivse mõju vastu ja soodustada sektorite liberaliseerimist”.

| (16) | Teatatud meetmega muudetavate seaduste ulatust oleks siinkohal vaja põhjalikumalt kirjeldada. |
| --- | --- |

(16)

Teatatud meetmega muudetavate seaduste ulatust oleks siinkohal vaja põhjalikumalt kirjeldada.

| (17) | Ühistuid käsitlev seadus nr 27/1999 on raamistik, mis reguleerib Hispaanias ühistute tegevust. Sellega määratletakse ühistu mõiste, ühistute klassid ja asutamisreeglid. Selle eesmärk on samuti ühistute edendamine ja arendamine ning nende ühinemise vormide piiramine, hõlbustades uute rühmade loomist ühistute liikumise stimuleerimise eesmärgil. Selle artikkel 93 on pühendatud ühistutele, eeskätt nende eesmärgile ja võimalikele tegevustele. |
| --- | --- |

(17)

Ühistuid käsitlev seadus nr 27/1999 on raamistik, mis reguleerib Hispaanias ühistute tegevust. Sellega määratletakse ühistu mõiste, ühistute klassid ja asutamisreeglid. Selle eesmärk on samuti ühistute edendamine ja arendamine ning nende ühinemise vormide piiramine, hõlbustades uute rühmade loomist ühistute liikumise stimuleerimise eesmärgil. Selle artikkel 93 on pühendatud ühistutele, eeskätt nende eesmärgile ja võimalikele tegevustele.

| (18) | Seaduse nr 20/1990 artiklites 16.5, 18.2, 33 ja 34 on sätestatud eeskirjad Hispaania ühistutele, sealhulgas põllumajandusühistutele kehtestatud maksukorra aluste kohta. Seadus eristab „kaitstud ühistuid” ja „eriti kaitstud ühistuid”. Kaitstud ühistud järgivad ühistute üldises seaduses või autonoomseid kogukondi käsitlevates seadustes kehtestatud põhimõtteid ja sätteid. Eriti kaitstud ühistud on tööandjate ühistud, põllumajandusühistud, ühise maaharimise ühistud, mereühistud ja tarbijaühistud. Seaduse kohaselt on viimati nimetatud ühistud kõige rohkem kaitstud nende sektorite olemuse, liikmete majandusliku suutlikkuse ja vastastikuse abistamise põhimõtte järgimise tõttu. |
| --- | --- |

(18)

Seaduse nr 20/1990 artiklites 16.5, 18.2, 33 ja 34 on sätestatud eeskirjad Hispaania ühistutele, sealhulgas põllumajandusühistutele kehtestatud maksukorra aluste kohta. Seadus eristab „kaitstud ühistuid” ja „eriti kaitstud ühistuid”. Kaitstud ühistud järgivad ühistute üldises seaduses või autonoomseid kogukondi käsitlevates seadustes kehtestatud põhimõtteid ja sätteid. Eriti kaitstud ühistud on tööandjate ühistud, põllumajandusühistud, ühise maaharimise ühistud, mereühistud ja tarbijaühistud. Seaduse kohaselt on viimati nimetatud ühistud kõige rohkem kaitstud nende sektorite olemuse, liikmete majandusliku suutlikkuse ja vastastikuse abistamise põhimõtte järgimise tõttu.

| (19) | Ühistute maksubaasi koosseisus käsitletakse ühistute tegevuste tulemit (tehingud ühistuliikmetega) ning ühistu ja kolmandate isikute vaheliste tegevuste tulemit (tehingud ühistusse mittekuuluvate isikutega) eraldi ja neid ei maksustata samadel alustel. Seega peaks ühistu neid kahte tüüpi tegevusi raamatupidamises eraldi kajastama. |
| --- | --- |

(19)

Ühistute maksubaasi koosseisus käsitletakse ühistute tegevuste tulemit (tehingud ühistuliikmetega) ning ühistu ja kolmandate isikute vaheliste tegevuste tulemit (tehingud ühistusse mittekuuluvate isikutega) eraldi ja neid ei maksustata samadel alustel. Seega peaks ühistu neid kahte tüüpi tegevusi raamatupidamises eraldi kajastama.

| (20) | Põllumajandusühistutele kui eriti kaitstud ühistutele kohaldatav maksukord on sama mis kaitstud ühistutel, välja arvatud järgmistel juhtudel:
  —   ettevõtte tulumaks: selle maksu eesmärgiks on maksustada ettevõtete ja muude juriidiliste isikute tulusid. Ühistu tulemile (tehingud ühistuliikmetega) kohaldatav maksubaas on 20 % soodusmääraga, samas kui tehingutest kolmandate isikutega saadud tulemile (tehingud ühistusse mittekuuluvate isikutega) kohaldatakse maksubaasi üldist 35 % maksumäära (artikkel 33.2); lisaks sellele kehtib kohustusliku reservfondi sissemaksete 50 % soodustus (artikkel 16.5) (13) ning haridus- ja arengufondi suunatud summade 100 % soodustus (artikkel 18.2); (14) üksnes eriti kaitstud ühistutele kohaldatakse samuti 50 % maksusoodustust, mis on kasumi korral määratletud kui ühistutesse kuuluvate või mittekuuluvate isikutega teostatud tehingutest saadud kasumile või kahjumile kohaldatavatest maksumääradest tulenevate summadega võrdne algebraline summa (artikkel 34.2); lõpuks kohaldatakse neile ka ühistute registrisse kandmisele järgneva kolme aasta jooksul soetatud uue amortiseeruva põhivara osiste amortiseerimise õigust;
  —   varade üleandmise ja ametlike dokumentide maks: selle kaudse maksu eesmärk on maksustada erinevaid juriidilisi dokumente, nagu tasulised varade üleandmised, ametlikud dokumendid või teatud ettevõtlusega seotud tehingud (näiteks ettevõtte finantsdokumendid kapitali suurendamise kohta); maksuvabastust kohaldatakse ettevõtte asutamise, kapitali suurendamise, ühinemise ja jagunemise, laenamise ja laenude, sealhulgas obligatsioonides laenude kustutamise korral, varade ostmise ning haridus- ja arengufondi eesmärkide saavutamiseks tehtud maksete korral; eriti kaitstud ühistute puhul kohaldatakse maksuvabastust otse sotsiaalsete ja põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks kasutatavate varade ja õiguste ostmisega seotud tehingute korral (artiklid 33.1 ja 34.1);
  —   majandustegevuste maks: selle kohaliku maksu eesmärk on maksustada otseselt mis tahes ettevõtlusega seotud majandus-, ameti- või kunstitegevusi teostavaid füüsilisi või juriidilisi isikuid Hispaania territooriumil; ette on nähtud 95 % maksusoodustus (artikkel 33.4.a);
  —   kinnisvaramaks: tegemist on kohaliku maksuga, mille eesmärgiks on maksustada omandiõigust ja muid kinnisvaraga seotud asjaõigusi; ette on nähtud selle kohaliku maksu 95 % maksusoodustus, mida kohaldatakse põllumajandusühistutele ja ühise maaharimisega seotud ühistutele kuuluvatele maaelu seotud varadele (artikkel 33.4.b). |
| --- | --- |

(20)

Põllumajandusühistutele kui eriti kaitstud ühistutele kohaldatav maksukord on sama mis kaitstud ühistutel, välja arvatud järgmistel juhtudel:

—   ettevõtte tulumaks: selle maksu eesmärgiks on maksustada ettevõtete ja muude juriidiliste isikute tulusid. Ühistu tulemile (tehingud ühistuliikmetega) kohaldatav maksubaas on 20 % soodusmääraga, samas kui tehingutest kolmandate isikutega saadud tulemile (tehingud ühistusse mittekuuluvate isikutega) kohaldatakse maksubaasi üldist 35 % maksumäära (artikkel 33.2); lisaks sellele kehtib kohustusliku reservfondi sissemaksete 50 % soodustus (artikkel 16.5) (13) ning haridus- ja arengufondi suunatud summade 100 % soodustus (artikkel 18.2); (14) üksnes eriti kaitstud ühistutele kohaldatakse samuti 50 % maksusoodustust, mis on kasumi korral määratletud kui ühistutesse kuuluvate või mittekuuluvate isikutega teostatud tehingutest saadud kasumile või kahjumile kohaldatavatest maksumääradest tulenevate summadega võrdne algebraline summa (artikkel 34.2); lõpuks kohaldatakse neile ka ühistute registrisse kandmisele järgneva kolme aasta jooksul soetatud uue amortiseeruva põhivara osiste amortiseerimise õigust;

—   varade üleandmise ja ametlike dokumentide maks: selle kaudse maksu eesmärk on maksustada erinevaid juriidilisi dokumente, nagu tasulised varade üleandmised, ametlikud dokumendid või teatud ettevõtlusega seotud tehingud (näiteks ettevõtte finantsdokumendid kapitali suurendamise kohta); maksuvabastust kohaldatakse ettevõtte asutamise, kapitali suurendamise, ühinemise ja jagunemise, laenamise ja laenude, sealhulgas obligatsioonides laenude kustutamise korral, varade ostmise ning haridus- ja arengufondi eesmärkide saavutamiseks tehtud maksete korral; eriti kaitstud ühistute puhul kohaldatakse maksuvabastust otse sotsiaalsete ja põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks kasutatavate varade ja õiguste ostmisega seotud tehingute korral (artiklid 33.1 ja 34.1);

—   majandustegevuste maks: selle kohaliku maksu eesmärk on maksustada otseselt mis tahes ettevõtlusega seotud majandus-, ameti- või kunstitegevusi teostavaid füüsilisi või juriidilisi isikuid Hispaania territooriumil; ette on nähtud 95 % maksusoodustus (artikkel 33.4.a);

—   kinnisvaramaks: tegemist on kohaliku maksuga, mille eesmärgiks on maksustada omandiõigust ja muid kinnisvaraga seotud asjaõigusi; ette on nähtud selle kohaliku maksu 95 % maksusoodustus, mida kohaldatakse põllumajandusühistutele ja ühise maaharimisega seotud ühistutele kuuluvatele maaelu seotud varadele (artikkel 33.4.b).

| (21) | Lõpetuseks sätestatakse seaduse artiklis 13, et mitte ükski ühistu, olenemata klassist, kuhu see kuulub, ei tohi teostada ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega tehinguid, mis moodustavad ühistu kõikidest tehingutest rohkem kui 50 %, ilma et ta kaotaks maksusoodustusega ühistu staatuse. |
| --- | --- |

(21)

Lõpetuseks sätestatakse seaduse artiklis 13, et mitte ükski ühistu, olenemata klassist, kuhu see kuulub, ei tohi teostada ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega tehinguid, mis moodustavad ühistu kõikidest tehingutest rohkem kui 50 %, ilma et ta kaotaks maksusoodustusega ühistu staatuse.

| (22) | Põllumajandusühistutele soodsate meetmete eelarvet ei saa nende meetmete olemuse tõttu määratleda. Meetmete rakendamise kestus on määratlemata. |
| --- | --- |

(22)

Põllumajandusühistutele soodsate meetmete eelarvet ei saa nende meetmete olemuse tõttu määratleda. Meetmete rakendamise kestus on määratlemata.

2.   Argumendid, mida komisjon on esitanud seoses läbivaatamismenetluse algatamisega

| (23) | Komisjon põhjendas menetluse algatamise otsust järgmiste argumentidega. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon põhjendas menetluse algatamise otsust järgmiste argumentidega.

| (24) | Menetluse algatamise kohaselt oli kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 vastuvõtmise eelduseks põllumajandusühistutele suuremate eeliste andmine, kui neil oli enne selle dekreedi vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(24)

Menetluse algatamise kohaselt oli kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 vastuvõtmise eelduseks põllumajandusühistutele suuremate eeliste andmine, kui neil oli enne selle dekreedi vastuvõtmist.

| (25) | Esimene eelis seisnes ühingusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisel üldisele maksukorrale alluva juriidilise isiku asutamise nõude kaotamises (see tähendab soodsamat maksusüsteemi), tänu millele oleksid ühistud nimetatud tehingu eest maksnud vähem makse kui enne. Teisisõnu oli põllumajandusühistutel, kes müüsid B-klassi diislikütust ühistusse mittekuuluvatele isikutele, enne seadusemuudatust kohustus asutada omaette juriidiline isik. Pärast seaduse nr 27/1999 muutmist ei ole neil enam sellist kohustust ja nimetatud tehingutele kohaldatakse maksusoodustust. |
| --- | --- |

(25)

Esimene eelis seisnes ühingusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisel üldisele maksukorrale alluva juriidilise isiku asutamise nõude kaotamises (see tähendab soodsamat maksusüsteemi), tänu millele oleksid ühistud nimetatud tehingu eest maksnud vähem makse kui enne. Teisisõnu oli põllumajandusühistutel, kes müüsid B-klassi diislikütust ühistusse mittekuuluvatele isikutele, enne seadusemuudatust kohustus asutada omaette juriidiline isik. Pärast seaduse nr 27/1999 muutmist ei ole neil enam sellist kohustust ja nimetatud tehingutele kohaldatakse maksusoodustust.

| (26) | Teine eelis seisnes põllumajandusühistutele kehtestatud 50 % piirmäära kaotamises ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisel, kaotamata maksusoodustustega ühistu staatust. Teisisõnu pidid põllumajandusühistud enne seaduse nr 27/1999 muudatust piirama ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele tehtud tarnete osakaalu käibest 50 %ni, kui nad ei soovinud maksusoodustusi kaotada. Pärast seda seadusemuudatust võivad nad seda piiri ületada, kaotamata maksusoodustustega ühistu staatust. |
| --- | --- |

(26)

Teine eelis seisnes põllumajandusühistutele kehtestatud 50 % piirmäära kaotamises ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisel, kaotamata maksusoodustustega ühistu staatust. Teisisõnu pidid põllumajandusühistud enne seaduse nr 27/1999 muudatust piirama ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele tehtud tarnete osakaalu käibest 50 %ni, kui nad ei soovinud maksusoodustusi kaotada. Pärast seda seadusemuudatust võivad nad seda piiri ületada, kaotamata maksusoodustustega ühistu staatust.

| (27) | Tegemist on erimeetmega, mida kohaldatakse üksnes põllumajandusühistutele ja millega kaasneb kütuse hinna tõusu raames tehtud maksusoodustus, mis seisneb väiksema maksu tasumises, võrreldes enne seaduse nr 27/1999 muudatust nõutud tavalise maksuga. |
| --- | --- |

(27)

Tegemist on erimeetmega, mida kohaldatakse üksnes põllumajandusühistutele ja millega kaasneb kütuse hinna tõusu raames tehtud maksusoodustus, mis seisneb väiksema maksu tasumises, võrreldes enne seaduse nr 27/1999 muudatust nõutud tavalise maksuga.

| (28) | Komisjon leidis tol hetkel kättesaadava teabe põhjal, et nende meetmetega anti põllumajandusühistutele eelis, millega vähendati nende eelarvele tavaliselt kohaldatavaid koormisi. Maksutulud vähenesid riigi vahendite tarbimisel maksudest laekunud raha kulutamise näol (komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes, (15) punkt 10). Seega käsitleti seda meedet valikulise maksumeetmena, mis mõjutas riigi vahendeid. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon leidis tol hetkel kättesaadava teabe põhjal, et nende meetmetega anti põllumajandusühistutele eelis, millega vähendati nende eelarvele tavaliselt kohaldatavaid koormisi. Maksutulud vähenesid riigi vahendite tarbimisel maksudest laekunud raha kulutamise näol (komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes, (15) punkt 10). Seega käsitleti seda meedet valikulise maksumeetmena, mis mõjutas riigi vahendeid.

| (29) | Komisjon leidis, et menetluse algatamise etapis ja kättesaadava teabe põhjal peaks neid meetmeid käsitlema riiklike maksumeetmetena, mis puudutavad riigi vahendeid, annavad valikulise eelise ega paista olevat põhjendatud maksusüsteemi majanduslikust aspektist vaadatuna, mistõttu tuleks neid käsitleda valikuliste riigiabimeetmetena. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon leidis, et menetluse algatamise etapis ja kättesaadava teabe põhjal peaks neid meetmeid käsitlema riiklike maksumeetmetena, mis puudutavad riigi vahendeid, annavad valikulise eelise ega paista olevat põhjendatud maksusüsteemi majanduslikust aspektist vaadatuna, mistõttu tuleks neid käsitleda valikuliste riigiabimeetmetena.

| (30) | Hispaania ametiasutuste esitatud teabe põhjal, mille kohaselt olevat kütuse hind aastatel 1999–2000 tõusnud 47 %, mille tulemusel tekkisid avalikud rahutused, streigid ja energia- ning toiduainetoodetega varustamise katkestused, ei olnud selles menetlusetapis võimalik täpsustada, kas tegemist on erakorralise sündmusega ELTLi artikli 107 lõike 2 punkti b kohaselt. |
| --- | --- |

(30)

Hispaania ametiasutuste esitatud teabe põhjal, mille kohaselt olevat kütuse hind aastatel 1999–2000 tõusnud 47 %, mille tulemusel tekkisid avalikud rahutused, streigid ja energia- ning toiduainetoodetega varustamise katkestused, ei olnud selles menetlusetapis võimalik täpsustada, kas tegemist on erakorralise sündmusega ELTLi artikli 107 lõike 2 punkti b kohaselt.

| (31) | Siiski oleks kättesaadava teabe põhjal võinud põllumajandusühistutele suunatud abimeetmeid käsitleda kui nimetatud ühistute rahalist seisu parandavat riigiabi, mis aga seda sektorit mingil viisil ei arendanud. Järelikult tuli neid meetmeid käsitleda siseturuga kokkusobimatu tegevusabina. |
| --- | --- |

(31)

Siiski oleks kättesaadava teabe põhjal võinud põllumajandusühistutele suunatud abimeetmeid käsitleda kui nimetatud ühistute rahalist seisu parandavat riigiabi, mis aga seda sektorit mingil viisil ei arendanud. Järelikult tuli neid meetmeid käsitleda siseturuga kokkusobimatu tegevusabina.

| (32) | Neid kaalutlusi arvestades leidis komisjon, et kõnealustele meetmetele ei saa kohaldada nende riigiabina käsitlemise korral ELTLi artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud maksusoodustusi ning otsustas seega algatada nende meetmete suhtes ELTLi artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. |
| --- | --- |

(32)

Neid kaalutlusi arvestades leidis komisjon, et kõnealustele meetmetele ei saa kohaldada nende riigiabina käsitlemise korral ELTLi artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud maksusoodustusi ning otsustas seega algatada nende meetmete suhtes ELTLi artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse.

III.   KOLMANDATE HUVITATUD ISIKUTE ESITATUD MÄRKUSED

1.   Tanklajuhtide liidu märkused

| (33) | Nimetatud liit leiab, et kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kohaldatakse põllumajandusühistutele maksueeliseid. |
| --- | --- |

(33)

Nimetatud liit leiab, et kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kohaldatakse põllumajandusühistutele maksueeliseid.

| (34) | Esiteks kätkeb ühingusse mittekuuluvatele kolmandatele pooltele B-klassi diislikütuse müümisel üldisele maksukorrale alluva juriidilise isiku asutamise nõude kaotamine endas maksueelist, tänu millele maksavad ühistud diislikütuse müümisel vähem makse kui enne ja nendele tehingutele kehtivad maksueelised. |
| --- | --- |

(34)

Esiteks kätkeb ühingusse mittekuuluvatele kolmandatele pooltele B-klassi diislikütuse müümisel üldisele maksukorrale alluva juriidilise isiku asutamise nõude kaotamine endas maksueelist, tänu millele maksavad ühistud diislikütuse müümisel vähem makse kui enne ja nendele tehingutele kehtivad maksueelised.

| (35) | Teiseks kätkeb endas teist maksueelist asjaolu, et kaotati praegu ühistutele kehtiv 50 % piirmäär ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müügiga seotud tehingute sooritamisel, ilma et ühistud kaotaksid oma maksueelised. |
| --- | --- |

(35)

Teiseks kätkeb endas teist maksueelist asjaolu, et kaotati praegu ühistutele kehtiv 50 % piirmäär ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müügiga seotud tehingute sooritamisel, ilma et ühistud kaotaksid oma maksueelised.

| (36) | Kuninglik dekreet-seadus nr 10/2000 soodustab selle liidu sõnul ühistutele kasuliku turust kõrvale jääva paralleelvõrgustiku loomist, kus ühistuteks on üksused, keda riigisektor abistab ja vabastab lisaks ka kohustusest järgida nende konkurentidele kehtestatud seaduslikke nõudeid. See toimub normaalsete turumehhanismide tulemusel saadud hinna vähendamise eesmärgil, hüvitamata seda vähimalgi viisil avalikkuses jaekaubandusega (jaemüük) tegelevate käitiste omanikele, keda turult agressiivselt välja tõrjutakse. |
| --- | --- |

(36)

Kuninglik dekreet-seadus nr 10/2000 soodustab selle liidu sõnul ühistutele kasuliku turust kõrvale jääva paralleelvõrgustiku loomist, kus ühistuteks on üksused, keda riigisektor abistab ja vabastab lisaks ka kohustusest järgida nende konkurentidele kehtestatud seaduslikke nõudeid. See toimub normaalsete turumehhanismide tulemusel saadud hinna vähendamise eesmärgil, hüvitamata seda vähimalgi viisil avalikkuses jaekaubandusega (jaemüük) tegelevate käitiste omanikele, keda turult agressiivselt välja tõrjutakse.

2.   Madridi kogukonna tanklaettevõtete liidu, Kataloonia tanklate föderatsiooni ja Hispaania tanklate konföderatsiooni märkused

| (37) | Nimetatud liidud, kes esindavad peaaegu kogu Hispaania tanklate sektorit, leiavad, et kuninglik dekreet-seadus nr 10/2000 sisaldab meetmeid, millega põllumajandusühistud vabastatakse mitmetest maksukoormistest ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisel, kohaldades kolmandatele isikutele kütteaine müümisel eriti soodsat maksukorda. |
| --- | --- |

(37)

Nimetatud liidud, kes esindavad peaaegu kogu Hispaania tanklate sektorit, leiavad, et kuninglik dekreet-seadus nr 10/2000 sisaldab meetmeid, millega põllumajandusühistud vabastatakse mitmetest maksukoormistest ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisel, kohaldades kolmandatele isikutele kütteaine müümisel eriti soodsat maksukorda.

| (38) | Liitude sõnul kohaldatakse põllumajandusühistutele kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 jõustumisel eespool nimetatud eeliseid kütteainete müügi korral ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisel. |
| --- | --- |

(38)

Liitude sõnul kohaldatakse põllumajandusühistutele kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 jõustumisel eespool nimetatud eeliseid kütteainete müügi korral ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisel.

| (39) | Varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksude puhul kohaldatakse ühistutele maksuvabastust ettevõtte asutamise, kapitali suurendamise, ühinemise ja jagunemise, laenamise ja laenude, sealhulgas obligatsioonides laenude kustutamise korral, varade ostmise ning haridus- ja arengufondi eesmärkide saavutamiseks tehtud maksete korral ning otseselt sotsiaalsete ja põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks kasutatavate varade ja õiguste ostmisega seotud tehingute korral. |
| --- | --- |

(39)

Varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksude puhul kohaldatakse ühistutele maksuvabastust ettevõtte asutamise, kapitali suurendamise, ühinemise ja jagunemise, laenamise ja laenude, sealhulgas obligatsioonides laenude kustutamise korral, varade ostmise ning haridus- ja arengufondi eesmärkide saavutamiseks tehtud maksete korral ning otseselt sotsiaalsete ja põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks kasutatavate varade ja õiguste ostmisega seotud tehingute korral.

| (40) | Ettevõtete maksu puhul ja võttes arvesse kuningliku dekreet-seadust nr 10/2000, mille alusel käsitletakse B-klassi diislikütuse ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele müüki ühistute tegevuse majandustegevuse tulemusena, siis maksustatakse nimetatud tegevust 20 % maksusoodustusega ja samuti kohaldatakse neile esimese kolme aasta jooksul pärast ühistute registrisse kandmist soetatud uue amortiseeruva põhivara elementide amortiseerimise õigust ning ühistud saavad lisaks 50 % maksusoodustust. |
| --- | --- |

(40)

Ettevõtete maksu puhul ja võttes arvesse kuningliku dekreet-seadust nr 10/2000, mille alusel käsitletakse B-klassi diislikütuse ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele müüki ühistute tegevuse majandustegevuse tulemusena, siis maksustatakse nimetatud tegevust 20 % maksusoodustusega ja samuti kohaldatakse neile esimese kolme aasta jooksul pärast ühistute registrisse kandmist soetatud uue amortiseeruva põhivara elementide amortiseerimise õigust ning ühistud saavad lisaks 50 % maksusoodustust.

| (41) | Majandustegevuste maksu puhul kohaldatakse ühistutele 95 % maksusoodustust. |
| --- | --- |

(41)

Majandustegevuste maksu puhul kohaldatakse ühistutele 95 % maksusoodustust.

| (42) | Kinnisvaramaksu puhul kohaldatakse ühistutele 95 % maksusoodustust. |
| --- | --- |

(42)

Kinnisvaramaksu puhul kohaldatakse ühistutele 95 % maksusoodustust.

3.   Hispaania põllumajandusühistute konföderatsiooni märkused

| (43) | Nimetatud konföderatsioon esindab Hispaania põllumajandusühistute enamust. |
| --- | --- |

(43)

Nimetatud konföderatsioon esindab Hispaania põllumajandusühistute enamust.

| (44) | Põllumajandusühistud alustasid naftatoodete tarnimist alates sellest, kui jõustus majandus- ja rahandusministeeriumi 31. juuli 1986. aasta määrus, (16) millega muudeti eeskirja naftatoodete monopoli alla kuuluvate vedelate kütteainete ja vedelkütuste tarnimise ning müümise kohta (17). 22. detsembri 1992. aasta seadusega nr 34/1992 (naftasektorit käsitlevate regulatsioonide kohta) (18) kehtestatakse uus naftatoodete müümise süsteem. |
| --- | --- |

(44)

Põllumajandusühistud alustasid naftatoodete tarnimist alates sellest, kui jõustus majandus- ja rahandusministeeriumi 31. juuli 1986. aasta määrus, (16) millega muudeti eeskirja naftatoodete monopoli alla kuuluvate vedelate kütteainete ja vedelkütuste tarnimise ning müümise kohta (17). 22. detsembri 1992. aasta seadusega nr 34/1992 (naftasektorit käsitlevate regulatsioonide kohta) (18) kehtestatakse uus naftatoodete müümise süsteem.

| (45) | Põllumajandusühistutele kehtinud regulatiivset olukorda muudeti järsult pärast seaduse nr 34/1998 avaldamist ja eeskätt selle viieteistkümnenda lisasättega, millega keelatakse ühistutel müüa naftatooteid (nii diislikütused kui ka bensiin) kolmandatele isikutele, kuid ühistud ei ole loonud selleks otstarbeks omaette juriidilist isikut, kellele kohaldatakse üldist maksukorda. |
| --- | --- |

(45)

Põllumajandusühistutele kehtinud regulatiivset olukorda muudeti järsult pärast seaduse nr 34/1998 avaldamist ja eeskätt selle viieteistkümnenda lisasättega, millega keelatakse ühistutel müüa naftatooteid (nii diislikütused kui ka bensiin) kolmandatele isikutele, kuid ühistud ei ole loonud selleks otstarbeks omaette juriidilist isikut, kellele kohaldatakse üldist maksukorda.

| (46) | Konföderatsiooni sõnul on kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 üksnes osaliselt kaotatud vaba konkurentsi piirang, mida kätkes seaduse nr 34/1998 viieteistkümnenda lisasätte alusel kehtestatud keeld. |
| --- | --- |

(46)

Konföderatsiooni sõnul on kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 üksnes osaliselt kaotatud vaba konkurentsi piirang, mida kätkes seaduse nr 34/1998 viieteistkümnenda lisasätte alusel kehtestatud keeld.

| (47) | Ühistutele kohaldatavaid maksusoodustusi peab vaatama seoses tehniliste kohanduste eeskirjadega ja nendest ühistutele tulenevate kohustustega. |
| --- | --- |

(47)

Ühistutele kohaldatavaid maksusoodustusi peab vaatama seoses tehniliste kohanduste eeskirjadega ja nendest ühistutele tulenevate kohustustega.

| (48) | Ühistud peavad selgelt eristama kahte liiki tehinguid ettevõtete tulumaksubaasi määramiseks: ühistutega seotud tehingud ja ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega seotud tehingud. Seaduse nr 20/1990 artiklis 16 sätestatud tehniliste kohanduste eeskirjaga määratletakse eraldi maksubaas ühelt poolt ühistute tulemile, mis on saadud tehingutest ühistu liikmetega, ning teiselt poolt ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega sooritatud tehingutest saadud tulemile. |
| --- | --- |

(48)

Ühistud peavad selgelt eristama kahte liiki tehinguid ettevõtete tulumaksubaasi määramiseks: ühistutega seotud tehingud ja ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega seotud tehingud. Seaduse nr 20/1990 artiklis 16 sätestatud tehniliste kohanduste eeskirjaga määratletakse eraldi maksubaas ühelt poolt ühistute tulemile, mis on saadud tehingutest ühistu liikmetega, ning teiselt poolt ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega sooritatud tehingutest saadud tulemile.

| (49) | Seaduse nr 20/1990 artiklis 33 on täpsustatud, et ühistutele kohaldatakse ettevõtte tulumaksu raames diferentseeritud maksumäära, mis on ühistu ja selle liikmete ning ühistu ja kolmandate isikute vaheliste tehingute tulemi korral vastavalt 20 % ja 35 % (üldine maksumäär), kusjuures ühistu ja kolmandate isikute vaheliste tehingute tulemit saavad ka põllumajandusühistud. Seega ei kohaldata maksusoodustust põllumajandusühistule, kes saab tulu tehingutest ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega. |
| --- | --- |

(49)

Seaduse nr 20/1990 artiklis 33 on täpsustatud, et ühistutele kohaldatakse ettevõtte tulumaksu raames diferentseeritud maksumäära, mis on ühistu ja selle liikmete ning ühistu ja kolmandate isikute vaheliste tehingute tulemi korral vastavalt 20 % ja 35 % (üldine maksumäär), kusjuures ühistu ja kolmandate isikute vaheliste tehingute tulemit saavad ka põllumajandusühistud. Seega ei kohaldata maksusoodustust põllumajandusühistule, kes saab tulu tehingutest ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega.

| (50) | Ühistute tasutava ettevõtete tulumaksu puhul määratletakse seaduse nr 20/1990 artiklis 23 maksusummana ühistutesse kuuluvate või mittekuuluvate isikutega teostatud tehingutest saadud kasumile või kahjumile kohaldatavatest maksumääradest tulenev algebraline summa, mida käsitletakse kasumi korral nõutud summana (cuota íntegra). Eriti kaitstud ühistutele – nagu põllumajandusühistud põhimõtteliselt on – kohaldatava, nimetatud seaduse artiklis 34 sätestatud maksusoodustuskorra alusel tehakse 50 % maksusoodustus artiklis 23 määratletud maksusummast. |
| --- | --- |

(50)

Ühistute tasutava ettevõtete tulumaksu puhul määratletakse seaduse nr 20/1990 artiklis 23 maksusummana ühistutesse kuuluvate või mittekuuluvate isikutega teostatud tehingutest saadud kasumile või kahjumile kohaldatavatest maksumääradest tulenev algebraline summa, mida käsitletakse kasumi korral nõutud summana (cuota íntegra). Eriti kaitstud ühistutele – nagu põllumajandusühistud põhimõtteliselt on – kohaldatava, nimetatud seaduse artiklis 34 sätestatud maksusoodustuskorra alusel tehakse 50 % maksusoodustus artiklis 23 määratletud maksusummast.

| (51) | Seda maksusoodustust ei saa hinnata eraldi maksukorrast, mida kohaldatakse füüsiliste isiku tulumaksu tasumiseks ühistusse kuuluvatele partneritele jaotatud netoülejäägile. Ühistus jaotatakse ettevõtte kasum liikmete vahel vastavalt nende tegevusele ühistu liikmetega kõnealuse majandusaasta jooksul ja mitte kapitali osatähtsuse põhjal: seda nimetataksegi netoülejäägiks, millel ei ole midagi ühist kapitaliühingu dividendidega. |
| --- | --- |

(51)

Seda maksusoodustust ei saa hinnata eraldi maksukorrast, mida kohaldatakse füüsiliste isiku tulumaksu tasumiseks ühistusse kuuluvatele partneritele jaotatud netoülejäägile. Ühistus jaotatakse ettevõtte kasum liikmete vahel vastavalt nende tegevusele ühistu liikmetega kõnealuse majandusaasta jooksul ja mitte kapitali osatähtsuse põhjal: seda nimetataksegi netoülejäägiks, millel ei ole midagi ühist kapitaliühingu dividendidega.

| (52) | Võttes arvesse neid erisusi, peab eriti kaitstud ühistutele tehtud ettevõtte tulumaksu 50 % maksusoodustust hindama ühelt poolt ettevõtte tulumaksuga maksustatavate dividendide/ülejäägi topeltmaksustamise ja teiselt poolt füüsiliste isikute tulumaksu valguses. Topeltmaksustamise rõhutamine seoses kapitalil või aktsiatel (dividendid) põhineva ettevõttega ei ole ühistute (netoülejäägi jagamine) puhul asjakohane, kuna netoülejääke maksustatakse dividendidest rohkem. |
| --- | --- |

(52)

Võttes arvesse neid erisusi, peab eriti kaitstud ühistutele tehtud ettevõtte tulumaksu 50 % maksusoodustust hindama ühelt poolt ettevõtte tulumaksuga maksustatavate dividendide/ülejäägi topeltmaksustamise ja teiselt poolt füüsiliste isikute tulumaksu valguses. Topeltmaksustamise rõhutamine seoses kapitalil või aktsiatel (dividendid) põhineva ettevõttega ei ole ühistute (netoülejäägi jagamine) puhul asjakohane, kuna netoülejääke maksustatakse dividendidest rohkem.

| (53) | Seda eristust peegeldab 9. detsembri 1998. aasta seaduse 40/1998 (mis käsitleb füüsiliste isikute tulumakse ja muid maksueeskirju) (19) artikkel 23, milles kinnitatakse diferentseeritud maksukorra kohaldamist dividendidele (üldisele maksukorrale alluvate kapitaliühingute puhul) ja netoülejäägile (maksustamise erikorrale alluvad ühistud). |
| --- | --- |

(53)

Seda eristust peegeldab 9. detsembri 1998. aasta seaduse 40/1998 (mis käsitleb füüsiliste isikute tulumakse ja muid maksueeskirju) (19) artikkel 23, milles kinnitatakse diferentseeritud maksukorra kohaldamist dividendidele (üldisele maksukorrale alluvate kapitaliühingute puhul) ja netoülejäägile (maksustamise erikorrale alluvad ühistud).

| (54) | Lisaks erineb seaduse nr 40/1998 artiklis 66 sätestatud füüsilise isiku tulumaksust vabastamine vastavalt ettevõtte liigile: dividendide puhul nähakse nimetatud artiklis ette, et netoülejäägi 40 % maksuvabastus viitab seaduse nr 20/1990 (ühistutele kohaldatava maksukorra kohta) artiklile 32, milles sätestatakse, et topeltmaksustamise osas kehtib kaitstud ühistu puhul 10 % ja eriti kaitstud ühistu puhul 5 % maksuvabastus. |
| --- | --- |

(54)

Lisaks erineb seaduse nr 40/1998 artiklis 66 sätestatud füüsilise isiku tulumaksust vabastamine vastavalt ettevõtte liigile: dividendide puhul nähakse nimetatud artiklis ette, et netoülejäägi 40 % maksuvabastus viitab seaduse nr 20/1990 (ühistutele kohaldatava maksukorra kohta) artiklile 32, milles sätestatakse, et topeltmaksustamise osas kehtib kaitstud ühistu puhul 10 % ja eriti kaitstud ühistu puhul 5 % maksuvabastus.

| (55) | Muu hulgas peavad ühistud täitma erikohustusi, millest üldisele maksukorrale alluvad ettevõtted on vabastatud, eeskätt aga täitma maksukohustusi, mis on sätestatud seaduses nr 27/1999, millega kehtestatakse jagamatuks muutunud vahendite külmutamine, nagu kohustuslike sotsiaalfondide moodustamise korral. |
| --- | --- |

(55)

Muu hulgas peavad ühistud täitma erikohustusi, millest üldisele maksukorrale alluvad ettevõtted on vabastatud, eeskätt aga täitma maksukohustusi, mis on sätestatud seaduses nr 27/1999, millega kehtestatakse jagamatuks muutunud vahendite külmutamine, nagu kohustuslike sotsiaalfondide moodustamise korral.

| (56) | Esiteks kohustuslik reservfond, mis on mõeldud spetsiaalselt konsolideerimiseks, arendamiseks ja ühistutele tagatiseks ning mida vastavalt seaduse nr 27/1999 artiklile 55 alusel ei tohi ühistu liikmete vahel jagada. See on osa jagamatust varast ühistu lõpetamise korral ja see antakse riigikassale, kes eraldab selle ühistute liikumise edendamise fondi moodustamiseks. Seaduse nr 27/1999 kohaselt moodustatakse reservfond vähemalt 20 % tulemist, mis on saadud tehingutest ühistu liikmetega, ja 50 % ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega sooritatud tehingutest saadud tulemist, millele lisanduvad ühistu liikmemaksud ning summad, mis on arvestatud maha liikmete aktsiakapitali kohustuslikust osast ühistust väljaastumise korral. Sellest järeldub, et ühistu liige ei saa kunagi välja võtta kogu oma osa ettevõttest ja et osa ettevõtte ülejäägist külmutatakse. |
| --- | --- |

(56)

Esiteks kohustuslik reservfond, mis on mõeldud spetsiaalselt konsolideerimiseks, arendamiseks ja ühistutele tagatiseks ning mida vastavalt seaduse nr 27/1999 artiklile 55 alusel ei tohi ühistu liikmete vahel jagada. See on osa jagamatust varast ühistu lõpetamise korral ja see antakse riigikassale, kes eraldab selle ühistute liikumise edendamise fondi moodustamiseks. Seaduse nr 27/1999 kohaselt moodustatakse reservfond vähemalt 20 % tulemist, mis on saadud tehingutest ühistu liikmetega, ja 50 % ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega sooritatud tehingutest saadud tulemist, millele lisanduvad ühistu liikmemaksud ning summad, mis on arvestatud maha liikmete aktsiakapitali kohustuslikust osast ühistust väljaastumise korral. Sellest järeldub, et ühistu liige ei saa kunagi välja võtta kogu oma osa ettevõttest ja et osa ettevõtte ülejäägist külmutatakse.

| (57) | Teiseks haridus- ja arengufond seaduse nr 27/1999 artikli 56 alusel, mille eesmärk on ühistu liikmete ning palgaliste töötajate koolitamine ja harimine, ühistu põhimõtete levitamine, ühistutevaheliste suhete arendamine, kultuuriline ja tööalane arendamine ning kohaliku keskkonna või üldise kogukonna abistamine. Seaduse nr 27/1999 alusel kantakse sellesse fondi vähemalt 5 % ühistu tulemist. Nagu kohustusliku reservfondi puhul, ei saa sellegi fondi raha ühistu liikmetele jaotada sealhulgas ka ühistu lõpetamise korral. |
| --- | --- |

(57)

Teiseks haridus- ja arengufond seaduse nr 27/1999 artikli 56 alusel, mille eesmärk on ühistu liikmete ning palgaliste töötajate koolitamine ja harimine, ühistu põhimõtete levitamine, ühistutevaheliste suhete arendamine, kultuuriline ja tööalane arendamine ning kohaliku keskkonna või üldise kogukonna abistamine. Seaduse nr 27/1999 alusel kantakse sellesse fondi vähemalt 5 % ühistu tulemist. Nagu kohustusliku reservfondi puhul, ei saa sellegi fondi raha ühistu liikmetele jaotada sealhulgas ka ühistu lõpetamise korral.

| (58) | Seega on ühistute suurim jaotatav ülejääk väiksem kui kapitaliühingutel, kus kasum on paremini kättesaadav ja seda ei hoita koos majandusaasta osalise kasumiga fondides kinni. |
| --- | --- |

(58)

Seega on ühistute suurim jaotatav ülejääk väiksem kui kapitaliühingutel, kus kasum on paremini kättesaadav ja seda ei hoita koos majandusaasta osalise kasumiga fondides kinni.

| (59) | Maksueelist, mida ühistu võib osalisest tulumaksuvabastusest saada, korrigeeritakse topeltmaksustamise kaudu, kehtestades füüsilise isiku tulumaksu ühistu liikmele, kelle maksukoormust sel viisil tõstetakse. |
| --- | --- |

(59)

Maksueelist, mida ühistu võib osalisest tulumaksuvabastusest saada, korrigeeritakse topeltmaksustamise kaudu, kehtestades füüsilise isiku tulumaksu ühistu liikmele, kelle maksukoormust sel viisil tõstetakse.

| (60) | Ühistutele kohaldatava maksukorra üldist ülevaadet, milles arvestatakse nii eeliste kui kohustustega, võib illustreerida järgmiste näidetega. |
| --- | --- |

(60)

Ühistutele kohaldatava maksukorra üldist ülevaadet, milles arvestatakse nii eeliste kui kohustustega, võib illustreerida järgmiste näidetega.

| (61) | Esimeses näiteks analüüsitakse fondide kättesaadavust netos, võrreldes ühistu liiget Hispaanias kehtivale üldisele maksukorrale alluva ettevõtte osanikuga, lähtudes samadest algandmetest: 150 rahaühikut.

  Hüpotees: ühistu liikmetega sooritatud tehingute tulemid (50 %) ja kolmandate isikutega sooritatud tehingute tulemid (50 %) seaduse nr 27/1999 kohaselt; kogu kättesaadava kasumi üleandmine ühistu liikmele. Füüsilise isiku tulumaksu piirmäär: 48 % | Ühistu | Kapitaliühing |
| --- | --- | --- | --- |
| Tulemid | Tulem tehingutest ühistu liikmetega (TÜL): 75 (50 %)
  Tulem tehingutest kolmandate isikutega (TKP): 75 (50 %)
  Kokku: 150 | 150 |
| Sotsiaalfondide eraldis | Fond: haridus ja areng: 5 %TÜL = 3,75
  Fond: kohustuslikud reservid: 20 %TÜL = 15
  50 %TKP = 37,5
  Kokku: 56,25 | 0 |
| Tulemid pärast eraldiste kandmist fondidesse | TÜL: 56,25
  TKP: 37,5
  Kokku: 93,75 | 150 |
| Ettevõtte tulumaks | TÜL: (75 – 11,25) × 20 % = 12,75
  TKP: (75 – 18,75) × 35 % = 19,687
  Kokku: 32,437 | 150 × 35 % = 52,5 |
| Kättesaadav kasum | 93,75 – 32,437 = 61,313 | 150 – 52,5 = 97,5 |
| Füüsilise isiku tulumaks | Maksubaas (MB): 61,313 × 100 % = 61,313
  Summa (täielik maksumäär):
  61,313 × 48 % = 29,430
  Maksusoodustus: 61,313 × 10 % = 6,131
  Summa pärast maksusoodustust:
  9,430 – 6,131 = 23,299 | MB = 97,5 × 140 % = 136,5
  Summa (täielik maksumäär): 136,5 × 48 % = 65,52
  Maksusoodustus: 97,5 × 40 % = 39
  Summa pärast maksusoodustust: 65,52–39 = 26,52 |
| Osaniku väljavõetav puhaskasum | 61,313 – 23,299 = 38,014 | 97,5 – 26,52 = 70,98 |

(61)

Esimeses näiteks analüüsitakse fondide kättesaadavust netos, võrreldes ühistu liiget Hispaanias kehtivale üldisele maksukorrale alluva ettevõtte osanikuga, lähtudes samadest algandmetest: 150 rahaühikut.

Hüpotees: ühistu liikmetega sooritatud tehingute tulemid (50 %) ja kolmandate isikutega sooritatud tehingute tulemid (50 %) seaduse nr 27/1999 kohaselt; kogu kättesaadava kasumi üleandmine ühistu liikmele. Füüsilise isiku tulumaksu piirmäär: 48 %

Ühistu

Kapitaliühing

Tulemid

Tulem tehingutest ühistu liikmetega (TÜL): 75 (50 %)

Tulem tehingutest kolmandate isikutega (TKP): 75 (50 %)

Kokku: 150

150

Sotsiaalfondide eraldis

Fond: haridus ja areng: 5 %TÜL = 3,75

Fond: kohustuslikud reservid: 20 %TÜL = 15

50 %TKP = 37,5

Kokku: 56,25

0

Tulemid pärast eraldiste kandmist fondidesse

TÜL: 56,25

TKP: 37,5

Kokku: 93,75

150

Ettevõtte tulumaks

TÜL: (75 – 11,25) × 20 % = 12,75

TKP: (75 – 18,75) × 35 % = 19,687

Kokku: 32,437

150 × 35 % = 52,5

Kättesaadav kasum

93,75 – 32,437 = 61,313

150 – 52,5 = 97,5

Füüsilise isiku tulumaks

Maksubaas (MB): 61,313 × 100 % = 61,313

Summa (täielik maksumäär):

61,313 × 48 % = 29,430

Maksusoodustus: 61,313 × 10 % = 6,131

Summa pärast maksusoodustust:

9,430 – 6,131 = 23,299

MB = 97,5 × 140 % = 136,5

Summa (täielik maksumäär): 136,5 × 48 % = 65,52

Maksusoodustus: 97,5 × 40 % = 39

Summa pärast maksusoodustust: 65,52–39 = 26,52

Osaniku väljavõetav puhaskasum

61,313 – 23,299 = 38,014

97,5 – 26,52 = 70,98

| (62) | Võttes arvesse füüsilise isiku tulumaksu raames kehtestatud piirmäära, võiks kinnitada, et sama algse 150 rahaühiku suuruse tulemi korral saab ühistu liige 38 rahaühiku suuruse puhaskasumi, samas kui üldisele maksukorrale allutatud ettevõtte osanik saab 71 rahaühiku suuruse puhaskasumi. Lisaks, nagu eespool selgitatud, kaotab topeltmaksustamine ettevõtte tulumaksu ja füüsilise isiku tulumaksu näol ettevõtte tulumaksu soodustusest tuleneva esialgse mõju. |
| --- | --- |

(62)

Võttes arvesse füüsilise isiku tulumaksu raames kehtestatud piirmäära, võiks kinnitada, et sama algse 150 rahaühiku suuruse tulemi korral saab ühistu liige 38 rahaühiku suuruse puhaskasumi, samas kui üldisele maksukorrale allutatud ettevõtte osanik saab 71 rahaühiku suuruse puhaskasumi. Lisaks, nagu eespool selgitatud, kaotab topeltmaksustamine ettevõtte tulumaksu ja füüsilise isiku tulumaksu näol ettevõtte tulumaksu soodustusest tuleneva esialgse mõju.

| (63) | Teises näites, kus ühistu liikmetega ja ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega sooritatud tehingutest saadud tulemile kohaldatakse erinevaid protsente, tuleks tõdeda, et kui ühistu ja kolmandate isikute vaheliste tehingute tulemi konkreetne osatähtsus tõuseb ühistu liikmete vaheliste tegevuste tulemi suhtes, suurenevad proportsionaalselt nii eraldised kohustuslikesse fondidesse kui ka tulumaks, samas kui jaotatav kasum väheneb; sellest johtub, et iga ühistu liikme puhaskasum on seda väiksem, mida suurem on ühistu ja kolmandate isikute vaheliste tehingute tulem.

  Erinevate hüpoteeside analüüs ühistu liikmetega ja kolmandate isikutega sooritatud tehingute tulemi eristamise korral | Kaitstud ühistu | Kapitaliühing |
| --- | --- | --- | --- |
| Hüpotees | TÜL: 75 %
  TKP: 25 % | TÜL: 66,66
  TÜL: 33,33 % | TÜL: 50 %
  TKP: 50 % | TÜL: 25 %
  TÜL: 75 % | |
| Tulemid | 150 | 150 | 150 | 150 | 150 |
| Sotsiaalfondide eraldis | 46,875 | 50 | 56,25 | 65,625 | 0 |
| Tulemid pärast fondide eraldisi | 103,125 | 100 | 93,75 | 84,375 | 150 |
| Ettevõtte tulumaks | 28,97 | 30,125 | 32,437 | 35,906 | 52,5 |
| Kättesaadav kasum | 74,155 | 69,875 | 61,313 | 48,469 | 97,5 |
| Füüsilise isiku tulumaks | 28,179 | 26,55 | 23,299 | 18,418 | 26,52 |
| Saadud puhaskasum | 45,976 | 43,325 | 38,014 | 30,051 | 70,98 |

(63)

Teises näites, kus ühistu liikmetega ja ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega sooritatud tehingutest saadud tulemile kohaldatakse erinevaid protsente, tuleks tõdeda, et kui ühistu ja kolmandate isikute vaheliste tehingute tulemi konkreetne osatähtsus tõuseb ühistu liikmete vaheliste tegevuste tulemi suhtes, suurenevad proportsionaalselt nii eraldised kohustuslikesse fondidesse kui ka tulumaks, samas kui jaotatav kasum väheneb; sellest johtub, et iga ühistu liikme puhaskasum on seda väiksem, mida suurem on ühistu ja kolmandate isikute vaheliste tehingute tulem.

Erinevate hüpoteeside analüüs ühistu liikmetega ja kolmandate isikutega sooritatud tehingute tulemi eristamise korral

Kaitstud ühistu

Kapitaliühing

Hüpotees

TÜL: 75 %

TKP: 25 %

TÜL: 66,66

TÜL: 33,33 %

TÜL: 50 %

TKP: 50 %

TÜL: 25 %

TÜL: 75 %

Tulemid

150

150

150

150

150

Sotsiaalfondide eraldis

46,875

50

56,25

65,625

0

Tulemid pärast fondide eraldisi

103,125

100

93,75

84,375

150

Ettevõtte tulumaks

28,97

30,125

32,437

35,906

52,5

Kättesaadav kasum

74,155

69,875

61,313

48,469

97,5

Füüsilise isiku tulumaks

28,179

26,55

23,299

18,418

26,52

Saadud puhaskasum

45,976

43,325

38,014

30,051

70,98

| (64) | Kokkuvõttes leiab põllumajandusühistute konföderatsioon, et õigusakte Hispaania põllumajandusühistutele kohaldatavate maksude kohta tuleb analüüsida tervikuna. Selle maksukorraga kehtestatakse erinevused ja see sisaldab eeliseid, kuid sellega kaasnevad erikohustused (eraldised kohustuslikesse fondidesse, kapitali käsitlemine, topeltmaksustamine). |
| --- | --- |

(64)

Kokkuvõttes leiab põllumajandusühistute konföderatsioon, et õigusakte Hispaania põllumajandusühistutele kohaldatavate maksude kohta tuleb analüüsida tervikuna. Selle maksukorraga kehtestatakse erinevused ja see sisaldab eeliseid, kuid sellega kaasnevad erikohustused (eraldised kohustuslikesse fondidesse, kapitali käsitlemine, topeltmaksustamine).

IV.   HISPAANIA ESITATUD MÄRKUSED

| (65) | Hispaania esitas 11. juuni 2001. aasta kirjaga järgmised argumendid. |
| --- | --- |

(65)

Hispaania esitas 11. juuni 2001. aasta kirjaga järgmised argumendid.

| (66) | Hispaania väitel ei ole ühistute abimeetmete seostamine riigiabiga eesmärgil, et ühistud maksaksid vähem makse kui enne muudatust, alltoodud põhjustel põhjendatud. |
| --- | --- |

(66)

Hispaania väitel ei ole ühistute abimeetmete seostamine riigiabiga eesmärgil, et ühistud maksaksid vähem makse kui enne muudatust, alltoodud põhjustel põhjendatud.

| (67) | Kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 sätestatud meetmete eesmärgiks on liberaliseerida diislikütuse müügi sektorit, kaotades põllumajandusühistutele nimetatud kütteaine kolmandatele isikutele müümisel kehtestatud piirangud, ilma et sellega kaasneksid maksusoodustused nimetatud üksustele. |
| --- | --- |

(67)

Kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 sätestatud meetmete eesmärgiks on liberaliseerida diislikütuse müügi sektorit, kaotades põllumajandusühistutele nimetatud kütteaine kolmandatele isikutele müümisel kehtestatud piirangud, ilma et sellega kaasneksid maksusoodustused nimetatud üksustele.

| (68) | Põllumajandusühistutele kehtivas maksukorras eristatakse ühistu liikmetega sooritatud tegevusi ja ühistusse mittekuuluvate isikutega sooritatud tegevusi, mille tulemit määratletakse kui ühistu ja kolmandate isikute vahelist. Selles johtuvalt vastab nimetatud tulemile kohaldatav ettevõtte tulumaksu kord üldisele maksukorrale, millele alluvad mis tahes üksused, kes tegelevad sama tegevusega. |
| --- | --- |

(68)

Põllumajandusühistutele kehtivas maksukorras eristatakse ühistu liikmetega sooritatud tegevusi ja ühistusse mittekuuluvate isikutega sooritatud tegevusi, mille tulemit määratletakse kui ühistu ja kolmandate isikute vahelist. Selles johtuvalt vastab nimetatud tulemile kohaldatav ettevõtte tulumaksu kord üldisele maksukorrale, millele alluvad mis tahes üksused, kes tegelevad sama tegevusega.

| (69) | Ühistutele kohaldatavat maksukorda reguleerib seadus nr 20/1990, mille artiklis 21 määratletakse ühistu ja kolmandate isikute vahelistest tehingutest saadud tuluna tulu, mis tekib ühistu tegevustest ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega, kus tehingutest kolmandate isikutega saadud tulemile kohaldatakse ettevõtte tulumaksu üldist maksumäära vastavalt 27. detsembri 1995. aasta seaduse nr 43/1995 (ettevõtte tulumaksu kohta) artikli 26 lõikele 3 (20). Lisaks kehtestatakse 16. juuli 1999. aasta ühistute seaduse nr 27/1999 kuuendas lisasättes nõue ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega sooritatud tegevusi raamatupidamises eraldi kajastada. |
| --- | --- |

(69)

Ühistutele kohaldatavat maksukorda reguleerib seadus nr 20/1990, mille artiklis 21 määratletakse ühistu ja kolmandate isikute vahelistest tehingutest saadud tuluna tulu, mis tekib ühistu tegevustest ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega, kus tehingutest kolmandate isikutega saadud tulemile kohaldatakse ettevõtte tulumaksu üldist maksumäära vastavalt 27. detsembri 1995. aasta seaduse nr 43/1995 (ettevõtte tulumaksu kohta) artikli 26 lõikele 3 (20). Lisaks kehtestatakse 16. juuli 1999. aasta ühistute seaduse nr 27/1999 kuuendas lisasättes nõue ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega sooritatud tegevusi raamatupidamises eraldi kajastada.

| (70) | Kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud meetmete eesmärk on liberaliseerida B-klassi diislikütuse müügi sektorit, andes ühistutele nimetatud kütteaine tarneloa, olenemata nende tegevuste osatähtsusest kõikidest ühistu tegevustest, kaotamata sealjuures ühistu tegevustele kohaldatavat maksukorda. Soovitud eesmärgiks on lubada ühistutel selle tegevusega tegeleda, ilma et neil oleks vaja asutada erinevat üksust, kusjuures tulumaksukohustus on ettevõtetel mõlema tingimuse puhul sama, mistõttu kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müügist saadud tulud maksustatakse ettevõtte tulumaksu üldise määraga. |
| --- | --- |

(70)

Kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud meetmete eesmärk on liberaliseerida B-klassi diislikütuse müügi sektorit, andes ühistutele nimetatud kütteaine tarneloa, olenemata nende tegevuste osatähtsusest kõikidest ühistu tegevustest, kaotamata sealjuures ühistu tegevustele kohaldatavat maksukorda. Soovitud eesmärgiks on lubada ühistutel selle tegevusega tegeleda, ilma et neil oleks vaja asutada erinevat üksust, kusjuures tulumaksukohustus on ettevõtetel mõlema tingimuse puhul sama, mistõttu kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müügist saadud tulud maksustatakse ettevõtte tulumaksu üldise määraga.

| (71) | Kokkuvõtteks ei ole Hispaania väitel kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud meetmed riigiabi, kuivõrd nendel meetmetel puuduvad tagajärjed konkureerivate sama tegevusvaldkonna (B-klassi diislikütuse müük) ettevõtetele, võttes arvesse, et kõik sektori ettevõtted, sealhulgas ka põllumajandusühistud, on samadel alustel ettevõtte tulumaksu kohustuslased. |
| --- | --- |

(71)

Kokkuvõtteks ei ole Hispaania väitel kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud meetmed riigiabi, kuivõrd nendel meetmetel puuduvad tagajärjed konkureerivate sama tegevusvaldkonna (B-klassi diislikütuse müük) ettevõtetele, võttes arvesse, et kõik sektori ettevõtted, sealhulgas ka põllumajandusühistud, on samadel alustel ettevõtte tulumaksu kohustuslased.

| (72) | Hispaania esitas 6. juuni 2001. aasta kirjaga edastatud nimetatud meedet käsitlevate märkuste lõpus märkused huvitatud isikute tähelepanekute kohta, mis saadeti 1. ja 30. oktoobri 2001. aasta kirjadega. Hispaania lisas 1. oktoobri 2001. aasta kirjas järgmised märkused. |
| --- | --- |

(72)

Hispaania esitas 6. juuni 2001. aasta kirjaga edastatud nimetatud meedet käsitlevate märkuste lõpus märkused huvitatud isikute tähelepanekute kohta, mis saadeti 1. ja 30. oktoobri 2001. aasta kirjadega. Hispaania lisas 1. oktoobri 2001. aasta kirjas järgmised märkused.

| (73) | Nii toornafta hinna tõus kui ka euro kursi nõrgenemine dollari suhtes olid sündmused, mis muutsid märkimisväärselt põllumajandustegevuse tavatingimusi ning põhjustasid sektoris põllumajanduskäitisi raputanud kriisi, vähendades nende majandustulemusi ning seades mitmed käitised sellise tendentsi jätkumise korral ohtu. |
| --- | --- |

(73)

Nii toornafta hinna tõus kui ka euro kursi nõrgenemine dollari suhtes olid sündmused, mis muutsid märkimisväärselt põllumajandustegevuse tavatingimusi ning põhjustasid sektoris põllumajanduskäitisi raputanud kriisi, vähendades nende majandustulemusi ning seades mitmed käitised sellise tendentsi jätkumise korral ohtu.

| (74) | Hispaania valitsus otsustas võtta sellises olukorras nii konjunktuurile vastavaid meetmed kui ka struktuurimeetmeid, nagu näiteks kütteainete müügi sektori liberaliseerimine, et võimaldada põllumajandus- ja loomakasvatuskäitistel tegevusi jätkata ning konkurentsis püsida. |
| --- | --- |

(74)

Hispaania valitsus otsustas võtta sellises olukorras nii konjunktuurile vastavaid meetmed kui ka struktuurimeetmeid, nagu näiteks kütteainete müügi sektori liberaliseerimine, et võimaldada põllumajandus- ja loomakasvatuskäitistel tegevusi jätkata ning konkurentsis püsida.

| (75) | Kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud meetmed toetavad kütteainete sektori liberaliseerimispoliitikat. Täpsemalt tühistati põllumajandusühistutele Hispaania õigusaktidega sätestatud teatud piirangud, mis eeldas kahtlemata, et Hispaania pidi avama B-klassi diislikütuse müügituru. |
| --- | --- |

(75)

Kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud meetmed toetavad kütteainete sektori liberaliseerimispoliitikat. Täpsemalt tühistati põllumajandusühistutele Hispaania õigusaktidega sätestatud teatud piirangud, mis eeldas kahtlemata, et Hispaania pidi avama B-klassi diislikütuse müügituru.

| (76) | See selgitab ühistute vabastamist kohustusest piirata B-klassi diislikütuse müümist ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele 50 %ni ühistu liikmetega sooritatud tegevustest ning seda, et kaotati naftatoodete ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele jaemüügi tegevuste puhul kehtestatud kohustus asutada ühistust erinev juriidiline isik. See viimane nõue piiras põllumajandusühistute tegevusvälja ja oli osaliselt vastuolus seadusega nr 27/1999, mille kohaselt võisid nimetatud seaduse alusel asutatud ettevõtted korraldada ja sooritada mis tahes liiki majandustegevusi. |
| --- | --- |

(76)

See selgitab ühistute vabastamist kohustusest piirata B-klassi diislikütuse müümist ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele 50 %ni ühistu liikmetega sooritatud tegevustest ning seda, et kaotati naftatoodete ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele jaemüügi tegevuste puhul kehtestatud kohustus asutada ühistust erinev juriidiline isik. See viimane nõue piiras põllumajandusühistute tegevusvälja ja oli osaliselt vastuolus seadusega nr 27/1999, mille kohaselt võisid nimetatud seaduse alusel asutatud ettevõtted korraldada ja sooritada mis tahes liiki majandustegevusi.

| (77) | Muudatust, mille eesmärk oli säilitada ühistutele eriti kaitstud üksuse staatus B-klassi diislikütuse ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele müümisel, tuleb tõlgendada karistusi kõrvaldava meetme tähenduses, ilma et sellega kaasneks erilisemat ja soodsamat maksukorda, mida kohaldatakse kolmandatele isikutele põllumajanduses kasutatava kütuse müügi puhul. |
| --- | --- |

(77)

Muudatust, mille eesmärk oli säilitada ühistutele eriti kaitstud üksuse staatus B-klassi diislikütuse ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele müümisel, tuleb tõlgendada karistusi kõrvaldava meetme tähenduses, ilma et sellega kaasneks erilisemat ja soodsamat maksukorda, mida kohaldatakse kolmandatele isikutele põllumajanduses kasutatava kütuse müügi puhul.

| (78) | Tanklate liitude esitatud väide, mille kohaselt tähendab ühistutelt kolmandatele isikutele diislikütuse müümise liberaliseerimine seda, et nendelt tehingutelt tuleb maksta 20 % ettevõtte tulumaksu, ei ole Hispaania valitsuse arvates täpne. Kõik ühistute tehingud ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega maksustatakse 35 % üldise maksumääraga. |
| --- | --- |

(78)

Tanklate liitude esitatud väide, mille kohaselt tähendab ühistutelt kolmandatele isikutele diislikütuse müümise liberaliseerimine seda, et nendelt tehingutelt tuleb maksta 20 % ettevõtte tulumaksu, ei ole Hispaania valitsuse arvates täpne. Kõik ühistute tehingud ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega maksustatakse 35 % üldise maksumääraga.

| (79) | Hispaania lisab 30. oktoobri 2001. aasta kirjale, millega ta täiendab kolmandate isikute tähelepanekuid 1. oktoobri 2001. aasta kirjas esitatud märkustega, järgmised rahandusministeeriumi märkused. |
| --- | --- |

(79)

Hispaania lisab 30. oktoobri 2001. aasta kirjale, millega ta täiendab kolmandate isikute tähelepanekuid 1. oktoobri 2001. aasta kirjas esitatud märkustega, järgmised rahandusministeeriumi märkused.

| (80) | Tanklate liitude märkustes tõlgendatakse valesti kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 mõju kaitstud ühistutele kohaldatavale maksukorrale. Kõik ühistu ja kolmandate isikute vaheliste tehingute tulemid, sealhulgas ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müügist saadud tulu maksustatakse 35 % tulumaksuga. |
| --- | --- |

(80)

Tanklate liitude märkustes tõlgendatakse valesti kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 mõju kaitstud ühistutele kohaldatavale maksukorrale. Kõik ühistu ja kolmandate isikute vaheliste tehingute tulemid, sealhulgas ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müügist saadud tulu maksustatakse 35 % tulumaksuga.

| (81) | Kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 muudatuste eesmärk on üksnes liberaliseerida B-klassi diislikütuse müügisektorit ning anda põllumajandusühistutele võimalus sellist kütteainet müüa, olenemata sellest, kui suure osa moodustavad need tehingud ühistu kõikidest tehingutest, ilma et ühistu tegevustele kohaldatavat maksusüsteemi muudetaks. |
| --- | --- |

(81)

Kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 muudatuste eesmärk on üksnes liberaliseerida B-klassi diislikütuse müügisektorit ning anda põllumajandusühistutele võimalus sellist kütteainet müüa, olenemata sellest, kui suure osa moodustavad need tehingud ühistu kõikidest tehingutest, ilma et ühistu tegevustele kohaldatavat maksusüsteemi muudetaks.

| (82) | Mitte mingil juhul ei ole muudetud ühistute sooritatud B-klassi diislikütuse müügitehingutele kohaldatavat maksukorda, seega tuleb järeldada, et võetud ei ole meetmeid, mida saab ELTLi artikli 107 tähenduses pidada riigiabiks. |
| --- | --- |

(82)

Mitte mingil juhul ei ole muudetud ühistute sooritatud B-klassi diislikütuse müügitehingutele kohaldatavat maksukorda, seega tuleb järeldada, et võetud ei ole meetmeid, mida saab ELTLi artikli 107 tähenduses pidada riigiabiks.

| (83) | Tanklate liitude märkustest vara üleandmise ja ametlike dokumentide maksustamise kohta selgub, et kõnealused soodustused on kehtinud juba enne kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 jõustumist ning et pärast nimetatud dekreedi jõustumist ei saa ühistud seega maksusoodustustest kasu. Need eelised kannavad eesmärki edendada selliseid ettevõtteid ja ühistute liikumist Hispaanias. |
| --- | --- |

(83)

Tanklate liitude märkustest vara üleandmise ja ametlike dokumentide maksustamise kohta selgub, et kõnealused soodustused on kehtinud juba enne kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 jõustumist ning et pärast nimetatud dekreedi jõustumist ei saa ühistud seega maksusoodustustest kasu. Need eelised kannavad eesmärki edendada selliseid ettevõtteid ja ühistute liikumist Hispaanias.

| (84) | Lõpetuseks – seoses kohalike maksudega ei kritiseeri tanklate liitude esitatud märkused mitte niivõrd eriti kaitstud ühistutele kohaldatavaid maksusoodustusi, vaid pigem põllumajandusühistutele eriti kaitstud staatuse tingimuste muutmist kuninglikus dekreet-seaduses nr 10/2000, täpsemalt seda, et nimetatud ühistutele antakse luba müüa piiranguteta B-klassi diislikütust ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

(84)

Lõpetuseks – seoses kohalike maksudega ei kritiseeri tanklate liitude esitatud märkused mitte niivõrd eriti kaitstud ühistutele kohaldatavaid maksusoodustusi, vaid pigem põllumajandusühistutele eriti kaitstud staatuse tingimuste muutmist kuninglikus dekreet-seaduses nr 10/2000, täpsemalt seda, et nimetatud ühistutele antakse luba müüa piiranguteta B-klassi diislikütust ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele.

| (85) | Hispaania leiab, et ükski Hispaania valitsuse võetud põllumajandussektori toetusmeede ei ole riigiabi, võttes arvesse, et meetmed vastavad täiel määral ELTLi artikli 107 lõike 1 sätetele. |
| --- | --- |

(85)

Hispaania leiab, et ükski Hispaania valitsuse võetud põllumajandussektori toetusmeede ei ole riigiabi, võttes arvesse, et meetmed vastavad täiel määral ELTLi artikli 107 lõike 1 sätetele.

V.   OTSUS 2003/293/EÜ

| (86) | Komisjon teeb oma otsuses 2003/293/EÜ järgmised järeldused. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon teeb oma otsuses 2003/293/EÜ järgmised järeldused.

| (87) | Kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 muudetud seadus 27/1999 ja seadus nr 20/1999 taastavad üksnes enne seaduse nr 34/1998 vastuvõtmist kehtinud regulatiivse olukorra, mis puudutab naftatoodete müüki põllumajandusühistute poolt kuni seaduse nr 34/1998 vastuvõtmiseni. |
| --- | --- |

(87)

Kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 muudetud seadus 27/1999 ja seadus nr 20/1999 taastavad üksnes enne seaduse nr 34/1998 vastuvõtmist kehtinud regulatiivse olukorra, mis puudutab naftatoodete müüki põllumajandusühistute poolt kuni seaduse nr 34/1998 vastuvõtmiseni.

| (88) | Hispaania selgitab, et seaduse nr 20/1990 tähenduses maksustatakse tulu, mida põllumajandusühistud saavad oma tehingutest ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega, ettevõtte tulumaksu üldise määraga, mistõttu nendele tehingutele ei kohaldata mingit maksusoodustust ja kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 tehtud muudatused ei kaota põllumajandusühistute B-klassi diislikütuse ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele müümise tehingutele kohaldatavat maksukorda. |
| --- | --- |

(88)

Hispaania selgitab, et seaduse nr 20/1990 tähenduses maksustatakse tulu, mida põllumajandusühistud saavad oma tehingutest ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega, ettevõtte tulumaksu üldise määraga, mistõttu nendele tehingutele ei kohaldata mingit maksusoodustust ja kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 tehtud muudatused ei kaota põllumajandusühistute B-klassi diislikütuse ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele müümise tehingutele kohaldatavat maksukorda.

| (89) | Põllumajandusühistud võivad tänu kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud muudatustele neid tegevusi sooritada, ilma et nad peaksid B-klassi diislikütuse müümisel ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele asutama uue juriidilise isiku, ja nad võivad ületada 50 % piirmäära tehingute mahust, sooritades ühistusse mittekuuluvate kolmandatele isikutele müügitehinguid maksusoodustusi kaotamata. |
| --- | --- |

(89)

Põllumajandusühistud võivad tänu kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud muudatustele neid tegevusi sooritada, ilma et nad peaksid B-klassi diislikütuse müümisel ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele asutama uue juriidilise isiku, ja nad võivad ületada 50 % piirmäära tehingute mahust, sooritades ühistusse mittekuuluvate kolmandatele isikutele müügitehinguid maksusoodustusi kaotamata.

| (90) | Kindel on see, et mis puudutab kolmandate isikutega tehingutest saadud tulu, maksustatakse põllumajandusühistuid ettevõtte tulumaksu üldise maksumääraga samadel alustel kui teisi ettevõtteid, kuid samuti on kindel see, et pärast nimetatud muudatusi võivad ühistud edaspidi müüa B-klassi diislikütust ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele ilma mingi mahupiiranguta ja uue juriidilise isiku asutamise kohustuseta, saades edaspidigi kasu ühistutele kohaldatavast diferentseeritud maksukorrast. |
| --- | --- |

(90)

Kindel on see, et mis puudutab kolmandate isikutega tehingutest saadud tulu, maksustatakse põllumajandusühistuid ettevõtte tulumaksu üldise maksumääraga samadel alustel kui teisi ettevõtteid, kuid samuti on kindel see, et pärast nimetatud muudatusi võivad ühistud edaspidi müüa B-klassi diislikütust ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele ilma mingi mahupiiranguta ja uue juriidilise isiku asutamise kohustuseta, saades edaspidigi kasu ühistutele kohaldatavast diferentseeritud maksukorrast.

| (91) | Enne kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 jõustumist kohaldati ühistutele juba maksusoodustusi varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu, kinnisvaramaksu ja ettevõtte tulumaksu näol. Mis puudutab viimast maksu, siis maksustatakse tehinguid ühistu liikmetega soodsama maksumääraga ja eriti kaitstud ühistutel, nagu põllumajandusühistud seda põhimõtteliselt on, vähendatakse ettevõtte tulumaksu 50 %. |
| --- | --- |

(91)

Enne kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 jõustumist kohaldati ühistutele juba maksusoodustusi varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu, kinnisvaramaksu ja ettevõtte tulumaksu näol. Mis puudutab viimast maksu, siis maksustatakse tehinguid ühistu liikmetega soodsama maksumääraga ja eriti kaitstud ühistutel, nagu põllumajandusühistud seda põhimõtteliselt on, vähendatakse ettevõtte tulumaksu 50 %.

| (92) | Siiski pidas komisjon sobilikuks tutvuda ühistutele kohaldatavate maksusoodustustega seoses ühistutele tehniliste kohanduste eeskirjas kehtestatud kohustustega. Komisjon väidab oma otsuses, et nagu Hispaania põllumajandusühistute konföderatsioon oma märkustes täheldab, ei saa seda maksusoodustust hinnata eraldi ühistu liikme netoülejäägile kohaldatavast maksukorrast seoses füüsilise isiku tulumaksuga, kusjuures ülejäägil ei ole midagi ühist kapitaliühingu dividendidega. Topeltmaksustamise rõhutamine seoses kapitalil või aktsiatel (dividendid) põhineva ettevõttega ei ole ühistute (netoülejäägi jagamine) puhul asjakohane, kuna netoülejääke maksustatakse dividendidest rohkem. Osalisest ettevõtte tulumaksuvabastusest saadud maksueelist korrigeeritakse topeltmaksustamisega, kehtestades füüsilise isiku tulumaksu ühistu liikmele, kelle maksukoormust sel viisil tõstetakse. |
| --- | --- |

(92)

Siiski pidas komisjon sobilikuks tutvuda ühistutele kohaldatavate maksusoodustustega seoses ühistutele tehniliste kohanduste eeskirjas kehtestatud kohustustega. Komisjon väidab oma otsuses, et nagu Hispaania põllumajandusühistute konföderatsioon oma märkustes täheldab, ei saa seda maksusoodustust hinnata eraldi ühistu liikme netoülejäägile kohaldatavast maksukorrast seoses füüsilise isiku tulumaksuga, kusjuures ülejäägil ei ole midagi ühist kapitaliühingu dividendidega. Topeltmaksustamise rõhutamine seoses kapitalil või aktsiatel (dividendid) põhineva ettevõttega ei ole ühistute (netoülejäägi jagamine) puhul asjakohane, kuna netoülejääke maksustatakse dividendidest rohkem. Osalisest ettevõtte tulumaksuvabastusest saadud maksueelist korrigeeritakse topeltmaksustamisega, kehtestades füüsilise isiku tulumaksu ühistu liikmele, kelle maksukoormust sel viisil tõstetakse.

| (93) | Komisjon leiab oma otsuses, et Hispaania põllumajandusühistute makse tuleb analüüsida tervikuna. Nimetatud maksukorraga diferentseeritakse makse struktuuripõhiselt ja see sisaldab eeliseid, mida omakorda tasakaalustavad erikohustused (eraldised kohustuslikesse fondidesse, kapitali käsitlemine, topeltmaksustamine). |
| --- | --- |

(93)

Komisjon leiab oma otsuses, et Hispaania põllumajandusühistute makse tuleb analüüsida tervikuna. Nimetatud maksukorraga diferentseeritakse makse struktuuripõhiselt ja see sisaldab eeliseid, mida omakorda tasakaalustavad erikohustused (eraldised kohustuslikesse fondidesse, kapitali käsitlemine, topeltmaksustamine).

| (94) | Võttes arvesse Hispaania ja Hispaania põllumajandusühistute konföderatsiooni edastatud teavet, leiab komisjon kokkuvõtteks, et kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 põllumajandusühistute õigusaktidesse viidud muudatused ei kujuta endast eelist ühistute eelarvele kehtestatud maksusoodustuse näol ja et tegemist ei ole valikulise maksumeetmega, mis mõjutaks riigi vahendeid. |
| --- | --- |

(94)

Võttes arvesse Hispaania ja Hispaania põllumajandusühistute konföderatsiooni edastatud teavet, leiab komisjon kokkuvõtteks, et kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 põllumajandusühistute õigusaktidesse viidud muudatused ei kujuta endast eelist ühistute eelarvele kehtestatud maksusoodustuse näol ja et tegemist ei ole valikulise maksumeetmega, mis mõjutaks riigi vahendeid.

| (95) | Komisjon järeldab oma otsuses, et Hispaania edastatud teabe põhjal tuleb põllumajandusühistute toetusmeetmeid käsitleda kui maksusüsteemi olemuse või tõhususe kaudu põhjendatud maksumeetmeid, mis ei kuulu seega ELTLi artikli 107 lõike 1 kohaldamiskriteeriumide alla, kuna need meetmed ei ole riigiabi. |
| --- | --- |

(95)

Komisjon järeldab oma otsuses, et Hispaania edastatud teabe põhjal tuleb põllumajandusühistute toetusmeetmeid käsitleda kui maksusüsteemi olemuse või tõhususe kaudu põhjendatud maksumeetmeid, mis ei kuulu seega ELTLi artikli 107 lõike 1 kohaldamiskriteeriumide alla, kuna need meetmed ei ole riigiabi.

VI.   ÜLDKOHTU OTSUS KOHTUASJAS T-146/03

| (96) | Komisjoni otsuse 2003/293/EÜ vastu suunatud hagi esitamisel leidsid l’Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid ja Federación Catalana de Estaciones de Servicio sisuliselt, et komisjon on rikkunud ELTLi artikli 107 lõiget 1, kinnitades vaidlustatud otsuses, et vaidlusalused meetmed ei ole toetavad meetmed, kuna need ei anna põllumajandusühistutele eeliseid ja vastavad ühistutele kohaldatava maksukorra olemusele ja tõhususele. |
| --- | --- |

(96)

Komisjoni otsuse 2003/293/EÜ vastu suunatud hagi esitamisel leidsid l’Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid ja Federación Catalana de Estaciones de Servicio sisuliselt, et komisjon on rikkunud ELTLi artikli 107 lõiget 1, kinnitades vaidlustatud otsuses, et vaidlusalused meetmed ei ole toetavad meetmed, kuna need ei anna põllumajandusühistutele eeliseid ja vastavad ühistutele kohaldatava maksukorra olemusele ja tõhususele.

| (97) | Kohus märgib läbivaatuse käigus, et esimeses osas väidab hageja, et komisjon on eksinud eelise puudumise osas Hispaania maksukorra eksliku hindamise tõttu. Teises osas rõhutab hageja, et komisjon on ekslikult järeldanud, nagu oleksid vaidlusalused meetmed valikulised, kuna vaidlusaluste meetmete vastavust Hispaania maksukorra olemusele ja tõhususele hinnati ekslikult. |
| --- | --- |

(97)

Kohus märgib läbivaatuse käigus, et esimeses osas väidab hageja, et komisjon on eksinud eelise puudumise osas Hispaania maksukorra eksliku hindamise tõttu. Teises osas rõhutab hageja, et komisjon on ekslikult järeldanud, nagu oleksid vaidlusalused meetmed valikulised, kuna vaidlusaluste meetmete vastavust Hispaania maksukorra olemusele ja tõhususele hinnati ekslikult.

1.   Esimene osa: Hispaania maksukorra hindamisviga, mille kohaselt vaidlusalused meetmed ei anna põllumajandusühistutele eelist.

| (98) | Kaebuse esitaja sõnul ei ole komisjon arvesse võtnud põllumajandusühistutele kehtivaid maksusoodustusi seoses varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksuga. |
| --- | --- |

(98)

Kaebuse esitaja sõnul ei ole komisjon arvesse võtnud põllumajandusühistutele kehtivaid maksusoodustusi seoses varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksuga.

| (99) | Üldkohus ei saa kontrollida, kas vaidlustatud otsus on selles osas põhjendatud. Üldkohtu sõnul ei esitata vaidlustatud otsuses selgelt ja ühemõtteliselt põhjuseid, mille kohaselt põllumajandusühistutele kehtivat soodsat maksukorda ei saa seoses varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksuga käsitleda eelisena ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seega osutatakse vaidlustatud otsuse põhjenduses 145 ühelt poolt sõnaselgelt, et ühistutele kohaldatakse maksusoodustusi, mis hõlmavad lisaks ettevõtte tulumaksu, varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksu. Teiselt poolt osutatakse vaidlustatud otsuse põhjenduses 148, et vaidlusalused meetmed ei ole eelised ja seega ei saa neid ELTLi artikli 107 lõike 1 alusel riigiabina käsitleda. |
| --- | --- |

(99)

Üldkohus ei saa kontrollida, kas vaidlustatud otsus on selles osas põhjendatud. Üldkohtu sõnul ei esitata vaidlustatud otsuses selgelt ja ühemõtteliselt põhjuseid, mille kohaselt põllumajandusühistutele kehtivat soodsat maksukorda ei saa seoses varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksuga käsitleda eelisena ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seega osutatakse vaidlustatud otsuse põhjenduses 145 ühelt poolt sõnaselgelt, et ühistutele kohaldatakse maksusoodustusi, mis hõlmavad lisaks ettevõtte tulumaksu, varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksu. Teiselt poolt osutatakse vaidlustatud otsuse põhjenduses 148, et vaidlusalused meetmed ei ole eelised ja seega ei saa neid ELTLi artikli 107 lõike 1 alusel riigiabina käsitleda.

| (100) | Olgugi et komisjon rõhutas kohtuistungil, et vaidlustatud otsuse põhjendused 146 ja 147 ei kehti mitte ainult ettevõtte tulumaksu, vaid ka varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksu osas, leiab Üldkohus, et selline põhistus jääb arusaamatuks. |
| --- | --- |

(100)

Olgugi et komisjon rõhutas kohtuistungil, et vaidlustatud otsuse põhjendused 146 ja 147 ei kehti mitte ainult ettevõtte tulumaksu, vaid ka varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksu osas, leiab Üldkohus, et selline põhistus jääb arusaamatuks.

| (101) | Esiteks leiab Üldkohus, et põhjendus 146 viitab sellele, nagu korrigeeritaks ühistu ettevõtte tulumaksu 50 % vähendamisest saadud maksueelist topeltmaksustamisega füüsilise isiku tulumaksu näol. Samuti leidis Üldkohus, et kuna komisjon ei ole esitanud vähimatki põhjendust, mille kohaselt varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksust tulenevat maksusoodustust korrigeeritakse samuti topeltmaksustamisega füüsilise isiku tulumaksu näol, tuleb põhjendust 146 käsitleda üksnes ettevõtte tulumaksu 50 % soodustuse korrigeerimisena. |
| --- | --- |

(101)

Esiteks leiab Üldkohus, et põhjendus 146 viitab sellele, nagu korrigeeritaks ühistu ettevõtte tulumaksu 50 % vähendamisest saadud maksueelist topeltmaksustamisega füüsilise isiku tulumaksu näol. Samuti leidis Üldkohus, et kuna komisjon ei ole esitanud vähimatki põhjendust, mille kohaselt varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksust tulenevat maksusoodustust korrigeeritakse samuti topeltmaksustamisega füüsilise isiku tulumaksu näol, tuleb põhjendust 146 käsitleda üksnes ettevõtte tulumaksu 50 % soodustuse korrigeerimisena.

| (102) | Lisaks mainitakse Üldkohtu sõnul põhjenduses 147 üksnes seda, et kui analüüsida põllumajandusühistutele kehtestatud maksukorda tervikuna, siis diferentseeritakse struktuuripõhiselt makse ja sellega kaasnevad eeliseid, mida omakorda tasakaalustavad spetsiifilised kohustused (eraldised kohustuslikesse fondidesse, kapitali käsitlemine, topeltmaksustamine). Selles põhjenduses ei käsitleta aga põhjuseid, miks mainitud spetsiifilised kohustused tasakaalustavad lisaks ettevõtte tulumaksu 50 % vähendamisele ka varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksust, majandustegevuste maksust ja kinnisvaramaksust tulenevaid eeliseid. Üldkohus leiab, et need põhjused ei ole käesoleval juhul asjakohased, arvestades et sõnaselgelt mainitud spetsiifilisi kohustusi tuleb käsitleda vaidlustatud otsuse alusel seoses ettevõtte tulumaksuga. Lisaks on põhjenduses 147 osutatud spetsiifilistele kohustustele nimetatud neid ka vaidlustatud otsuse põhjendustes 83–95, mis käsitlevad üksnes ettevõtte tulumaksu. |
| --- | --- |

(102)

Lisaks mainitakse Üldkohtu sõnul põhjenduses 147 üksnes seda, et kui analüüsida põllumajandusühistutele kehtestatud maksukorda tervikuna, siis diferentseeritakse struktuuripõhiselt makse ja sellega kaasnevad eeliseid, mida omakorda tasakaalustavad spetsiifilised kohustused (eraldised kohustuslikesse fondidesse, kapitali käsitlemine, topeltmaksustamine). Selles põhjenduses ei käsitleta aga põhjuseid, miks mainitud spetsiifilised kohustused tasakaalustavad lisaks ettevõtte tulumaksu 50 % vähendamisele ka varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksust, majandustegevuste maksust ja kinnisvaramaksust tulenevaid eeliseid. Üldkohus leiab, et need põhjused ei ole käesoleval juhul asjakohased, arvestades et sõnaselgelt mainitud spetsiifilisi kohustusi tuleb käsitleda vaidlustatud otsuse alusel seoses ettevõtte tulumaksuga. Lisaks on põhjenduses 147 osutatud spetsiifilistele kohustustele nimetatud neid ka vaidlustatud otsuse põhjendustes 83–95, mis käsitlevad üksnes ettevõtte tulumaksu.

| (103) | Esiteks leiab Üldkohus seoses argumendiga, mille kohaselt ei ole varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuse maksu ja kinnisvaramaksuga seotud meetmeid dekreet-seadusega muudetud ja seega ei ole neid aspekte põhimõtteliselt vaidlusaluses otsuses hinnatud, et selle argumendi puudumist tuleks tegelikult rõhutada juba alates hetkest, mil põhjenduses 145 kinnitatakse, et komisjon on arvestanud nendest maksudest ühistutele tekkivate maksueeliste olemasolu. |
| --- | --- |

(103)

Esiteks leiab Üldkohus seoses argumendiga, mille kohaselt ei ole varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuse maksu ja kinnisvaramaksuga seotud meetmeid dekreet-seadusega muudetud ja seega ei ole neid aspekte põhimõtteliselt vaidlusaluses otsuses hinnatud, et selle argumendi puudumist tuleks tegelikult rõhutada juba alates hetkest, mil põhjenduses 145 kinnitatakse, et komisjon on arvestanud nendest maksudest ühistutele tekkivate maksueeliste olemasolu.

| (104) | Lisaks arvab Üldkohus, et vastupidiselt komisjoni kinnitusele on ühistute maksustamise korda vaidlusaluste meetmetega muudetud varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksu tõttu. Enne nende meetmete vastuvõtmist ei kohaldatud ühistute maksustaatust kütuse müügile, kuna sellega pidid tegelema omaette juriidilised isikud, kellele maksueelised ei kehtinud. Vaidlusaluste meetmete jõustumisest alates on neid maksusoodustusi kohaldatud kütuse müügile. Üldkohus leiab seega, et põllumajandusühistute maksukorda on vaidlusaluste meetmetega muudetud. |
| --- | --- |

(104)

Lisaks arvab Üldkohus, et vastupidiselt komisjoni kinnitusele on ühistute maksustamise korda vaidlusaluste meetmetega muudetud varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksu tõttu. Enne nende meetmete vastuvõtmist ei kohaldatud ühistute maksustaatust kütuse müügile, kuna sellega pidid tegelema omaette juriidilised isikud, kellele maksueelised ei kehtinud. Vaidlusaluste meetmete jõustumisest alates on neid maksusoodustusi kohaldatud kütuse müügile. Üldkohus leiab seega, et põllumajandusühistute maksukorda on vaidlusaluste meetmetega muudetud.

| (105) | Seoses argumendiga, mille kohaselt varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksu tõttu võiks maksustaatust käsitleda kui olemasolevat abi, eeldusel et seda korda ei ole muudetud alates Hispaania Kuningriigi liitumisest, võtab Üldkohus veel teadmiseks, et see argument ei võimalda mõista põhjuseid, miks komisjon vaidlustatud otsuse põhjenduses 148 järeldab, et eelis puudub. Kui komisjon kinnitab, et eelistatud maksustaatust tuleb käsitleda olemasoleva abina, võtab ta vaieldamatult omaks, et maksukord on tegelikult abi ja eelis ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(105)

Seoses argumendiga, mille kohaselt varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksu tõttu võiks maksustaatust käsitleda kui olemasolevat abi, eeldusel et seda korda ei ole muudetud alates Hispaania Kuningriigi liitumisest, võtab Üldkohus veel teadmiseks, et see argument ei võimalda mõista põhjuseid, miks komisjon vaidlustatud otsuse põhjenduses 148 järeldab, et eelis puudub. Kui komisjon kinnitab, et eelistatud maksustaatust tuleb käsitleda olemasoleva abina, võtab ta vaieldamatult omaks, et maksukord on tegelikult abi ja eelis ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (106) | Lõpetuseks konstateerib Üldkohus seoses argumendiga, mille kohaselt varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksust, majandustegevuste maksust ja kinnisvaramaksust tulenev eelis on ettevõtte tulumaksuga võrreldes väheoluline, et ka tema ei leia, nagu oleks vaidlustatud otsus põhjendatud. Üldkohtu arvamuse kohaselt leiab eelise väheolulisuse tunnistamisel kinnitust fakt, et tegemist on ikkagi eelisega. Üldkohus tuletab meelde komisjoni täpsustust, et viimane ei tahtnud selle argumendiga rõhutada, nagu ei ületaks varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksust, majandustegevuste maksust ja kinnisvaramaksust tulenev eelis vähese tähtsusega abi künnist. Kokkuvõtteks ei võimalda esitatud argument Üldkohtul mõista põhjuseid, miks varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksu tõttu ei saa seda maksukorda eelisena käsitleda. |
| --- | --- |

(106)

Lõpetuseks konstateerib Üldkohus seoses argumendiga, mille kohaselt varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksust, majandustegevuste maksust ja kinnisvaramaksust tulenev eelis on ettevõtte tulumaksuga võrreldes väheoluline, et ka tema ei leia, nagu oleks vaidlustatud otsus põhjendatud. Üldkohtu arvamuse kohaselt leiab eelise väheolulisuse tunnistamisel kinnitust fakt, et tegemist on ikkagi eelisega. Üldkohus tuletab meelde komisjoni täpsustust, et viimane ei tahtnud selle argumendiga rõhutada, nagu ei ületaks varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksust, majandustegevuste maksust ja kinnisvaramaksust tulenev eelis vähese tähtsusega abi künnist. Kokkuvõtteks ei võimalda esitatud argument Üldkohtul mõista põhjuseid, miks varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksu tõttu ei saa seda maksukorda eelisena käsitleda.

| (107) | Üldkohus järeldab selle põhjal, et vaidlustatud otsuses on tehtud hindamisviga, mistõttu Üldkohus ei saa kontrollida komisjoni hinnangu põhjendatust väites, et põllumajandusühistute eelis ei tulene neile kohaldatavast varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksust, majandustegevuste maksust ja kinnisvaramaksust. |
| --- | --- |

(107)

Üldkohus järeldab selle põhjal, et vaidlustatud otsuses on tehtud hindamisviga, mistõttu Üldkohus ei saa kontrollida komisjoni hinnangu põhjendatust väites, et põllumajandusühistute eelis ei tulene neile kohaldatavast varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksust, majandustegevuste maksust ja kinnisvaramaksust.

| (108) | Siiski tuletab Üldkohus meelde, et põhjenduse puudumine võib tuua kaasa vaidlustatud otsuse tühistamise vaid juhul, kui ei ole piisavalt põhjendatud sätet, mille kohaselt vaidlusalused meetmed ei ole ELTLi artikli 107 lõike 1 alusel käsitletavad riigiabina. Seoses sellega märgib Üldkohus, et vaidlustatud otsuses leiab komisjon esiteks, et vaidlusalused meetmed ei ole eelised, ja teiseks, et kui need oleksid eelised, ei ole need valikulised meetmed, kuna need vastavad süsteemi olemusele ja ülesehitusele. |
| --- | --- |

(108)

Siiski tuletab Üldkohus meelde, et põhjenduse puudumine võib tuua kaasa vaidlustatud otsuse tühistamise vaid juhul, kui ei ole piisavalt põhjendatud sätet, mille kohaselt vaidlusalused meetmed ei ole ELTLi artikli 107 lõike 1 alusel käsitletavad riigiabina. Seoses sellega märgib Üldkohus, et vaidlustatud otsuses leiab komisjon esiteks, et vaidlusalused meetmed ei ole eelised, ja teiseks, et kui need oleksid eelised, ei ole need valikulised meetmed, kuna need vastavad süsteemi olemusele ja ülesehitusele.

2.   Teine osa: vaidlusaluste meetmete Hispaania maksusüsteemi olemusele ja ülesehitusele vastavuse hindamisviga, mis puutub meetmete valikulisuse puudumisse.

| (109) | Üldkohtu sõnul ei mainita vaidlustatud otsuses midagi, mis võimaldaks mõista komisjoni arutluskäiku ja järeldada, et vaidlusalused meetmed ei ole valikulised (põhjendus 148), kuna seda on põhjendatud süsteemi olemuse ja ülesehitusega (põhjendus 167). |
| --- | --- |

(109)

Üldkohtu sõnul ei mainita vaidlustatud otsuses midagi, mis võimaldaks mõista komisjoni arutluskäiku ja järeldada, et vaidlusalused meetmed ei ole valikulised (põhjendus 148), kuna seda on põhjendatud süsteemi olemuse ja ülesehitusega (põhjendus 167).

| (110) | Üldkohtu arvates osutatakse vaidlustatud otsuse põhjenduses 148 loomulikult sellele, et komisjon leiab Hispaania Kuningriigi ja põllumajandusühistute konföderatsiooni esitatud teabe põhjal, nagu ei oleks vaidlusalused meetmed valikulised. |
| --- | --- |

(110)

Üldkohtu arvates osutatakse vaidlustatud otsuse põhjenduses 148 loomulikult sellele, et komisjon leiab Hispaania Kuningriigi ja põllumajandusühistute konföderatsiooni esitatud teabe põhjal, nagu ei oleks vaidlusalused meetmed valikulised.

| (111) | Üldkohus leiab, et esiteks tuleb tõdeda Hispaania põllumajandusühistute konföderatsiooni edastatud teabe alusel – nagu seda esitatakse vaidlustatud otsuses –, et need käsitlevad pigem eelise, mitte valikulisuse puudumist. Selles teabes ei ole punkte, millele vaidlusalustest meetmetest tulenevate eeliste valikulise olemusega seotud järeldustes tugineda. Teiseks tuleb Hispaania Kuningriigi esitatud teabe põhjal järeldada, et vaidlustatud otsuste põhjenduses 103–120 esitatud teabe peamine eesmärk on põhjendada vaidlusaluseid meetmeid kütuse müügisektori liberaliseerimise poliitikaga. Selline selgitus ei võimalda mõista põhjuseid, miks vaidlusaluseid meetmeid põhjendatakse maksusüsteemi olemuse või ülesehituse kaudu. Üldkohus leiab, et Hispaania Kuningriigi taotletava kütuseturu liberaliseerimise poliitika kohta tehtud järeldus ei valgusta Hispaania maksukorra olemust ja ülesehitust, kui seda just üksikasjalikult ei selgitata, mis käesoleval juhul nii aga ei ole. |
| --- | --- |

(111)

Üldkohus leiab, et esiteks tuleb tõdeda Hispaania põllumajandusühistute konföderatsiooni edastatud teabe alusel – nagu seda esitatakse vaidlustatud otsuses –, et need käsitlevad pigem eelise, mitte valikulisuse puudumist. Selles teabes ei ole punkte, millele vaidlusalustest meetmetest tulenevate eeliste valikulise olemusega seotud järeldustes tugineda. Teiseks tuleb Hispaania Kuningriigi esitatud teabe põhjal järeldada, et vaidlustatud otsuste põhjenduses 103–120 esitatud teabe peamine eesmärk on põhjendada vaidlusaluseid meetmeid kütuse müügisektori liberaliseerimise poliitikaga. Selline selgitus ei võimalda mõista põhjuseid, miks vaidlusaluseid meetmeid põhjendatakse maksusüsteemi olemuse või ülesehituse kaudu. Üldkohus leiab, et Hispaania Kuningriigi taotletava kütuseturu liberaliseerimise poliitika kohta tehtud järeldus ei valgusta Hispaania maksukorra olemust ja ülesehitust, kui seda just üksikasjalikult ei selgitata, mis käesoleval juhul nii aga ei ole.

| (112) | Lisaks leiab Üldkohus, et vaidlustatud otsuse põhjenduses 119 esitatud asjaolu, mille kohaselt kehtisid varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksuga seotud eelised enne vaidlusaluseid meetmeid ja nende eesmärk oli edendada ühistuid ning ühistute liikumist Hispaanias, ei täpsusta maksukorra olemust ja ülesehitust. |
| --- | --- |

(112)

Lisaks leiab Üldkohus, et vaidlustatud otsuse põhjenduses 119 esitatud asjaolu, mille kohaselt kehtisid varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksuga seotud eelised enne vaidlusaluseid meetmeid ja nende eesmärk oli edendada ühistuid ning ühistute liikumist Hispaanias, ei täpsusta maksukorra olemust ja ülesehitust.

| (113) | Üldkohus leiab ka, et isegi eeldades, nagu oleks komisjon vaidlustatud otsuses asjakohase üksikasjaliku selgituse puudumisest hoolimata pidanud silmas, et ühistute liikumise edendamine on osa Hispaania maksukorra olemusest ja ülesehitusest, tuleb siiski järeldada, et vaidlustatud otsuse põhjenduses 119 mainitakse seda argumenti vaid seoses varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksust tuleneva eelisega ning selles ei käsitleta eeliseid, mis tulenevad ühelt poolt kinnisvaramaksu korrast ja teiselt poolt majandustegevuste maksu korrast. |
| --- | --- |

(113)

Üldkohus leiab ka, et isegi eeldades, nagu oleks komisjon vaidlustatud otsuses asjakohase üksikasjaliku selgituse puudumisest hoolimata pidanud silmas, et ühistute liikumise edendamine on osa Hispaania maksukorra olemusest ja ülesehitusest, tuleb siiski järeldada, et vaidlustatud otsuse põhjenduses 119 mainitakse seda argumenti vaid seoses varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksust tuleneva eelisega ning selles ei käsitleta eeliseid, mis tulenevad ühelt poolt kinnisvaramaksu korrast ja teiselt poolt majandustegevuste maksu korrast.

| (114) | Üldkohus järeldab selle põhjal, et vaidlustatud otsuses on tehtud põhjendamisviga, mistõttu ta ei saa kontrollida, kas komisjoni hinnang, mille kohaselt eelis ei ole valikuline, eeldusel et vaidlusalused meetmed on eelisena käsitletavad, on põhjendatud, kuna hinnangut põhjendatakse süsteemi olemuse ja ülesehitusega. |
| --- | --- |

(114)

Üldkohus järeldab selle põhjal, et vaidlustatud otsuses on tehtud põhjendamisviga, mistõttu ta ei saa kontrollida, kas komisjoni hinnang, mille kohaselt eelis ei ole valikuline, eeldusel et vaidlusalused meetmed on eelisena käsitletavad, on põhjendatud, kuna hinnangut põhjendatakse süsteemi olemuse ja ülesehitusega.

| (115) | Siiski täheldab Üldkohus, et eespool nimetatud punktis 90 tuvastatud põhjendamatuse ja ka eelmise punkti põhjal võib järeldada, et vaidlustatud otsuses ei ole piisavalt põhjendatud hinnangut, mille kohaselt vaidlusalused meetmed ei ole ELTLi artikli 107 lõike 1 alusel käsitletavad riigiabina. |
| --- | --- |

(115)

Siiski täheldab Üldkohus, et eespool nimetatud punktis 90 tuvastatud põhjendamatuse ja ka eelmise punkti põhjal võib järeldada, et vaidlustatud otsuses ei ole piisavalt põhjendatud hinnangut, mille kohaselt vaidlusalused meetmed ei ole ELTLi artikli 107 lõike 1 alusel käsitletavad riigiabina.

| (116) | Üldkohus järeldab, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada, kuna komisjon ei ole täitnud ELTLi artiklis 296 sätestatud põhjendamiskohustust. Samuti sedastas Üldkohus, et tühistatud on komisjoni otsuse 2003/293/EÜ artikkel 1, mis käsitleb väidet, et abimeetmed, mida kehtestatakse kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 põllumajandus-, kalandus- ja transpordisektori kiireloomuliste toetusmeetmete kohta, ei ole ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses abina käsitletavad. |
| --- | --- |

(116)

Üldkohus järeldab, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada, kuna komisjon ei ole täitnud ELTLi artiklis 296 sätestatud põhjendamiskohustust. Samuti sedastas Üldkohus, et tühistatud on komisjoni otsuse 2003/293/EÜ artikkel 1, mis käsitleb väidet, et abimeetmed, mida kehtestatakse kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 põllumajandus-, kalandus- ja transpordisektori kiireloomuliste toetusmeetmete kohta, ei ole ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses abina käsitletavad.

VII.   ÕIGUSLIK HINNANG

| (117) | ELTLi artikleid 107 ja 108 kohaldatakse kõikidele I lisas nimetatud põllumajandustoodetele, mis alluvad turu ühisele korraldusele (kõik põllumajandustooted, välja arvatud hobuseliha, mesi, põllumajanduslikku päritolu alkohol, alkoholist saadud äädikas ja kork) kooskõlas asjakohase turu ühist korraldust reguleerivate eeskirjadega. |
| --- | --- |

(117)

ELTLi artikleid 107 ja 108 kohaldatakse kõikidele I lisas nimetatud põllumajandustoodetele, mis alluvad turu ühisele korraldusele (kõik põllumajandustooted, välja arvatud hobuseliha, mesi, põllumajanduslikku päritolu alkohol, alkoholist saadud äädikas ja kork) kooskõlas asjakohase turu ühist korraldust reguleerivate eeskirjadega.

1.   ELTLi artikli 107 lõige 1

| (118) | ELTLi artikli 107 lõike 1 sätete kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav riigiabi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(118)

ELTLi artikli 107 lõike 1 sätete kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav riigiabi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (119) | Kõnealuseid meetmeid võib käsitleda põllumajandusühistuid eelistava diferentseeritud maksukorrana. |
| --- | --- |

(119)

Kõnealuseid meetmeid võib käsitleda põllumajandusühistuid eelistava diferentseeritud maksukorrana.

| (120) | Komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (21) sätestatakse, et artiklit 107 kohaldatakse äriühingute otsese maksustamisega seotud riigiabile, kui






  — | eelis on antud liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest; |
| --- | --- | --- |

(120)

Komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (21) sätestatakse, et artiklit 107 kohaldatakse äriühingute otsese maksustamisega seotud riigiabile, kui

—

eelis on antud liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest;

| — | meede mõjutab konkurentsi ja liikmesriikide kaubandust; |
| --- | --- |

—

meede mõjutab konkurentsi ja liikmesriikide kaubandust;

| — | meede on spetsiifiline või valikuline meede, olenevalt sellest, kas see eelistab teatud ettevõtteid või teatud tooteid, ehk kui see võib kahjustada konkurentsi; |
| --- | --- |

—

meede on spetsiifiline või valikuline meede, olenevalt sellest, kas see eelistab teatud ettevõtteid või teatud tooteid, ehk kui see võib kahjustada konkurentsi;

| — | meede soodustab selle saajaid, kergendades nende tavapärast maksukoormat. |
| --- | --- |

—

meede soodustab selle saajaid, kergendades nende tavapärast maksukoormat.

| (121) | Esiteks tuleb märkida, et nagu tuletatakse meelde komisjoni teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ühistute edendamise kohta Euroopas, (22) täpsemalt selle punktis 3.2.7, käsitletakse majandustegevusi teostavaid ühistuid, sealhulgas põllumajandusühistuid ELTLi tähenduses ettevõttena ja seega kohaldatakse nende suhtes kõiki Euroopa eekirju, mis käsitlevad konkurentsi ja riigiabi, muu hulgas erinevaid maksuvabastusi, vähese tähtsusega abi künniseid ja künniste lävesid. |
| --- | --- |

(121)

Esiteks tuleb märkida, et nagu tuletatakse meelde komisjoni teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ühistute edendamise kohta Euroopas, (22) täpsemalt selle punktis 3.2.7, käsitletakse majandustegevusi teostavaid ühistuid, sealhulgas põllumajandusühistuid ELTLi tähenduses ettevõttena ja seega kohaldatakse nende suhtes kõiki Euroopa eekirju, mis käsitlevad konkurentsi ja riigiabi, muu hulgas erinevaid maksuvabastusi, vähese tähtsusega abi künniseid ja künniste lävesid.

| (122) | Kõnealuse juhtumi uurimine peab keskenduma konkreetsetele teatatud soodustavatele meetmetele, mis võeti pärast kütusehinna tõusu (kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artikkel 1), tehes seda esmalt nelja järgneva kriteeriumi põhjal. |
| --- | --- |

(122)

Kõnealuse juhtumi uurimine peab keskenduma konkreetsetele teatatud soodustavatele meetmetele, mis võeti pärast kütusehinna tõusu (kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artikkel 1), tehes seda esmalt nelja järgneva kriteeriumi põhjal.

| (123) | Kuna teatatud meetmete tulemusel laiendati soodustatud maksustaatuse kohaldamisala ühistutele, kes müüvad kütust ühistusse mittekuuluvatele isikutele, on vaja maksustaatus määratleda ELTLi artikli 107 alusel. |
| --- | --- |

(123)

Kuna teatatud meetmete tulemusel laiendati soodustatud maksustaatuse kohaldamisala ühistutele, kes müüvad kütust ühistusse mittekuuluvatele isikutele, on vaja maksustaatus määratleda ELTLi artikli 107 alusel.

1.1.   Riigi ressursi kriteerium

| (124) | Kooskõlas Euroopa Kohtu kohtupraktikaga on eelise määratlemiseks riigiabina kõigepealt vaja, et see oleks antud otse või kaudselt riigi ressurssidest, ja teiseks, et see oleks seotud riigiga (23). |
| --- | --- |

(124)

Kooskõlas Euroopa Kohtu kohtupraktikaga on eelise määratlemiseks riigiabina kõigepealt vaja, et see oleks antud otse või kaudselt riigi ressurssidest, ja teiseks, et see oleks seotud riigiga (23).

| (125) | Komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes, täpsemalt selle punktis 10 selgitatakse, et maksutulu kaotamine võrdub riigi ressursside vähendamisega maksukulude tõttu. Lisaks võib riik sekkuda nii seadusandlike, reguleerivate või halduslike maksusätete kui ka maksuameti praktika kaudu. |
| --- | --- |

(125)

Komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes, täpsemalt selle punktis 10 selgitatakse, et maksutulu kaotamine võrdub riigi ressursside vähendamisega maksukulude tõttu. Lisaks võib riik sekkuda nii seadusandlike, reguleerivate või halduslike maksusätete kui ka maksuameti praktika kaudu.

| (126) | Hispaania tegi kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artikliga 1 teatud muudatused ühistute seadusesse nr 27/1999 ja ka ühistute maksukorra seadusesse nr 20/1990. Ühelt poolt tühistatakse seaduse nr 20/1990 alusel põllumajandusühistutele kehtestatud 50 % piirmäär, et maksusoodustusi kaotamata teostada tehinguid ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega neile B-klassi diislikütuse müümisel. Teiselt poolt on muudetud seadust nr 34/1998 süsivesinike sektori kohta, jättes sellest välja nõude, et põllumajandusühistud peavad asutama üldise maksusüsteemi alla kuuluva omaette juriidilise isiku B-klassi diislikütuse müümiseks ühistusse mittekuuluvatele isikutele. |
| --- | --- |

(126)

Hispaania tegi kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artikliga 1 teatud muudatused ühistute seadusesse nr 27/1999 ja ka ühistute maksukorra seadusesse nr 20/1990. Ühelt poolt tühistatakse seaduse nr 20/1990 alusel põllumajandusühistutele kehtestatud 50 % piirmäär, et maksusoodustusi kaotamata teostada tehinguid ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega neile B-klassi diislikütuse müümisel. Teiselt poolt on muudetud seadust nr 34/1998 süsivesinike sektori kohta, jättes sellest välja nõude, et põllumajandusühistud peavad asutama üldise maksusüsteemi alla kuuluva omaette juriidilise isiku B-klassi diislikütuse müümiseks ühistusse mittekuuluvatele isikutele.

| (127) | Tuleb meeles pidada, et nagu kirjeldatud käesoleva otsuse lõikes 20, on põllumajandusühistud saanud mitmeid maksusoodustusi. Laiendades seadusega põllumajandusühistutele lubatud 50 % piirmäära B-klassi diislikütuse müümisel ühistusse mittekuuluvatele isikutele ilma maksueelist kaotamata, vähendab Hispaania riik maksutulust loobudes maksukulude tõttu ka oma ressursse. Kaotades ühistutele kehtestatud nõude üldisele maksukorrale alluva omaette juriidilise isiku loomise kohta, on Hispaania riik loobumas ka nimetatud maksustaatusega seotud võimalikust maksutulust ja seega vähendamas riigi ressursse maksukulude tõttu. |
| --- | --- |

(127)

Tuleb meeles pidada, et nagu kirjeldatud käesoleva otsuse lõikes 20, on põllumajandusühistud saanud mitmeid maksusoodustusi. Laiendades seadusega põllumajandusühistutele lubatud 50 % piirmäära B-klassi diislikütuse müümisel ühistusse mittekuuluvatele isikutele ilma maksueelist kaotamata, vähendab Hispaania riik maksutulust loobudes maksukulude tõttu ka oma ressursse. Kaotades ühistutele kehtestatud nõude üldisele maksukorrale alluva omaette juriidilise isiku loomise kohta, on Hispaania riik loobumas ka nimetatud maksustaatusega seotud võimalikust maksutulust ja seega vähendamas riigi ressursse maksukulude tõttu.

| (128) | Üldkohus leidis oma 27. jaanuari 1998. aasta otsuses, et riigi ressursside kasutamine võib olla ka negatiivne, kui sekkumise tulemusel ei laeku riigikassasse ressursse näiteks maksuvabastuse tõttu nagu käesoleval juhul (24). |
| --- | --- |

(128)

Üldkohus leidis oma 27. jaanuari 1998. aasta otsuses, et riigi ressursside kasutamine võib olla ka negatiivne, kui sekkumise tulemusel ei laeku riigikassasse ressursse näiteks maksuvabastuse tõttu nagu käesoleval juhul (24).

| (129) | Käesoleval juhul on kõnealused meetmed järelikult eelised, mida antakse riigi poolt ja riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(129)

Käesoleval juhul on kõnealused meetmed järelikult eelised, mida antakse riigi poolt ja riigi ressurssidest.

1.2.   Kaubanduse mõjutamise kriteerium

| (130) | ELTLi artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse kuulumiseks peab abi muu hulgas mõjutama konkurentsi ja liikmesriikide kaubandust. See kriteerium eeldab, et abisaajad tegelevad majandustegevusega. |
| --- | --- |

(130)

ELTLi artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse kuulumiseks peab abi muu hulgas mõjutama konkurentsi ja liikmesriikide kaubandust. See kriteerium eeldab, et abisaajad tegelevad majandustegevusega.

| (131) | Kohtupraktika näitab sellisel juhul, et kaubandustegevust mõjutatakse, kui abisaajast ettevõte teostab majandustegevust liikmesriikidevahelistes kaubandussuhetes. Euroopa Ühenduste Kohus leidis, et liikmesriigi antud eelis tugevdab ühendusesiseses kaubanduses teatud kategooria ettevõtete positsiooni teiste konkureerivate ettevõtete suhtes, keda see eelis mõjutab (25). |
| --- | --- |

(131)

Kohtupraktika näitab sellisel juhul, et kaubandustegevust mõjutatakse, kui abisaajast ettevõte teostab majandustegevust liikmesriikidevahelistes kaubandussuhetes. Euroopa Ühenduste Kohus leidis, et liikmesriigi antud eelis tugevdab ühendusesiseses kaubanduses teatud kategooria ettevõtete positsiooni teiste konkureerivate ettevõtete suhtes, keda see eelis mõjutab (25).

| (132) | Käesoleval juhul teostavad põllumajandusühistud majandustegevust liikmesriikide kaubandustegevuse raames. Euroopa Liidu ja Hispaania vaheline põllumajandustoodetega kauplemine on väga oluline. Näiteks eksportis Hispaania 1999. aastal Euroopa Liitu põllumajandustooteid 11,33 miljardi euro väärtuses ja importis sama tüüpi tooteid 7,38 miljardi euro väärtuses. 2007. aastal eksportis Hispaania Euroopa Liidu riikidesse põllumajandustooteid ligikaudu 33,12 miljardi euro väärtuses ja importis 27,14 miljardi euro väärtuses (26). |
| --- | --- |

(132)

Käesoleval juhul teostavad põllumajandusühistud majandustegevust liikmesriikide kaubandustegevuse raames. Euroopa Liidu ja Hispaania vaheline põllumajandustoodetega kauplemine on väga oluline. Näiteks eksportis Hispaania 1999. aastal Euroopa Liitu põllumajandustooteid 11,33 miljardi euro väärtuses ja importis sama tüüpi tooteid 7,38 miljardi euro väärtuses. 2007. aastal eksportis Hispaania Euroopa Liidu riikidesse põllumajandustooteid ligikaudu 33,12 miljardi euro väärtuses ja importis 27,14 miljardi euro väärtuses (26).

| (133) | Abisaajatest ettevõtted tegutsevad käesoleval juhul nimelt konkurentsile avatud sektoris – kütuse müügisektoris. Tuleb märkida, et nende liikmesriikide tootjate vahel, kelle toodetega ühendusesiseselt kaubeldakse, valitseb tihe konkurents. Hispaania tootjad osalevad selles konkurentsis täiel määral. Lisaks suurendab nende abimeetmete andmine juhtumeid, kus need meetmed mõjutavad kaubandust. |
| --- | --- |

(133)

Abisaajatest ettevõtted tegutsevad käesoleval juhul nimelt konkurentsile avatud sektoris – kütuse müügisektoris. Tuleb märkida, et nende liikmesriikide tootjate vahel, kelle toodetega ühendusesiseselt kaubeldakse, valitseb tihe konkurents. Hispaania tootjad osalevad selles konkurentsis täiel määral. Lisaks suurendab nende abimeetmete andmine juhtumeid, kus need meetmed mõjutavad kaubandust.

| (134) | Seega tundub, et need meetmed võivad mõjutada kõnealuste toodetega kauplemist, kui riigid soodustavad ühes liikmesriigis tegutsevaid ettevõtjaid teiste riikide kahjuks. Need kaks kõnealust meedet mõjutavad otseselt ja vahetult asjakohaste toodete tootmiskulusid Hispaanias. Seega mõjutavad meetmed konkurentsi ja liikmesriikide kaubandust. |
| --- | --- |

(134)

Seega tundub, et need meetmed võivad mõjutada kõnealuste toodetega kauplemist, kui riigid soodustavad ühes liikmesriigis tegutsevaid ettevõtjaid teiste riikide kahjuks. Need kaks kõnealust meedet mõjutavad otseselt ja vahetult asjakohaste toodete tootmiskulusid Hispaanias. Seega mõjutavad meetmed konkurentsi ja liikmesriikide kaubandust.

1.3.   Eelise kriteerium

| (135) | Abi mõiste on väljakujunenud kohtupraktika kohaselt toetuse mõistest laiem, kuna see hõlmab mitte üksnes ettevõtjate poolt üldjuhul maksmisele kuuluvate maksude vähendamist, nagu toetuste puhul, vaid ka riigi sekkumisi erineval viisil ettevõtete tavapärase maksukoormuse vähendamise kaudu, kus sekkumine ei ole sõna otseses tähenduses küll toetus, kuid oma olemuse ning mõjude poolest sama (27). |
| --- | --- |

(135)

Abi mõiste on väljakujunenud kohtupraktika kohaselt toetuse mõistest laiem, kuna see hõlmab mitte üksnes ettevõtjate poolt üldjuhul maksmisele kuuluvate maksude vähendamist, nagu toetuste puhul, vaid ka riigi sekkumisi erineval viisil ettevõtete tavapärase maksukoormuse vähendamise kaudu, kus sekkumine ei ole sõna otseses tähenduses küll toetus, kuid oma olemuse ning mõjude poolest sama (27).

| (136) | Euroopa Ühenduste Kohus leiab, et sellest järelduvalt seab meede, millega ametiasutused teatud ettevõtteid maksudest vabastavad – sealjuures isegi riigi ressurssidest loobumata –, maksuvabastuse saanud isikud eelistatumasse olukorda kui teised maksukohustuslased ja seda võib käsitleda ELTLi artikli 107 lõike 1 kohaselt riigiabina. |
| --- | --- |

(136)

Euroopa Ühenduste Kohus leiab, et sellest järelduvalt seab meede, millega ametiasutused teatud ettevõtteid maksudest vabastavad – sealjuures isegi riigi ressurssidest loobumata –, maksuvabastuse saanud isikud eelistatumasse olukorda kui teised maksukohustuslased ja seda võib käsitleda ELTLi artikli 107 lõike 1 kohaselt riigiabina.

| (137) | Ettevõtete otsest maksustamist käsitleva teatise kohaselt võib selline eelis tekkida erinevate ettevõtte maksukoormuse vähendamise viiside, eeskätt maksubaasi vähendamise (erandlik maksusoodustus, erakorraline või kiirendatud amortisatsioon, reservide lisamine eelarvesse jms), tulumaksu täieliku või osalise kaotamise (maksuvabastus, maksuvähendus vms), maksuvõla aegumise või tühistamise, isegi erakorralise ümberarvestamise teel. |
| --- | --- |

(137)

Ettevõtete otsest maksustamist käsitleva teatise kohaselt võib selline eelis tekkida erinevate ettevõtte maksukoormuse vähendamise viiside, eeskätt maksubaasi vähendamise (erandlik maksusoodustus, erakorraline või kiirendatud amortisatsioon, reservide lisamine eelarvesse jms), tulumaksu täieliku või osalise kaotamise (maksuvabastus, maksuvähendus vms), maksuvõla aegumise või tühistamise, isegi erakorralise ümberarvestamise teel.

| (138) | Hispaanias asuvatele ühistutele kohaldatavat maksukorda on võrreldes ettevõtetega, mis ei ole ühistud, kirjeldatud käesoleva otsuse punktis 20. Tegemist on eelisega, mida antakse mis tahes kaitstud ühistutele, nende hulgas põllumajandusühistutele, ja mida tavaliselt ei kohaldata ettevõtetele, mis ei ole ühistud. Samuti tuleks täpsustada, et see analüüs ei hõlma ühistute maksueeliste raames ühistute tulemile kohaldatavat soodsamat 20 % maksubaasi (kuna tulemit ei saada tehingutest ühistu liikmetega). |
| --- | --- |

(138)

Hispaanias asuvatele ühistutele kohaldatavat maksukorda on võrreldes ettevõtetega, mis ei ole ühistud, kirjeldatud käesoleva otsuse punktis 20. Tegemist on eelisega, mida antakse mis tahes kaitstud ühistutele, nende hulgas põllumajandusühistutele, ja mida tavaliselt ei kohaldata ettevõtetele, mis ei ole ühistud. Samuti tuleks täpsustada, et see analüüs ei hõlma ühistute maksueeliste raames ühistute tulemile kohaldatavat soodsamat 20 % maksubaasi (kuna tulemit ei saada tehingutest ühistu liikmetega).

| (139) | Kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud muudatused võimaldavad põllumajandusühistutel pühenduda põhiliselt või isegi ainult B-klassi diislikütuse müümisele, ilma et neile kohaldataks võrdset maksukorda ettevõtetega, mis ei ole ühistud. |
| --- | --- |

(139)

Kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud muudatused võimaldavad põllumajandusühistutel pühenduda põhiliselt või isegi ainult B-klassi diislikütuse müümisele, ilma et neile kohaldataks võrdset maksukorda ettevõtetega, mis ei ole ühistud.

| (140) | Üldkohus märkis kohtuasjas T-146/03, (28) et enne nende meetmete võtmist ei kohaldatud ühistute kohta kehtivat maksukorda kütuse müümisele, kuna seda tegevust pidi teostama omaette juriidiline isik, kellele maksusoodustused ei kehtinud. Vaidlusaluste meetmete jõustumisest alates on maksusoodustusi kohaldatud kütuse müügile. Üldkohus on seega seisukohal, et põllumajandusühistute maksukorda on ühistusse mittekuuluvatele isikutele kütuse müümise osas vaidlusaluste meetmetega muudetud. |
| --- | --- |

(140)

Üldkohus märkis kohtuasjas T-146/03, (28) et enne nende meetmete võtmist ei kohaldatud ühistute kohta kehtivat maksukorda kütuse müümisele, kuna seda tegevust pidi teostama omaette juriidiline isik, kellele maksusoodustused ei kehtinud. Vaidlusaluste meetmete jõustumisest alates on maksusoodustusi kohaldatud kütuse müügile. Üldkohus on seega seisukohal, et põllumajandusühistute maksukorda on ühistusse mittekuuluvatele isikutele kütuse müümise osas vaidlusaluste meetmetega muudetud.

| (141) | Komisjon möönab, et nende meetmete abil on põllumajandusühistud, kes edaspidi võivad piiramatult kaubelda ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega, säilitades teistsuguse juriidilise staatuse kui ettevõtted, kes ei ole ühistud ega isegi B-klassi diislikütuse müümisega tegelevad mittepõllumajanduslikud ühistud, kütuse müümisel ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele soodsamas olukorras kui ettevõtted, kes ei ole ühistud, kuna nende maksud jäävad samaks. |
| --- | --- |

(141)

Komisjon möönab, et nende meetmete abil on põllumajandusühistud, kes edaspidi võivad piiramatult kaubelda ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega, säilitades teistsuguse juriidilise staatuse kui ettevõtted, kes ei ole ühistud ega isegi B-klassi diislikütuse müümisega tegelevad mittepõllumajanduslikud ühistud, kütuse müümisel ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele soodsamas olukorras kui ettevõtted, kes ei ole ühistud, kuna nende maksud jäävad samaks.

| (142) | Tuleb tuletada meelde, et seoses ühistute maksubaasi koosseisuga käsitletakse ühistute tegevuste (mida teostatakse ühistuliikmetega) ja ühistuväliste tegevuste (mida teostatakse ühistusse mittekuuluvate isikutega) tulemeid eraldi ja neid ei maksustata samadel alustel. Raamatupidamises eraldi kajastamisest hoolimata kohaldatakse eraldiseisvast üksusest põllumajandusühistule siiski maksueeliseid, mis ei ole otseselt seotud kasumi maksustamise soodustusega, nagu ettevõtte tulumaksu, varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu (mille suurus ei sõltu üldse ettevõtte tulemist) ja kinnisvaramaksu soodustused. Ühistud säilitavad seega spetsiifilise maksukorra isegi siis, kui ületavad ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisel 50 % piirmäära, luues seega erandi ühistuid käsitlevast riiklikust seadusest, kuna nad ei pea asutama üldisele maksukorrale alluvat omaette juriidilist isikut. |
| --- | --- |

(142)

Tuleb tuletada meelde, et seoses ühistute maksubaasi koosseisuga käsitletakse ühistute tegevuste (mida teostatakse ühistuliikmetega) ja ühistuväliste tegevuste (mida teostatakse ühistusse mittekuuluvate isikutega) tulemeid eraldi ja neid ei maksustata samadel alustel. Raamatupidamises eraldi kajastamisest hoolimata kohaldatakse eraldiseisvast üksusest põllumajandusühistule siiski maksueeliseid, mis ei ole otseselt seotud kasumi maksustamise soodustusega, nagu ettevõtte tulumaksu, varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu (mille suurus ei sõltu üldse ettevõtte tulemist) ja kinnisvaramaksu soodustused. Ühistud säilitavad seega spetsiifilise maksukorra isegi siis, kui ületavad ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisel 50 % piirmäära, luues seega erandi ühistuid käsitlevast riiklikust seadusest, kuna nad ei pea asutama üldisele maksukorrale alluvat omaette juriidilist isikut.

| (143) | Põllumajandusühistutele kohaldatakse soodsamat maksukorda kui teistele maksukohustuslastele, kuna säilitatakse teatavad (29) eeskätt ettevõtte tulumaksuga seotud eelised ja kõiki teiste maksudega seotud eelised. |
| --- | --- |

(143)

Põllumajandusühistutele kohaldatakse soodsamat maksukorda kui teistele maksukohustuslastele, kuna säilitatakse teatavad (29) eeskätt ettevõtte tulumaksuga seotud eelised ja kõiki teiste maksudega seotud eelised.

| (144) | Mis puudutab põllumajandusühistute konföderatsiooni esitatud argumente eeskätt ettevõtte tulumaksu kohta, siis tuletab komisjon meelde, nagu ka otsuses 2003/293/EÜ, et eriti kaitstud ühistud, nagu põllumajandusühistud, saavad 50 % ettevõtte tulumaksu soodustust. Lisaks kehtib kohustusliku reservfondi sissemaksete 50 % soodustus ning haridus- ja reklaamifondi eraldiste 100 % soodustus. Lõpuks on neil ka ühistute registrisse kandmisele järgneva kolme aasta jooksul soetatud uute amortiseeruvate põhivarade amortiseerimise õigus. |
| --- | --- |

(144)

Mis puudutab põllumajandusühistute konföderatsiooni esitatud argumente eeskätt ettevõtte tulumaksu kohta, siis tuletab komisjon meelde, nagu ka otsuses 2003/293/EÜ, et eriti kaitstud ühistud, nagu põllumajandusühistud, saavad 50 % ettevõtte tulumaksu soodustust. Lisaks kehtib kohustusliku reservfondi sissemaksete 50 % soodustus ning haridus- ja reklaamifondi eraldiste 100 % soodustus. Lõpuks on neil ka ühistute registrisse kandmisele järgneva kolme aasta jooksul soetatud uute amortiseeruvate põhivarade amortiseerimise õigus.

| (145) | Siiski nõustub komisjon, et ühistutele kohaldatavad maksusoodustused tuleks läbi vaadata nendele ettevõtetele, mis ei ole ühistud, tehniliste kohanduste eeskirjaga kehtestatud kohustuste kontekstis. |
| --- | --- |

(145)

Siiski nõustub komisjon, et ühistutele kohaldatavad maksusoodustused tuleks läbi vaadata nendele ettevõtetele, mis ei ole ühistud, tehniliste kohanduste eeskirjaga kehtestatud kohustuste kontekstis.

| (146) | Nagu Hispaania põllumajandusühistute konföderatsioon oma märkustes täheldab, ei saa seda maksusoodustust seoses füüsilise isiku tulumaksuga hinnata ühistu liikme netoülejäägile kohaldatavast maksukorrast eraldi, kuna ühistu ülejäägil ei ole midagi ühist kapitaliühingu dividendidega. Topeltmaksustamise rõhutamine seoses kapitalil või aktsiatel (dividendid) põhineva ettevõttega ei ole asjakohane ühistute (netoülejäägi jagamine) puhul, kuna netoülejääke maksustatakse dividendidest kõrgemalt. Ühistute eelist, mida saadakse ettevõtte tulumaksu osalise maksuvabastuse teel, korrigeeritakse topeltmaksustamisega, kehtestades ühistu liikmele füüsilise isiku tulumaksu ning ühistule ettevõtte tulumaksu, suurendades sel viisil maksukoormust. |
| --- | --- |

(146)

Nagu Hispaania põllumajandusühistute konföderatsioon oma märkustes täheldab, ei saa seda maksusoodustust seoses füüsilise isiku tulumaksuga hinnata ühistu liikme netoülejäägile kohaldatavast maksukorrast eraldi, kuna ühistu ülejäägil ei ole midagi ühist kapitaliühingu dividendidega. Topeltmaksustamise rõhutamine seoses kapitalil või aktsiatel (dividendid) põhineva ettevõttega ei ole asjakohane ühistute (netoülejäägi jagamine) puhul, kuna netoülejääke maksustatakse dividendidest kõrgemalt. Ühistute eelist, mida saadakse ettevõtte tulumaksu osalise maksuvabastuse teel, korrigeeritakse topeltmaksustamisega, kehtestades ühistu liikmele füüsilise isiku tulumaksu ning ühistule ettevõtte tulumaksu, suurendades sel viisil maksukoormust.

| (147) | Nagu Üldkohus oma otsuses märgib, tuleb seda argumenti käsitleda kui viidet ainult ettevõtte tulumaksu 50 % soodustusele, st. sellest maksust saadud 50 % soodustusele. Komisjon kinnitab, et Hispaania põllumajandusühistute konföderatsiooni argument käsitleb seda meedet. |
| --- | --- |

(147)

Nagu Üldkohus oma otsuses märgib, tuleb seda argumenti käsitleda kui viidet ainult ettevõtte tulumaksu 50 % soodustusele, st. sellest maksust saadud 50 % soodustusele. Komisjon kinnitab, et Hispaania põllumajandusühistute konföderatsiooni argument käsitleb seda meedet.

| (148) | Komisjon usub, et eelist tuleb käsitleda ühistu, mitte selle liikmete tasandil, mistõttu on käesolevas analüüsis asjakohane just ühistu. Seega ei ole Hispaania põllumajandusühistute konföderatsiooni esitatud arvandmed ettevõtte tulumaksu määra kohta tõsiseltvõetavad. Muu hulgas on need seotud üksnes fondide netosummadega, mis on pärast maksustamist ühistu liikmele kättesaadavad. Seega leiab komisjon näiteks, et ühistute majanduslikku olukorda ei ole kohustuslike fondide kaudu tingimata nõrgestatud, kuna ühistud säilitavad ja kasutavad fonde kindlaksmääratud juhtudel. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon usub, et eelist tuleb käsitleda ühistu, mitte selle liikmete tasandil, mistõttu on käesolevas analüüsis asjakohane just ühistu. Seega ei ole Hispaania põllumajandusühistute konföderatsiooni esitatud arvandmed ettevõtte tulumaksu määra kohta tõsiseltvõetavad. Muu hulgas on need seotud üksnes fondide netosummadega, mis on pärast maksustamist ühistu liikmele kättesaadavad. Seega leiab komisjon näiteks, et ühistute majanduslikku olukorda ei ole kohustuslike fondide kaudu tingimata nõrgestatud, kuna ühistud säilitavad ja kasutavad fonde kindlaksmääratud juhtudel.

| (149) | Komisjon leiab selgituste põhjal, et Hispaania põllumajandusühistutel on ettevõtte tulumaksu tõttu maksueelised. Lisaks võib erinevat maksukorda selle maksu tasandil põhjendada ühistute tegevusele omaste teatud piirangutega, eeskätt topeltmaksustamisega. Kui ühistu teostab tehinguid ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega, tegutseb see ühistu turul samamoodi kui mis tahes muu ettevõtte ja tema teistest ettevõtetest erinev kohtlemine ei ole põhjendatud. Seetõttu tuleb tehingutest ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega ühistule laekuvat tulu maksustada ühistu tasandil samasuguse maksumääraga kui kapitaliühingu tegevusi ja liikmetele jaotatavaid summasid tuleb maksustada kapitaliühingu osanike dividendidega võrdselt. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon leiab selgituste põhjal, et Hispaania põllumajandusühistutel on ettevõtte tulumaksu tõttu maksueelised. Lisaks võib erinevat maksukorda selle maksu tasandil põhjendada ühistute tegevusele omaste teatud piirangutega, eeskätt topeltmaksustamisega. Kui ühistu teostab tehinguid ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega, tegutseb see ühistu turul samamoodi kui mis tahes muu ettevõtte ja tema teistest ettevõtetest erinev kohtlemine ei ole põhjendatud. Seetõttu tuleb tehingutest ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega ühistule laekuvat tulu maksustada ühistu tasandil samasuguse maksumääraga kui kapitaliühingu tegevusi ja liikmetele jaotatavaid summasid tuleb maksustada kapitaliühingu osanike dividendidega võrdselt.

| (150) | Komisjon nendib, et ühistute registrisse kandmisele järgneva kolme aasta jooksul soetatud uute amortiseeritavate põhivarade amortiseerimise õiguse või muude ettevõtte tulumaksu soodustuste kohta ei ole esitatud ühtegi argumenti. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon nendib, et ühistute registrisse kandmisele järgneva kolme aasta jooksul soetatud uute amortiseeritavate põhivarade amortiseerimise õiguse või muude ettevõtte tulumaksu soodustuste kohta ei ole esitatud ühtegi argumenti.

| (151) | Samuti tuletab komisjon meelde, et eelis ei tulene mitte ainult ettevõtte tulumaksust, vaid ka muudest käesoleva otsuse punktis 20 kirjeldatud maksudest (varade üleandmise ja ametlike dokumentide maks, majandustegevuste maks ja kinnisvaramaks). Topeltmaksustamine ei kompenseeri nimetatud maksu mingil viisil. |
| --- | --- |

(151)

Samuti tuletab komisjon meelde, et eelis ei tulene mitte ainult ettevõtte tulumaksust, vaid ka muudest käesoleva otsuse punktis 20 kirjeldatud maksudest (varade üleandmise ja ametlike dokumentide maks, majandustegevuste maks ja kinnisvaramaks). Topeltmaksustamine ei kompenseeri nimetatud maksu mingil viisil.

| (152) | Ühistud säilitavad seega maksueelised isegi siis, kui nad ületavad 50 % piirmäära ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisel, luues nii erandi ühistuid käsitlevast riiklikust seadusest, kuna nad ei pea asutama üldisele maksukorrale alluvat omaette juriidilist isikut. |
| --- | --- |

(152)

Ühistud säilitavad seega maksueelised isegi siis, kui nad ületavad 50 % piirmäära ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisel, luues nii erandi ühistuid käsitlevast riiklikust seadusest, kuna nad ei pea asutama üldisele maksukorrale alluvat omaette juriidilist isikut.

| (153) | Hispaania väitel ei ole kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud meetmed riigiabi, kuna need meetmed ei mõjuta konkureerivaid sama tegevusvaldkonna ettevõtteid, võttes arvesse, et kõik sektori ettevõtted, sealhulgas ka põllumajandusühistud, peavad tasuma ettevõtte tulumaksu (35 %) samadel alustel. Nagu eespool osutatud, võimaldavad kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud muudatused põllumajandusühistutel siiski põhiliselt või isegi ainult B-klassi diislikütuse müümisele pühenduda, ilma et neile kohaldataks võrdset maksukorda ettevõtetega, mis ei ole ühistud, kuna neile jäävad alles ettevõtte tulumaksust, varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksust, majandustegevuste maksust (mille suurus ei sõltu üldse ettevõtte tulemist) ja kinnisvaramaksust tulenevad muud maksusoodustused. |
| --- | --- |

(153)

Hispaania väitel ei ole kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud meetmed riigiabi, kuna need meetmed ei mõjuta konkureerivaid sama tegevusvaldkonna ettevõtteid, võttes arvesse, et kõik sektori ettevõtted, sealhulgas ka põllumajandusühistud, peavad tasuma ettevõtte tulumaksu (35 %) samadel alustel. Nagu eespool osutatud, võimaldavad kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud muudatused põllumajandusühistutel siiski põhiliselt või isegi ainult B-klassi diislikütuse müümisele pühenduda, ilma et neile kohaldataks võrdset maksukorda ettevõtetega, mis ei ole ühistud, kuna neile jäävad alles ettevõtte tulumaksust, varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksust, majandustegevuste maksust (mille suurus ei sõltu üldse ettevõtte tulemist) ja kinnisvaramaksust tulenevad muud maksusoodustused.

| (154) | Komisjon on seega seisukohal, et kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud meetmed vastavad eelise kriteeriumile. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon on seega seisukohal, et kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud meetmed vastavad eelise kriteeriumile.

1.4.   Valikulisuse kriteerium

| (155) | ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses peab riigiabina käsitletav meede andma eeskätt valikulise eelise üksnes teatud ettevõtetele või tegevussektoritele. Käesolev artikkel käsitleb just abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, „soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist” (30). |
| --- | --- |

(155)

ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses peab riigiabina käsitletav meede andma eeskätt valikulise eelise üksnes teatud ettevõtetele või tegevussektoritele. Käesolev artikkel käsitleb just abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, „soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist” (30).

| (156) | Komisjon peab meetme valikulisuse kindlakstegemisel uurima, kas ettevõtete eristamine nimetatud meetme abil maksueeliste või koormuse suhtes tuleneb kehtiva üldise maksukorra olemusest ja ülesehitusest. Kohtupraktika kohaselt ei kohaldata ELTLi artikli 107 lõiget 1 sellise spetsiifilise maksumeetme suhtes, mis on õigustatud maksusüsteemi sisemise loogikaga (31). Kui selline eristamine põhineb muudel eesmärkidel kui üldise süsteemiga taotletavad eesmärgid, täidab kõnealune meede põhimõtteliselt ELTLi artikli 107 lõikes 1 ette nähtud valikulisuse kriteeriumi. |
| --- | --- |

(156)

Komisjon peab meetme valikulisuse kindlakstegemisel uurima, kas ettevõtete eristamine nimetatud meetme abil maksueeliste või koormuse suhtes tuleneb kehtiva üldise maksukorra olemusest ja ülesehitusest. Kohtupraktika kohaselt ei kohaldata ELTLi artikli 107 lõiget 1 sellise spetsiifilise maksumeetme suhtes, mis on õigustatud maksusüsteemi sisemise loogikaga (31). Kui selline eristamine põhineb muudel eesmärkidel kui üldise süsteemiga taotletavad eesmärgid, täidab kõnealune meede põhimõtteliselt ELTLi artikli 107 lõikes 1 ette nähtud valikulisuse kriteeriumi.

| (157) | Mis puudutab diferentseeritud maksumeetmeid, siis tuletatakse komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes, täpsemalt selle punktis 20 meelde, et teatud maksueelised kehtivad vaid teatud ettevõttetüüpidele, teatud funktsioonidele või teatud toodetele. Niipea kui need eelistavad teatud tooteid, võib neid ELTLi artikli 107 lõike 1 alusel käsitada riigiabina. |
| --- | --- |

(157)

Mis puudutab diferentseeritud maksumeetmeid, siis tuletatakse komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes, täpsemalt selle punktis 20 meelde, et teatud maksueelised kehtivad vaid teatud ettevõttetüüpidele, teatud funktsioonidele või teatud toodetele. Niipea kui need eelistavad teatud tooteid, võib neid ELTLi artikli 107 lõike 1 alusel käsitada riigiabina.

1.4.1.   Kas meetmed eelistavad teatud ettevõtteid või tooteid?

| (158) | Välja tuleks selgitada, kas nimetatud maksukorra eesmärke silmas pidades soosib kõnealune meede Hispaania õigussüsteemi raamistikus teatud ettevõtteid või teatud tooteid võrdväärses faktilises ja õiguslikus olukorras olevate muude ettevõtete või toodetega võrreldes (32). |
| --- | --- |

(158)

Välja tuleks selgitada, kas nimetatud maksukorra eesmärke silmas pidades soosib kõnealune meede Hispaania õigussüsteemi raamistikus teatud ettevõtteid või teatud tooteid võrdväärses faktilises ja õiguslikus olukorras olevate muude ettevõtete või toodetega võrreldes (32).

| (159) | Komisjoni teatises nõukogule ühistute edendamise kohta Euroopas tunnistatakse, et ühistud tegutsevad oma liikmete nimel, kes on samas ka kasutajad, mitte aga välisinvestorite huvides. Tulu jaotatakse liikmete vahel nende poolt ühistuga sooritatud tehingutega proportsionaalselt, samas kui reservid ja aktiva säilitatakse ühiselt, jagamatult ja ühistu liikmete ühishuvides. Kuna ühistu liikmete isiklikud kontaktid on üldiselt tihedad, peavad nad uued liitujad heaks kiitma, samas kui hääletamisõigused ei ole alati osalusega proportsionaalsed. Liikme väljaastumisel ühistust hüvitatakse talle tema osa ja sellega kaasneb kapitali vähenemine. |
| --- | --- |

(159)

Komisjoni teatises nõukogule ühistute edendamise kohta Euroopas tunnistatakse, et ühistud tegutsevad oma liikmete nimel, kes on samas ka kasutajad, mitte aga välisinvestorite huvides. Tulu jaotatakse liikmete vahel nende poolt ühistuga sooritatud tehingutega proportsionaalselt, samas kui reservid ja aktiva säilitatakse ühiselt, jagamatult ja ühistu liikmete ühishuvides. Kuna ühistu liikmete isiklikud kontaktid on üldiselt tihedad, peavad nad uued liitujad heaks kiitma, samas kui hääletamisõigused ei ole alati osalusega proportsionaalsed. Liikme väljaastumisel ühistust hüvitatakse talle tema osa ja sellega kaasneb kapitali vähenemine.

| (160) | Sel viisil määratletakse nn puhtalt vastastikuse ühistu mudel, mida võib kasutada ühistute hindamiseks samas faktilises ka õiguslikus olukorras nagu kapitaliühistud Hispaania maksusüsteemis. |
| --- | --- |

(160)

Sel viisil määratletakse nn puhtalt vastastikuse ühistu mudel, mida võib kasutada ühistute hindamiseks samas faktilises ka õiguslikus olukorras nagu kapitaliühistud Hispaania maksusüsteemis.

| (161) | Esiteks iseloomustab puhtalt vastastikust ühistut eriline suhe oma liikmetega. Iga ühistu liige on ühistu partner, kellel on ühistu juhtimisel hääleõigus, iga liikmel on üks hääl, otsus langetatakse häälteenamusega ja valitud juhtkond vastab liikmete ees. Ühistu ja selle liikmete vahel on mitmeid kokkupuuteid, mis lähevad tavalistest kaubandussuhetest kaugemale. |
| --- | --- |

(161)

Esiteks iseloomustab puhtalt vastastikust ühistut eriline suhe oma liikmetega. Iga ühistu liige on ühistu partner, kellel on ühistu juhtimisel hääleõigus, iga liikmel on üks hääl, otsus langetatakse häälteenamusega ja valitud juhtkond vastab liikmete ees. Ühistu ja selle liikmete vahel on mitmeid kokkupuuteid, mis lähevad tavalistest kaubandussuhetest kaugemale.

| (162) | Teiseks tuleb puhtalt vastastikuses ühistus jagada majanduslik tulem võrdselt ja õiglaselt ja mis tahes ülejääk peab lõpuks minema liikmetele. See on kooskõlas vastastikkuse põhimõttega, mille kohaselt ühistud tegutsevad oma liikmete huvides. Müügi- või tarbimisühistu liikmed saavad majandusaasta lõpus oma ühistuga sooritatud tehingute koguväärtusest tulenevaid majanduslikke eeliseid (tulu või isiklik hüvitis). Oma otsusel võivad nad siiski anda ühistule osa oma hüvitisest või ülejäägist, paigutades selle erinevatesse reservidesse. Puhtalt vastastikuseid ühistuid võib seega määratleda ainult oma liikmetega kauplemise alusel. |
| --- | --- |

(162)

Teiseks tuleb puhtalt vastastikuses ühistus jagada majanduslik tulem võrdselt ja õiglaselt ja mis tahes ülejääk peab lõpuks minema liikmetele. See on kooskõlas vastastikkuse põhimõttega, mille kohaselt ühistud tegutsevad oma liikmete huvides. Müügi- või tarbimisühistu liikmed saavad majandusaasta lõpus oma ühistuga sooritatud tehingute koguväärtusest tulenevaid majanduslikke eeliseid (tulu või isiklik hüvitis). Oma otsusel võivad nad siiski anda ühistule osa oma hüvitisest või ülejäägist, paigutades selle erinevatesse reservidesse. Puhtalt vastastikuseid ühistuid võib seega määratleda ainult oma liikmetega kauplemise alusel.

| (163) | Seetõttu – mis puutub ettevõtte tulumaksu –, puhtalt vastastikuse ühistu korral ei realiseeri ühistu oma kasumit, kuna toimib üksnes ühistu liikmete huvides. Sellel põhjusel leiab komisjon, et puhtalt vastastikused ühistud ja tulundusühistud ei ole tulude maksustamisel võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras. Sellises olukorras ei saa puhtalt vastastikuste ühistute maksustatava tulu vähendamist riigiabina käsitleda. |
| --- | --- |

(163)

Seetõttu – mis puutub ettevõtte tulumaksu –, puhtalt vastastikuse ühistu korral ei realiseeri ühistu oma kasumit, kuna toimib üksnes ühistu liikmete huvides. Sellel põhjusel leiab komisjon, et puhtalt vastastikused ühistud ja tulundusühistud ei ole tulude maksustamisel võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras. Sellises olukorras ei saa puhtalt vastastikuste ühistute maksustatava tulu vähendamist riigiabina käsitleda.

| (164) | Sellest lähtudes tunnistab komisjon ka seda, et kuninglikus dekreet-seaduses nr 10/2000 on elemente, millega muudetakse puhtalt vastastikuse ühistu mudelit, tühistades eeskätt põllumajandusühistutele kehtestatud 50 % piirmäära B-klassi diislikütuse müümisel ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele, kaotamata sealjuures kaitstud ühistu staatust, st ainuõiguse põhimõtte rikkumine põllumajandusühistute kasuks. Ainuüksi fakt, et ühistud võivad ületada 50 % piiri, näitab nende „puhtalt vastastikust” olemust, kuna suur osa käibest võib tekkida tehingutest ühistusse mittekuuluvate isikutega. Samuti võivad seetõttu põllumajandusühistute kasumi taotlemisel muutuda ühistu toimimise alused ja tekib küsimus, et kui kaotatakse piirid ühistusse mittekuuluvatele isikutele teenuste osutamisel, kas siis saab veel säilitada puhtalt vastastikuseid ühistuid iseloomustavaid põhimõtteid (nagu ühistu liikmete aktiivne osalemine selle juhtimises, otsuste vastuvõtmine või ka nende elluviimine, ainuõiguse, altruismi ja demokraatia põhimõte). Lisaks ei saa eirata, et muutub ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega sooritatud tehingutest saadud tulu olemus, mis ei ole enam ühistule iseloomulik. |
| --- | --- |

(164)

Sellest lähtudes tunnistab komisjon ka seda, et kuninglikus dekreet-seaduses nr 10/2000 on elemente, millega muudetakse puhtalt vastastikuse ühistu mudelit, tühistades eeskätt põllumajandusühistutele kehtestatud 50 % piirmäära B-klassi diislikütuse müümisel ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele, kaotamata sealjuures kaitstud ühistu staatust, st ainuõiguse põhimõtte rikkumine põllumajandusühistute kasuks. Ainuüksi fakt, et ühistud võivad ületada 50 % piiri, näitab nende „puhtalt vastastikust” olemust, kuna suur osa käibest võib tekkida tehingutest ühistusse mittekuuluvate isikutega. Samuti võivad seetõttu põllumajandusühistute kasumi taotlemisel muutuda ühistu toimimise alused ja tekib küsimus, et kui kaotatakse piirid ühistusse mittekuuluvatele isikutele teenuste osutamisel, kas siis saab veel säilitada puhtalt vastastikuseid ühistuid iseloomustavaid põhimõtteid (nagu ühistu liikmete aktiivne osalemine selle juhtimises, otsuste vastuvõtmine või ka nende elluviimine, ainuõiguse, altruismi ja demokraatia põhimõte). Lisaks ei saa eirata, et muutub ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega sooritatud tehingutest saadud tulu olemus, mis ei ole enam ühistule iseloomulik.

| (165) | Seega tundub käesoleval juhul, et kõnealuses põllumajandussektoris, kus meetmeid kohaldatakse, rikutakse kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 ühistute puhta vastastikkuse põhimõtet. Seetõttu ei saa komisjon Hispaanias kehtivate õigusaktide taustal kindlalt väita, et Hispaania kõnealused põllumajandusühistud on vastastikused. Põllumajandusühistuid ja nende tulu saab seega käsitleda mitte seoses puhtalt vastastikuste ühistute, vaid kapitaliühistutega. |
| --- | --- |

(165)

Seega tundub käesoleval juhul, et kõnealuses põllumajandussektoris, kus meetmeid kohaldatakse, rikutakse kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 ühistute puhta vastastikkuse põhimõtet. Seetõttu ei saa komisjon Hispaanias kehtivate õigusaktide taustal kindlalt väita, et Hispaania kõnealused põllumajandusühistud on vastastikused. Põllumajandusühistuid ja nende tulu saab seega käsitleda mitte seoses puhtalt vastastikuste ühistute, vaid kapitaliühistutega.

| (166) | Siiski tuleb määratleda õigussüsteem, st viiteraamistik, mille kontekstis meetmeid peab hindama. Selles osas tuleks täheldada, et Hispaania põllumajandusühistutele kohaldatavate maksusoodustuste korral on kõnealused meetmed konkreetsed erandid ühistute maksukorra seadusest nr 20/1990. Selle seaduse artiklites 16.5, 18.2, 33.1, 33.2, 33.3, 33.4, 34.1 ja 34.2 sätestatakse mitmeid meetmeid, millega soositakse eriti kaitstud ühistuid, sealhulgas põllumajandusühistuid seoses ettevõtete tulumaksu, varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksuga (eeliste üksikasjad on esitatud eespool punktis 20). |
| --- | --- |

(166)

Siiski tuleb määratleda õigussüsteem, st viiteraamistik, mille kontekstis meetmeid peab hindama. Selles osas tuleks täheldada, et Hispaania põllumajandusühistutele kohaldatavate maksusoodustuste korral on kõnealused meetmed konkreetsed erandid ühistute maksukorra seadusest nr 20/1990. Selle seaduse artiklites 16.5, 18.2, 33.1, 33.2, 33.3, 33.4, 34.1 ja 34.2 sätestatakse mitmeid meetmeid, millega soositakse eriti kaitstud ühistuid, sealhulgas põllumajandusühistuid seoses ettevõtete tulumaksu, varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu, majandustegevuste maksu ja kinnisvaramaksuga (eeliste üksikasjad on esitatud eespool punktis 20).

| (167) | Järgmisena tuleks määratleda nende nelja maksu eesmärk. Selles osas tuleb märkida, et ettevõtte tulumaksu eesmärk on ettevõtete tulu maksustamine. Ülejäänud maksude eesmärk on maksustada vastavalt varade üleandmist ja ametliku dokumendi koostamist, majandustegevuse teostamist ning kinnisvaraõiguse kasutusvaldust. |
| --- | --- |

(167)

Järgmisena tuleks määratleda nende nelja maksu eesmärk. Selles osas tuleb märkida, et ettevõtte tulumaksu eesmärk on ettevõtete tulu maksustamine. Ülejäänud maksude eesmärk on maksustada vastavalt varade üleandmist ja ametliku dokumendi koostamist, majandustegevuse teostamist ning kinnisvaraõiguse kasutusvaldust.

| (168) | Nagu eespool osutatud, on vaja määratleda, kas ühistud ja kapitaliühingud on nende nelja maksu eesmärgi suhtes võrreldavas faktilises ja õiguslikud olukorras. |
| --- | --- |

(168)

Nagu eespool osutatud, on vaja määratleda, kas ühistud ja kapitaliühingud on nende nelja maksu eesmärgi suhtes võrreldavas faktilises ja õiguslikud olukorras.

| (169) | Esiteks, kuna komisjon ei saa kinnitada asjaomaste Hispaania põllumajandusühistute puhtalt vastastikust olemust, mille puhul ühistud definitsiooni kohaselt oma tulu ei realiseeri, et saa komisjon seoses ettevõtte tulumaksuga välistada ka seda, et ühistud ja kapitaliühingud on tulumaksu soodustuste suhtes võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras. |
| --- | --- |

(169)

Esiteks, kuna komisjon ei saa kinnitada asjaomaste Hispaania põllumajandusühistute puhtalt vastastikust olemust, mille puhul ühistud definitsiooni kohaselt oma tulu ei realiseeri, et saa komisjon seoses ettevõtte tulumaksuga välistada ka seda, et ühistud ja kapitaliühingud on tulumaksu soodustuste suhtes võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras.

| (170) | Kui ühistu teostab tehinguid ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega, tegutseb see ühistu turul samamoodi kui mis tahes muu ettevõte ja on ettevõtte tulumaksu eesmärgi suhtes seega samas võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras. Mis puudutab muu hulgas ühistute jagamatute reservide suhtes kohaldatavaid maksumeetmeid, leiab komisjon, et ettevõtte tulumaksu kohaldamise seisukohast on need võrreldavad kapitaliühingute reservidega. Ühistu vaatepunktist võiks tulu paigutamist jagamatutesse reservidesse põhimõtteliselt võrrelda tulu säilitavate kapitaliühingutega, kuna jagamatuid reserve kasutatakse ühistu tegevustes kapitaliühingute reservi paigutatud tuluga samal viisil. Võrrelda tuleb ettevõtte, mitte osanike või ühistu liikmete seisukohast lähtudes. Isegi ühistute jagamatute kohustuslike reservide olemus ei muudaks meetme abistavat olemust, kuna kapitaliühingutel on samuti kohustuslikud seaduspärased reservid, mida sellest hoolimata maksustatakse. Komisjon on seega arvamusel, et jagamatud reservid on majanduslikult võrreldavad iga ettevõtte mis tahes muu reserviga. |
| --- | --- |

(170)

Kui ühistu teostab tehinguid ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega, tegutseb see ühistu turul samamoodi kui mis tahes muu ettevõte ja on ettevõtte tulumaksu eesmärgi suhtes seega samas võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras. Mis puudutab muu hulgas ühistute jagamatute reservide suhtes kohaldatavaid maksumeetmeid, leiab komisjon, et ettevõtte tulumaksu kohaldamise seisukohast on need võrreldavad kapitaliühingute reservidega. Ühistu vaatepunktist võiks tulu paigutamist jagamatutesse reservidesse põhimõtteliselt võrrelda tulu säilitavate kapitaliühingutega, kuna jagamatuid reserve kasutatakse ühistu tegevustes kapitaliühingute reservi paigutatud tuluga samal viisil. Võrrelda tuleb ettevõtte, mitte osanike või ühistu liikmete seisukohast lähtudes. Isegi ühistute jagamatute kohustuslike reservide olemus ei muudaks meetme abistavat olemust, kuna kapitaliühingutel on samuti kohustuslikud seaduspärased reservid, mida sellest hoolimata maksustatakse. Komisjon on seega arvamusel, et jagamatud reservid on majanduslikult võrreldavad iga ettevõtte mis tahes muu reserviga.

| (171) | Seega võib mis tahes ettevõtte tulumaksuga seotud meede, mille eesmärk on maksustada diferentseeritult ja soodsamalt üldist tulu ning jagamatutesse reservidesse suunatud tulusid, soosida sel viisil eeskätt ühistuid, andes neile majandusliku eelise võrreldes kapitaliühingutega, kes ei saa meetmest kasu isegi siis, kui nad on ühistutega võrreldavas olukorras. |
| --- | --- |

(171)

Seega võib mis tahes ettevõtte tulumaksuga seotud meede, mille eesmärk on maksustada diferentseeritult ja soodsamalt üldist tulu ning jagamatutesse reservidesse suunatud tulusid, soosida sel viisil eeskätt ühistuid, andes neile majandusliku eelise võrreldes kapitaliühingutega, kes ei saa meetmest kasu isegi siis, kui nad on ühistutega võrreldavas olukorras.

| (172) | Komisjon on seisukohal, et nendest kaalutlustest järeldub seoses ettevõtte tulumaksu puudutavate eelistega, et kapitaliühingud on samas olukorras kui ühistud ja seetõttu on võimalik kinnitada, et ühistutel on võrreldes kapitaliühingutega rohkem eeliseid. |
| --- | --- |

(172)

Komisjon on seisukohal, et nendest kaalutlustest järeldub seoses ettevõtte tulumaksu puudutavate eelistega, et kapitaliühingud on samas olukorras kui ühistud ja seetõttu on võimalik kinnitada, et ühistutel on võrreldes kapitaliühingutega rohkem eeliseid.

| (173) | Varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu puhul tuleb meeles pidada, et selle kaudse maksu eesmärk on maksustada erinevaid juriidilisi dokumente, nagu tasulised varade üleandmised, ametlikud dokumendid või teatavad ettevõtlusega seotud tehingud (näiteks ettevõtte finantsdokumendid kapitali suurendamise kohta). Kapitaliühingut maksustatakse seega nende erinevate dokumentide koostamisel. Seevastu, nagu käesoleva otsuse punktis 20 on kirjeldatud, kohaldatakse ühistutele samade maksustatavate tegevuste suhtes maksuvabastust (asutamine, kapitali suurendamine, laenude andmine ja tühistamine vms) (33). Ühistutel on seega kapitaliühingutega võrreldes eelis. |
| --- | --- |

(173)

Varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksu puhul tuleb meeles pidada, et selle kaudse maksu eesmärk on maksustada erinevaid juriidilisi dokumente, nagu tasulised varade üleandmised, ametlikud dokumendid või teatavad ettevõtlusega seotud tehingud (näiteks ettevõtte finantsdokumendid kapitali suurendamise kohta). Kapitaliühingut maksustatakse seega nende erinevate dokumentide koostamisel. Seevastu, nagu käesoleva otsuse punktis 20 on kirjeldatud, kohaldatakse ühistutele samade maksustatavate tegevuste suhtes maksuvabastust (asutamine, kapitali suurendamine, laenude andmine ja tühistamine vms) (33). Ühistutel on seega kapitaliühingutega võrreldes eelis.

| (174) | Teiseks, majandustugevuste maksu eesmärk on maksustada otseselt mis tahes ettevõtlusega seotud majandus-, ameti- või kunstitegevusi, mida teostavad füüsilised või juriidilised isikud Hispaania territooriumil (34). Kapitaliühing, kelle käive on suurem kui üks (1) miljon eurot, on sellise majandustegevuse korral maksukohustuslane. Seevastu, nagu käesoleva otsuse punktis 20 on kirjeldatud, kohaldatakse ühistutele selle maksu 95 % maksusoodustust (35). Seega on ühistutel eelis võrreldes eespool nimetatud kapitaliühingutega, kes on täiel määral selle maksu kohustuslased. |
| --- | --- |

(174)

Teiseks, majandustugevuste maksu eesmärk on maksustada otseselt mis tahes ettevõtlusega seotud majandus-, ameti- või kunstitegevusi, mida teostavad füüsilised või juriidilised isikud Hispaania territooriumil (34). Kapitaliühing, kelle käive on suurem kui üks (1) miljon eurot, on sellise majandustegevuse korral maksukohustuslane. Seevastu, nagu käesoleva otsuse punktis 20 on kirjeldatud, kohaldatakse ühistutele selle maksu 95 % maksusoodustust (35). Seega on ühistutel eelis võrreldes eespool nimetatud kapitaliühingutega, kes on täiel määral selle maksu kohustuslased.

| (175) | Lõpuks tuleb kinnisvaramaksuga seoses tuletada meelde, et tegemist on kohaliku maksuga, mille eesmärgiks on maksustada omandiõigust ja muid kinnisvaraga seotud asjaõigusi. Vastupidiselt ühistutele on kapitaliühingud täiel määral selle maksu kohustuslased, nagu kirjeldatud käesoleva otsuse punktis 20. Põllumajandusühistute ja ühise maaharimise ühistutele kuuluvatele maaeluga seotud varade maksu osas kohaldatakse ühistutele 95 % maksusoodustust (36). Seega on maapiirkondades asuvatel ühistutel eelis võrreldes kapitaliühingutega, kes on täiel määral selle maksu kohustuslased. |
| --- | --- |

(175)

Lõpuks tuleb kinnisvaramaksuga seoses tuletada meelde, et tegemist on kohaliku maksuga, mille eesmärgiks on maksustada omandiõigust ja muid kinnisvaraga seotud asjaõigusi. Vastupidiselt ühistutele on kapitaliühingud täiel määral selle maksu kohustuslased, nagu kirjeldatud käesoleva otsuse punktis 20. Põllumajandusühistute ja ühise maaharimise ühistutele kuuluvatele maaeluga seotud varade maksu osas kohaldatakse ühistutele 95 % maksusoodustust (36). Seega on maapiirkondades asuvatel ühistutel eelis võrreldes kapitaliühingutega, kes on täiel määral selle maksu kohustuslased.

| (176) | Võttes teadmiseks, et kapitaliühingud on ühistutega samal tasandil ja sarnases olukorras, võib komisjon kinnitada, et kapitaliühingutel ei ole nimetatud eeliseid (37) ja seega on need eelised valikulised, kuna neid kohaldatakse üksnes ühistutele. |
| --- | --- |

(176)

Võttes teadmiseks, et kapitaliühingud on ühistutega samal tasandil ja sarnases olukorras, võib komisjon kinnitada, et kapitaliühingutel ei ole nimetatud eeliseid (37) ja seega on need eelised valikulised, kuna neid kohaldatakse üksnes ühistutele.

| (177) | Komisjon märgib seega, et kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artikliga 1 kehtestatud meetmed annavad põllumajandusühistutele valikulise eelise (38). |
| --- | --- |

(177)

Komisjon märgib seega, et kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artikliga 1 kehtestatud meetmed annavad põllumajandusühistutele valikulise eelise (38).

1.4.2.   Kas meetmed on põhjendatavad süsteemi olemuse ja ülesehitusega?

| (178) | Seejärel tuleks uurida, kas kõnealuseid maksumeetmeid võib põhjendada maksusüsteemi olemuse ja ülesehitusega. Selle tõendamiskohustus lasub asjaomasel liikmesriigil. Meedet, millega tehakse erand üldise maksukorra kohaldamises, võib põhjendada maksusüsteemi olemuse ja ülesehitusega juhul, kui asjaomane liikmesriik saab tõendada, et see meede tuleneb otseselt maksusüsteemi alus- või juhtpõhimõtetest (39). |
| --- | --- |

(178)

Seejärel tuleks uurida, kas kõnealuseid maksumeetmeid võib põhjendada maksusüsteemi olemuse ja ülesehitusega. Selle tõendamiskohustus lasub asjaomasel liikmesriigil. Meedet, millega tehakse erand üldise maksukorra kohaldamises, võib põhjendada maksusüsteemi olemuse ja ülesehitusega juhul, kui asjaomane liikmesriik saab tõendada, et see meede tuleneb otseselt maksusüsteemi alus- või juhtpõhimõtetest (39).

| (179) | Kõnealuse maksusüsteemi olemusest ja ülesehitusest lähtuv põhjendus on erand riigiabi keelu põhimõttest ja seetõttu tuleb seda rangelt piiritleda (40). Liikmesriik peab tõendama, et kõnealust erandit saab põhjendada süsteemi olemuse ja ülesehitusega ning et seega ei ole erand abi ELTLi artikli 107 tähenduses. Selles osas tuleb eristada esiteks konkreetse maksukorra väliseid eesmärke ja teiseks maksusüsteemile omaseid mehhanisme, mida on vaja selliste eesmärkide saavutamiseks (41). |
| --- | --- |

(179)

Kõnealuse maksusüsteemi olemusest ja ülesehitusest lähtuv põhjendus on erand riigiabi keelu põhimõttest ja seetõttu tuleb seda rangelt piiritleda (40). Liikmesriik peab tõendama, et kõnealust erandit saab põhjendada süsteemi olemuse ja ülesehitusega ning et seega ei ole erand abi ELTLi artikli 107 tähenduses. Selles osas tuleb eristada esiteks konkreetse maksukorra väliseid eesmärke ja teiseks maksusüsteemile omaseid mehhanisme, mida on vaja selliste eesmärkide saavutamiseks (41).

| (180) | Antud juhul leiab Hispaania põllumajandusühistute konföderatsioon, et kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud meetmed käsitlevad eeskätt ettevõtte tulumaksu mõju, miskaudu kompenseeritakse ülejääkide topeltmaksustamist ettevõtte tulumaksu ja füüsilise isiku tulumaksuga. Komisjon ei saa esitatud argumentide põhjal otsustada, kas väide on tõene. Siiski märgib ta, et Hispaania esitas nimetatud väite üksnes tõendamaks, et meede tuleneb otseselt maksusüsteemi alus- ja juhtpõhimõtetest. Hispaania leiab, et seatud eesmärgiks on lubada ühistutel tegeleda selle tegevusega, ilma et neil oleks vaja asutada erinevat üksust, kusjuures tulumaksukohustus on ettevõtetel mõlemal juhul sama, mistõttu kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisest saadud tulu maksustatakse ettevõtte tulumaksu üldise määraga. Meetmete eesmärk on võimaldada põllumajandus- ja karjakasvatuskäitistel oma tegevusi jätkata ning konkurentsis püsida, et pidada vastu nafta ebaproportsionaalsest hinnatõusust ja euro kursi dollari suhtes nõrgenemisest tekkinud majandusraskustes (42). Hispaania leiab seoses ülejäänud maksudega, et eelised kehtisid enne kuninglikku dekreet-seadust nr 10/2000, mistõttu ühistutele ei tõuse pärast nimetatud dekreedi jõustumist enam kasu. |
| --- | --- |

(180)

Antud juhul leiab Hispaania põllumajandusühistute konföderatsioon, et kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud meetmed käsitlevad eeskätt ettevõtte tulumaksu mõju, miskaudu kompenseeritakse ülejääkide topeltmaksustamist ettevõtte tulumaksu ja füüsilise isiku tulumaksuga. Komisjon ei saa esitatud argumentide põhjal otsustada, kas väide on tõene. Siiski märgib ta, et Hispaania esitas nimetatud väite üksnes tõendamaks, et meede tuleneb otseselt maksusüsteemi alus- ja juhtpõhimõtetest. Hispaania leiab, et seatud eesmärgiks on lubada ühistutel tegeleda selle tegevusega, ilma et neil oleks vaja asutada erinevat üksust, kusjuures tulumaksukohustus on ettevõtetel mõlemal juhul sama, mistõttu kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisest saadud tulu maksustatakse ettevõtte tulumaksu üldise määraga. Meetmete eesmärk on võimaldada põllumajandus- ja karjakasvatuskäitistel oma tegevusi jätkata ning konkurentsis püsida, et pidada vastu nafta ebaproportsionaalsest hinnatõusust ja euro kursi dollari suhtes nõrgenemisest tekkinud majandusraskustes (42). Hispaania leiab seoses ülejäänud maksudega, et eelised kehtisid enne kuninglikku dekreet-seadust nr 10/2000, mistõttu ühistutele ei tõuse pärast nimetatud dekreedi jõustumist enam kasu.

| (181) | Siiski leiab komisjon, et asjaolu, nagu oleks kahe kõnealuse meetmega kehtestatud erinevate maksueeliste eesmärk korrigeerida majandusraskustest tulenevat olukorda, ei anna alust eeldada, et asjakohaste Hispaania ametiasutuste kehtestatud maksueelis on põhjendatav riikliku maksusüsteemi olemuse ja ülesehitusega (43). |
| --- | --- |

(181)

Siiski leiab komisjon, et asjaolu, nagu oleks kahe kõnealuse meetmega kehtestatud erinevate maksueeliste eesmärk korrigeerida majandusraskustest tulenevat olukorda, ei anna alust eeldada, et asjakohaste Hispaania ametiasutuste kehtestatud maksueelis on põhjendatav riikliku maksusüsteemi olemuse ja ülesehitusega (43).

| (182) | Komisjon on seega seisukohal, et kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artikliga 1 kehtestatud meetmete puhul vastatakse valikulisuse kriteeriumile. |
| --- | --- |

(182)

Komisjon on seega seisukohal, et kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artikliga 1 kehtestatud meetmete puhul vastatakse valikulisuse kriteeriumile.

1.5.   Järeldused abi olemuse kohta ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (183) | Komisjon leiab, et eespool esitatud selgituste valguses eeldavad kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artikli 1 alusel pärast kütuse hinna tõusu kehtestatud põllumajandusühistuid soosivad meetmed, et põllumajandusühistutele on antud selline eelis, mida teised käitajad ei saa kasutada ja mis kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kuna see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Kokkuvõttes järeldab komisjon, et need meetmed kuuluvad ELTLi artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(183)

Komisjon leiab, et eespool esitatud selgituste valguses eeldavad kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artikli 1 alusel pärast kütuse hinna tõusu kehtestatud põllumajandusühistuid soosivad meetmed, et põllumajandusühistutele on antud selline eelis, mida teised käitajad ei saa kasutada ja mis kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kuna see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Kokkuvõttes järeldab komisjon, et need meetmed kuuluvad ELTLi artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse.

| (184) | Kõnealuste meetmete uue või endise olemusega seoses tuleb tuletada meelde, et need 2000. aastal vastu võetud meetmed on otseselt seotud seadusega nr 20/1990 kehtestatud ühistutele kohaldatava üldise maksukorra eelistega. Selle seadusega taotletakse maksueeliseid, mida tuleks põhimõtteliselt käsitleda uue abina, kuna need võeti vastu pärast 1986. aastat, mil Hispaania ühines Euroopa Majandusühendusega. |
| --- | --- |

(184)

Kõnealuste meetmete uue või endise olemusega seoses tuleb tuletada meelde, et need 2000. aastal vastu võetud meetmed on otseselt seotud seadusega nr 20/1990 kehtestatud ühistutele kohaldatava üldise maksukorra eelistega. Selle seadusega taotletakse maksueeliseid, mida tuleks põhimõtteliselt käsitleda uue abina, kuna need võeti vastu pärast 1986. aastat, mil Hispaania ühines Euroopa Majandusühendusega.

| (185) | Siiski on komisjon teadlik, et Euroopas on ühistutele kohaldataval maksukorral üldiselt vanad traditsioonid ja et teatud uued sätted kordavad lihtsalt üle enne Euroopa Majandusühendusega ühinemist kehtinud eeliseid. |
| --- | --- |

(185)

Siiski on komisjon teadlik, et Euroopas on ühistutele kohaldataval maksukorral üldiselt vanad traditsioonid ja et teatud uued sätted kordavad lihtsalt üle enne Euroopa Majandusühendusega ühinemist kehtinud eeliseid.

| (186) | Käesoleval juhul ei ole Hispaania ametiasutused ega kolmandad huvitatud isikud saatnud komisjonile mingisugust teavet, mis võimaldaks kindlalt väita, et seadusega nr 20/1990 kehtestatud meetmed, mida on muudetud pärast 2000. aastat, jätkavad enne 1986. aastat kehtinud samaväärseid meetmeid. |
| --- | --- |

(186)

Käesoleval juhul ei ole Hispaania ametiasutused ega kolmandad huvitatud isikud saatnud komisjonile mingisugust teavet, mis võimaldaks kindlalt väita, et seadusega nr 20/1990 kehtestatud meetmed, mida on muudetud pärast 2000. aastat, jätkavad enne 1986. aastat kehtinud samaväärseid meetmeid.

| (187) | Komisjon peab seega järeldama, et kütusesektorit otseselt puudutavad meetmed on uus abi, millest oleks pidanud komisjoni enne nende jõustumist teavitama. |
| --- | --- |

(187)

Komisjon peab seega järeldama, et kütusesektorit otseselt puudutavad meetmed on uus abi, millest oleks pidanud komisjoni enne nende jõustumist teavitama.

2.   Abi ebaseaduslikkus

| (188) | Komisjon peab rõhutama, et Hispaania ametiasutused on andnud kõnealust abi, rikkudes ELTLi artikli 108 lõike 3 sätteid. Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (44) artikli 1 punktis f määratletakse ebaseadusliku abina uus abi, mis on kehtestatud vastuolus ELTLi artikli 108 lõikega 3 (varasem EÜ asutamislepingu artikli 93 lõige 3). Abi andmine on ebaseaduslik, kui seda kohaldatakse enne komisjoni otsust nende siseturuga kokkusobivuse kohta. |
| --- | --- |

(188)

Komisjon peab rõhutama, et Hispaania ametiasutused on andnud kõnealust abi, rikkudes ELTLi artikli 108 lõike 3 sätteid. Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (44) artikli 1 punktis f määratletakse ebaseadusliku abina uus abi, mis on kehtestatud vastuolus ELTLi artikli 108 lõikega 3 (varasem EÜ asutamislepingu artikli 93 lõige 3). Abi andmine on ebaseaduslik, kui seda kohaldatakse enne komisjoni otsust nende siseturuga kokkusobivuse kohta.

| (189) | Kuna Hispaania võetud meetmed sisaldavad riigiabi elemente, on järelikult tegemist ebaseadusliku abiga ELTLi tähenduses. |
| --- | --- |

(189)

Kuna Hispaania võetud meetmed sisaldavad riigiabi elemente, on järelikult tegemist ebaseadusliku abiga ELTLi tähenduses.

| (190) | Nagu sätestatud komisjoni teatises kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase abi hindamiseks, (45) tuleb määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses ebaseaduslikku abi hinnata kooskõlas abi andmise hetkel kehtivate eeskirjade ja suunistega. |
| --- | --- |

(190)

Nagu sätestatud komisjoni teatises kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase abi hindamiseks, (45) tuleb määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses ebaseaduslikku abi hinnata kooskõlas abi andmise hetkel kehtivate eeskirjade ja suunistega.

3.   Abi kokkusobivuse läbivaatamine

| (191) | ELTLi artiklis 107 on sätestatud erandid üldpõhimõttest, mille kohaselt riigiabi on ELTLiga kokkusobimatu. Läbi tuleb vaadata dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud meetmed. |
| --- | --- |

(191)

ELTLi artiklis 107 on sätestatud erandid üldpõhimõttest, mille kohaselt riigiabi on ELTLiga kokkusobimatu. Läbi tuleb vaadata dekreet-seadusega nr 10/2000 kehtestatud meetmed.

| (192) | ELTLi artikli 107 lõike 2 punkt b sätestab, et siseturuga kokkusobiv abi on loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi. Hispaania põhjendas abi erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamisega. |
| --- | --- |

(192)

ELTLi artikli 107 lõike 2 punkt b sätestab, et siseturuga kokkusobiv abi on loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi. Hispaania põhjendas abi erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamisega.

| (193) | Hispaania sõnul on kütuse ebaproportsionaalse hinnatõusu tõttu tekkinud avalikud rahutused, streigid ja energiaga ning toiduainetega varustamise katkestused ning probleemid kaupade vaba transiidiga kogu ühenduse territooriumil, ja seda tuleb käsitleda erakorralise sündmusena ELTLi artikli 107 lõike 2 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(193)

Hispaania sõnul on kütuse ebaproportsionaalse hinnatõusu tõttu tekkinud avalikud rahutused, streigid ja energiaga ning toiduainetega varustamise katkestused ning probleemid kaupade vaba transiidiga kogu ühenduse territooriumil, ja seda tuleb käsitleda erakorralise sündmusena ELTLi artikli 107 lõike 2 punkti b tähenduses.

| (194) | Seoses ELTLi artikli 107 lõikes 1 kehtestatud eranditega üldpõhimõttest, mille kohaselt riigiabi on ELTLi kokkusobimatu, leiab komisjon, et ELTLi artikli 107 lõike 2 punktis b nimetatud „erakorralise sündmuse” tähendusvälja tuleb piirata. Kuni praeguseni on komisjon käsitlenud erakorraliste sündmustena sõdu, riigisiseseid rahutusi või streike ja teatud määral ning ulatuses tuuma- või tööstuskatastroofe või suuri hävinguid põhjustavaid tulekahjusid. Võttes arvesse käesoleval juhul sätetega seonduvaid raskusi, määratleb komisjon abi kokkusobivuse, analüüsides juhtumeid ükshaaval kõnealuses valdkonnas saadud eelneva praktika taustal. See arutluskäik on esitatud ühenduse suunistes riigiabi andmise kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013, (46) täpsemalt punktis V.B.2. |
| --- | --- |

(194)

Seoses ELTLi artikli 107 lõikes 1 kehtestatud eranditega üldpõhimõttest, mille kohaselt riigiabi on ELTLi kokkusobimatu, leiab komisjon, et ELTLi artikli 107 lõike 2 punktis b nimetatud „erakorralise sündmuse” tähendusvälja tuleb piirata. Kuni praeguseni on komisjon käsitlenud erakorraliste sündmustena sõdu, riigisiseseid rahutusi või streike ja teatud määral ning ulatuses tuuma- või tööstuskatastroofe või suuri hävinguid põhjustavaid tulekahjusid. Võttes arvesse käesoleval juhul sätetega seonduvaid raskusi, määratleb komisjon abi kokkusobivuse, analüüsides juhtumeid ükshaaval kõnealuses valdkonnas saadud eelneva praktika taustal. See arutluskäik on esitatud ühenduse suunistes riigiabi andmise kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013, (46) täpsemalt punktis V.B.2.

| (195) | Käesoleval juhul on abi andmist motiveerinud kütuse hinna tõus ja mitte avalikud rahutused, streigid (47) ega energiaga ning toiduainetega varustamise katkestused (48). Need sündmused ei ole abi andmist mitte põhjustanud, vaid on olnud kütuse hinna tõusu tagajärjed. |
| --- | --- |

(195)

Käesoleval juhul on abi andmist motiveerinud kütuse hinna tõus ja mitte avalikud rahutused, streigid (47) ega energiaga ning toiduainetega varustamise katkestused (48). Need sündmused ei ole abi andmist mitte põhjustanud, vaid on olnud kütuse hinna tõusu tagajärjed.

| (196) | Komisjon leiab, et mis tahes juhul ei ole kütuse hinna tõus erakorraline sündmus ja et seega ei saa abi osas kohandada ELTLi artikli 107 lõike 2 punktis b sätestatud erandit ning käsitleda seda erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antud abina. Muu hulgas tuleb lisada, et komisjoni 9. märtsi 2006. aasta teatises (49) kalandussektori kohta leidis komisjon, et ta ei saa aktsepteerida mis tahes abi, kus riik on äkilise kütusehinna tõusu kompenseerimisega sekkunud, et konkurentsi mingil viisil ei kahjustataks. |
| --- | --- |

(196)

Komisjon leiab, et mis tahes juhul ei ole kütuse hinna tõus erakorraline sündmus ja et seega ei saa abi osas kohandada ELTLi artikli 107 lõike 2 punktis b sätestatud erandit ning käsitleda seda erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antud abina. Muu hulgas tuleb lisada, et komisjoni 9. märtsi 2006. aasta teatises (49) kalandussektori kohta leidis komisjon, et ta ei saa aktsepteerida mis tahes abi, kus riik on äkilise kütusehinna tõusu kompenseerimisega sekkunud, et konkurentsi mingil viisil ei kahjustataks.

| (197) | Lisaks on komisjon seisukohal, et kahju ja erakorralise sündmuse vahel ei ole toodud ühtegi otsest seost, nagu Eurooa Liidu Kohtu kohtupraktika seda nõuab (50). |
| --- | --- |

(197)

Lisaks on komisjon seisukohal, et kahju ja erakorralise sündmuse vahel ei ole toodud ühtegi otsest seost, nagu Eurooa Liidu Kohtu kohtupraktika seda nõuab (50).

| (198) | Mis puudutab ELTLi artikli 107 lõikes 3 sätestatud erandeid, siis tuleb neid mis tahes regionaalse või valdkondliku abiprogrammi või iga üldise abi kohaldamise juhtumi läbivaatamisel rangelt tõlgendada. Erandeid saab kohaldada eeskätt siis, kui komisjonil on võimalik tuvastada, et abi on vajalik mõne kõnealuse eesmärgi saavutamiseks. Nimetatud eranditest tuleneva eelise kohaldamine abile, mis sellist toetust ei eelda, võib seetõttu liikmesriikide kaubandust halvendada või konkurentsi moonutada ühenduse huvide seisukohast põhjendamatult ja sellega seonduvalt eelistada teatud liikmesriikide käitajaid. |
| --- | --- |

(198)

Mis puudutab ELTLi artikli 107 lõikes 3 sätestatud erandeid, siis tuleb neid mis tahes regionaalse või valdkondliku abiprogrammi või iga üldise abi kohaldamise juhtumi läbivaatamisel rangelt tõlgendada. Erandeid saab kohaldada eeskätt siis, kui komisjonil on võimalik tuvastada, et abi on vajalik mõne kõnealuse eesmärgi saavutamiseks. Nimetatud eranditest tuleneva eelise kohaldamine abile, mis sellist toetust ei eelda, võib seetõttu liikmesriikide kaubandust halvendada või konkurentsi moonutada ühenduse huvide seisukohast põhjendamatult ja sellega seonduvalt eelistada teatud liikmesriikide käitajaid.

| (199) | Komisjon on arvamusel, et kõnealune abi ei ole suunatud majandusliku arengu soodustamiseks niisuguses piirkonnas, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti a tähenduses. Samuti ei ole abi suunatud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti b tähenduses. Abi ei ole suunatud ka kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti d tähenduses. |
| --- | --- |

(199)

Komisjon on arvamusel, et kõnealune abi ei ole suunatud majandusliku arengu soodustamiseks niisuguses piirkonnas, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti a tähenduses. Samuti ei ole abi suunatud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti b tähenduses. Abi ei ole suunatud ka kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti d tähenduses.

| (200) | ELTLi artikli 107 lõike 3 punktis c on siiski sätestatud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada abi, mis on suunatud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Eespool nimetatud artikli erandi kohaldamiseks peab abi edendama kõnealuse sektori arengut. |
| --- | --- |

(200)

ELTLi artikli 107 lõike 3 punktis c on siiski sätestatud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada abi, mis on suunatud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Eespool nimetatud artikli erandi kohaldamiseks peab abi edendama kõnealuse sektori arengut.

| (201) | Mis puudutab kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artiklis 1 sätestatud meetmeid, on neid rakendatud alates aastast 2000. Ühenduse tasandil ei ole kunagi olnud konkreetseid suuniseid või eeskirju eesmärgiga anda riigiabi põllumajandusühistutele, keda põhimõtteliselt käsitletakse mis tahes ettevõttena (51). |
| --- | --- |

(201)

Mis puudutab kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artiklis 1 sätestatud meetmeid, on neid rakendatud alates aastast 2000. Ühenduse tasandil ei ole kunagi olnud konkreetseid suuniseid või eeskirju eesmärgiga anda riigiabi põllumajandusühistutele, keda põhimõtteliselt käsitletakse mis tahes ettevõttena (51).

| (202) | Siinjuures tuleks toonitada põllumajandusühistute õiguslikku ja majanduslikku olemust ning sellega paralleelselt põllumajandussektori Euroopa õigusaktide konteksti. |
| --- | --- |

(202)

Siinjuures tuleks toonitada põllumajandusühistute õiguslikku ja majanduslikku olemust ning sellega paralleelselt põllumajandussektori Euroopa õigusaktide konteksti.

| (203) | Rahvusvahelise ühistute liidu sõnul on ühistu autonoomne vabatahtlikult ühinenud isikute liit ühiste majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajaduste ja eesmärkide täitmiseks ettevõttena, mille vara on ühine ja võim demokraatlik (52). Ühistut määratlevad erinevad põhimõtted, mille alusel põhinevad need kas vastastikkusel või koostööl, (53) nagu põhimõte „üks inimene, üks hääl” või ainuõiguse põhimõte. Ühistute põhikirja iseloomustavad ka erinevad piirangud eeskätt finantsjuhtimisel ja ühistu liikmete tasustamisel. |
| --- | --- |

(203)

Rahvusvahelise ühistute liidu sõnul on ühistu autonoomne vabatahtlikult ühinenud isikute liit ühiste majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajaduste ja eesmärkide täitmiseks ettevõttena, mille vara on ühine ja võim demokraatlik (52). Ühistut määratlevad erinevad põhimõtted, mille alusel põhinevad need kas vastastikkusel või koostööl, (53) nagu põhimõte „üks inimene, üks hääl” või ainuõiguse põhimõte. Ühistute põhikirja iseloomustavad ka erinevad piirangud eeskätt finantsjuhtimisel ja ühistu liikmete tasustamisel.

| (204) | Komisjoni teatises nõukogule ühistute edendamise kohta Euroopas, täpsemalt punktis 3.2.6 täpsustatakse, et teatud liikmesriigid leiavad, nagu võidaks ühistu kapitali spetsiifilisele olemusele omaste piirangute tõttu kohaldada sellele erilist maksukorda. Siiski tuleb järgida põhimõtet, mille kohaselt teatud ettevõtlusvormidele antud maksusoodustused peavad olema tasakaalus seaduses ettenähtud piiridega või selle ettevõtlusvormiga seotud ühiskondliku lisaväärtusega ega tohi tekitada ebaausat konkurentsi. |
| --- | --- |

(204)

Komisjoni teatises nõukogule ühistute edendamise kohta Euroopas, täpsemalt punktis 3.2.6 täpsustatakse, et teatud liikmesriigid leiavad, nagu võidaks ühistu kapitali spetsiifilisele olemusele omaste piirangute tõttu kohaldada sellele erilist maksukorda. Siiski tuleb järgida põhimõtet, mille kohaselt teatud ettevõtlusvormidele antud maksusoodustused peavad olema tasakaalus seaduses ettenähtud piiridega või selle ettevõtlusvormiga seotud ühiskondliku lisaväärtusega ega tohi tekitada ebaausat konkurentsi.

| (205) | Nagu komisjon seda eespool osutas, on ELTLi artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada abi, mis on suunatud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(205)

Nagu komisjon seda eespool osutas, on ELTLi artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada abi, mis on suunatud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (206) | Lisaks märgib komisjon, et kokkusobivuse analüüs ELTLi 107 lõike 3 punktis c põhineb ühise huvi nimel antud abi eeliste ja konkurentsi ning kaubanduse moonutuste vahelise tasakaalu uurimisel. Komisjon peaks seega esiteks analüüsima, kas abi eesmärk keskendub olukordadele, kus turg suundub ebatõhusate majanduslike tulemuste suunas, või muudele sotsiaalsetele või võrdsete võimalustega seotud eesmärkidele. Seejärel peaks komisjon määrama kindlaks, kas abi on turu puudujääkide korvamisel asjakohane. Lõpuks peaks komisjon määrama kindlaks, kas abi on kavandatud eesmärgi saavutamise suhtes proportsionaalne. |
| --- | --- |

(206)

Lisaks märgib komisjon, et kokkusobivuse analüüs ELTLi 107 lõike 3 punktis c põhineb ühise huvi nimel antud abi eeliste ja konkurentsi ning kaubanduse moonutuste vahelise tasakaalu uurimisel. Komisjon peaks seega esiteks analüüsima, kas abi eesmärk keskendub olukordadele, kus turg suundub ebatõhusate majanduslike tulemuste suunas, või muudele sotsiaalsetele või võrdsete võimalustega seotud eesmärkidele. Seejärel peaks komisjon määrama kindlaks, kas abi on turu puudujääkide korvamisel asjakohane. Lõpuks peaks komisjon määrama kindlaks, kas abi on kavandatud eesmärgi saavutamise suhtes proportsionaalne.

| (207) | Põllumajandussektori puhul on majandusarengu põhimõte esitatud ELTLi artiklis 42, mille kohaselt kohaldatakse konkurentsieeskirju käsitleva peatüki sätteid põllumajandussaaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes ainult selles ulatuses nagu nõukogu on kindlaks määranud, võttes arvesse ELTLi artiklis 39 seatud eesmärke. |
| --- | --- |

(207)

Põllumajandussektori puhul on majandusarengu põhimõte esitatud ELTLi artiklis 42, mille kohaselt kohaldatakse konkurentsieeskirju käsitleva peatüki sätteid põllumajandussaaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes ainult selles ulatuses nagu nõukogu on kindlaks määranud, võttes arvesse ELTLi artiklis 39 seatud eesmärke.

| (208) | ELTLi artiklis 39 on sätestatud, et üks ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidest on tõsta põllumajanduse tootlikkust tehnilise progressi edendamise ning põllumajandusliku tootmise ratsionaalse arengu tagamise ja tootmistegurite optimaalse kasutamise teel ning kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase. Lisaks täpsustatakse selles artiklis, et ühise põllumajanduspoliitika ja selle rakendamise erimeetodite väljatöötamisel võetakse arvesse põllumajandusliku tegevuse eripära, mis tuleneb põllumajanduse sotsiaalsest struktuurist ning põllumajanduspiirkondade struktuurilistest ja looduslikest erinevustest, vajadust viia asjakohaseid kohandamisi ellu järk-järgult ning tõsiasja, et liikmesriikides kujutab põllumajandus endast kogu rahvamajandusega tihedalt seotud sektorit. |
| --- | --- |

(208)

ELTLi artiklis 39 on sätestatud, et üks ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidest on tõsta põllumajanduse tootlikkust tehnilise progressi edendamise ning põllumajandusliku tootmise ratsionaalse arengu tagamise ja tootmistegurite optimaalse kasutamise teel ning kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase. Lisaks täpsustatakse selles artiklis, et ühise põllumajanduspoliitika ja selle rakendamise erimeetodite väljatöötamisel võetakse arvesse põllumajandusliku tegevuse eripära, mis tuleneb põllumajanduse sotsiaalsest struktuurist ning põllumajanduspiirkondade struktuurilistest ja looduslikest erinevustest, vajadust viia asjakohaseid kohandamisi ellu järk-järgult ning tõsiasja, et liikmesriikides kujutab põllumajandus endast kogu rahvamajandusega tihedalt seotud sektorit.

| (209) | Nendest artiklitest järeldub, et konkurentsipoliitika peab arvestama ELTLis osutatud eesmärkidega. Neid märkimisväärse sotsiaalse ja majandusliku suunitlusega eesmärke täidavad enamasti põllumajandusühistud, kellel on oluline roll nii majanduselus üldiselt kui ka põllumajanduses konkreetsemalt, luues töökohti ja arendades majandusvõrgustikku piirkondades, kus nad on rajatud (54). |
| --- | --- |

(209)

Nendest artiklitest järeldub, et konkurentsipoliitika peab arvestama ELTLis osutatud eesmärkidega. Neid märkimisväärse sotsiaalse ja majandusliku suunitlusega eesmärke täidavad enamasti põllumajandusühistud, kellel on oluline roll nii majanduselus üldiselt kui ka põllumajanduses konkreetsemalt, luues töökohti ja arendades majandusvõrgustikku piirkondades, kus nad on rajatud (54).

| (210) | Komisjon tunnistab, et põllumajandusühistud täidavad ELTLi artiklis 39 sätestatud eesmärke ja et need soodustavad põllumajanduse arengut. Kuna ELTLi artikli 39 lõike 2 punktis c kohaselt kujutab põllumajandus endast kogu rahvamajandusega tihedalt seotud sektorit, tuleb samuti järeldada, et põllumajandusühistud soodustavad selliste majanduspiirkondade arengut, kuhu nad on rajatud, ja et nende tegevused ning jätkusuutlikkus on üldsuse huvides. |
| --- | --- |

(210)

Komisjon tunnistab, et põllumajandusühistud täidavad ELTLi artiklis 39 sätestatud eesmärke ja et need soodustavad põllumajanduse arengut. Kuna ELTLi artikli 39 lõike 2 punktis c kohaselt kujutab põllumajandus endast kogu rahvamajandusega tihedalt seotud sektorit, tuleb samuti järeldada, et põllumajandusühistud soodustavad selliste majanduspiirkondade arengut, kuhu nad on rajatud, ja et nende tegevused ning jätkusuutlikkus on üldsuse huvides.

| (211) | Selleks et käsitleda teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengut soodustavat abi kui siseturuga kokkusobivat, ei tohi abi mõjutada ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(211)

Selleks et käsitleda teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengut soodustavat abi kui siseturuga kokkusobivat, ei tohi abi mõjutada ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (212) | Ühine huvi on otseselt seotud meetmete ja eesmärgi omavahelise proportsionaalsusega, nagu see on sõnastatud komisjoni teatise (teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes) punktis 33. |
| --- | --- |

(212)

Ühine huvi on otseselt seotud meetmete ja eesmärgi omavahelise proportsionaalsusega, nagu see on sõnastatud komisjoni teatise (teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes) punktis 33.

| (213) | Käesoleval juhul peab proportsionaalsust seatud eesmärgi suhtes otsima nii ühistute spetsiifilisust ja nende erilist olemust määratlevatest iseloomulikest joontest, st vastastikkuse põhimõttest, kui ka nende võimalikust mõjust konkurentsile, arvestades eeskätt ühistute suurust. |
| --- | --- |

(213)

Käesoleval juhul peab proportsionaalsust seatud eesmärgi suhtes otsima nii ühistute spetsiifilisust ja nende erilist olemust määratlevatest iseloomulikest joontest, st vastastikkuse põhimõttest, kui ka nende võimalikust mõjust konkurentsile, arvestades eeskätt ühistute suurust.

| (214) | Seega peab riigiabipoliitikana põllumajandusühistutele kohaldatav võimalik erand soosima vahetult vastastikkuse põhimõttega seotud tegevusi ja meetmeid. Lisaks peab erandit kohaldama ühistute ja selle liikmete vahelistele tegevustele, st üksnes vastastikkuse põhimõtete prevaleerimise korral. Nende tingimuste puudumisel peab erand mõjutama konkurentsi piiratud määral. |
| --- | --- |

(214)

Seega peab riigiabipoliitikana põllumajandusühistutele kohaldatav võimalik erand soosima vahetult vastastikkuse põhimõttega seotud tegevusi ja meetmeid. Lisaks peab erandit kohaldama ühistute ja selle liikmete vahelistele tegevustele, st üksnes vastastikkuse põhimõtete prevaleerimise korral. Nende tingimuste puudumisel peab erand mõjutama konkurentsi piiratud määral.

| (215) | Kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artiklis 1 sätestatud abi näeb ette, et põllumajandusühistute eriti kaitstud ühistu staatus säilitatakse isegi siis, kui nad ületavad ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisel 50 % piirmäära, ja nad ei pea asutama üldisele maksukorrale alluvat omaette juriidilist isikut. Selle abi puhul tehakse seega erand eriti kaitstud ühistutele iseloomulike joonte osas, nagu Hispaania ametiasutused on need määratlenud. |
| --- | --- |

(215)

Kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artiklis 1 sätestatud abi näeb ette, et põllumajandusühistute eriti kaitstud ühistu staatus säilitatakse isegi siis, kui nad ületavad ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisel 50 % piirmäära, ja nad ei pea asutama üldisele maksukorrale alluvat omaette juriidilist isikut. Selle abi puhul tehakse seega erand eriti kaitstud ühistutele iseloomulike joonte osas, nagu Hispaania ametiasutused on need määratlenud.

| (216) | Seetõttu on tegemist meetmetega, mis käsitlevad üksnes tehinguid ühistute ja sellesse mittekuuluvate kolmandate isikute vahel ja mis on suunatud vastastikkuse põhimõtetega kaudselt seotud tegevustele, mida ei teostata ühistu ja selle liikmete vahel. Komisjon ei saa seega eespool nimetatud kaalutluste põhjal järeldada, et abi eesmärk keskendub olukordadele, kus turg kaldub ebatõhusate majanduslike tulemuste poole, või muudele sotsiaalsetele või võrdsete võimalustega seotud eesmärkidele. |
| --- | --- |

(216)

Seetõttu on tegemist meetmetega, mis käsitlevad üksnes tehinguid ühistute ja sellesse mittekuuluvate kolmandate isikute vahel ja mis on suunatud vastastikkuse põhimõtetega kaudselt seotud tegevustele, mida ei teostata ühistu ja selle liikmete vahel. Komisjon ei saa seega eespool nimetatud kaalutluste põhjal järeldada, et abi eesmärk keskendub olukordadele, kus turg kaldub ebatõhusate majanduslike tulemuste poole, või muudele sotsiaalsetele või võrdsete võimalustega seotud eesmärkidele.

| (217) | Seoses meetmetega, mis käsitlevad üksnes tehinguid ühistute ja selle mittekuuluvate kolmandate isikute vahel ja mis on suunatud vastastikkuse põhimõtetega kaudselt seotud tegevustele, mida ei teostata ühistu ja selle liikmete vahel, on komisjon seisukohal, et abi ei vasta eespool nimetatud kokkusobivuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(217)

Seoses meetmetega, mis käsitlevad üksnes tehinguid ühistute ja selle mittekuuluvate kolmandate isikute vahel ja mis on suunatud vastastikkuse põhimõtetega kaudselt seotud tegevustele, mida ei teostata ühistu ja selle liikmete vahel, on komisjon seisukohal, et abi ei vasta eespool nimetatud kokkusobivuse kriteeriumidele.

| (218) | Käesolev otsus käsitleb kahte uuritavat abimeedet ja see jõustub viivitamata eeskätt nende meetmetega kohaldatud individuaalse abi tagastamisel. Komisjon kinnitab muu hulgas, et abimeetmeid käsitlev otsus ei välista võimalust, et individuaalne abi hinnatakse kas täiel määral või osaliselt ühisturuga kokkusobivaks konkreetsele juhtumile omastel põhjustel (näiteks siis, kui individuaalset abi antakse vähese tähtsusega abi eeskirjade raames, komisjoni tulevase otsuse kontekstis või maksuvabastuse määruse alusel). |
| --- | --- |

(218)

Käesolev otsus käsitleb kahte uuritavat abimeedet ja see jõustub viivitamata eeskätt nende meetmetega kohaldatud individuaalse abi tagastamisel. Komisjon kinnitab muu hulgas, et abimeetmeid käsitlev otsus ei välista võimalust, et individuaalne abi hinnatakse kas täiel määral või osaliselt ühisturuga kokkusobivaks konkreetsele juhtumile omastel põhjustel (näiteks siis, kui individuaalset abi antakse vähese tähtsusega abi eeskirjade raames, komisjoni tulevase otsuse kontekstis või maksuvabastuse määruse alusel).

4.   Järeldus kehtivate sätete põhjal

| (219) | Maksueelistena põllumajandusühistuid soosiva riigiabi andmist tuleb põhimõtteliselt käsitleda kui komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes, mis käsitlevad äriühingute otsese maksustamisega seotud riigiabi punkti 32 tähenduses ja ühenduse seadusandluse alusel keelatud tegevusabina. |
| --- | --- |

(219)

Maksueelistena põllumajandusühistuid soosiva riigiabi andmist tuleb põhimõtteliselt käsitleda kui komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes, mis käsitlevad äriühingute otsese maksustamisega seotud riigiabi punkti 32 tähenduses ja ühenduse seadusandluse alusel keelatud tegevusabina.

| (220) | Tegevusabi mõistet kohaldati põllumajandussektorile komisjoni praktikas juba enne aastat 2000 ja seejärel kohaldati seda ühenduse suuniste riigiabi andmise kohta põllumajandussektoris, (55) täpsemalt punktis 3.5, ning veel ka ühenduse suuniste riigiabi andmise kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013, punktis 15. Nende eeskirjade kohaselt peab abimeede ühisturu nõuetele vastamiseks hõlmama mõnda stimuleerivat elementi või nõudma abisaajalt teatavat vastutasu. |
| --- | --- |

(220)

Tegevusabi mõistet kohaldati põllumajandussektorile komisjoni praktikas juba enne aastat 2000 ja seejärel kohaldati seda ühenduse suuniste riigiabi andmise kohta põllumajandussektoris, (55) täpsemalt punktis 3.5, ning veel ka ühenduse suuniste riigiabi andmise kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013, punktis 15. Nende eeskirjade kohaselt peab abimeede ühisturu nõuetele vastamiseks hõlmama mõnda stimuleerivat elementi või nõudma abisaajalt teatavat vastutasu.

| (221) | Käesoleval juhul on abi maksukoormise vähendamine, hõlmamata mõnda stimuleerivat elementi või nõudmata mingisugust vastutasu abisaajalt, kelle konkurentsieeskirjadele vastavust ei ole tõendatud. Sellest järeldub, et abi keelamise põhimõttest tehtud erandit ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses ei saa kohaldada ja tegemist on ELTLiga kokkusobimatu abiga. |
| --- | --- |

(221)

Käesoleval juhul on abi maksukoormise vähendamine, hõlmamata mõnda stimuleerivat elementi või nõudmata mingisugust vastutasu abisaajalt, kelle konkurentsieeskirjadele vastavust ei ole tõendatud. Sellest järeldub, et abi keelamise põhimõttest tehtud erandit ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses ei saa kohaldada ja tegemist on ELTLiga kokkusobimatu abiga.

VIII.   TAGASIMAKSMINE

| (222) | Kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artikliga 1 Hispaania poolt kehtestatud põllumajandusühistuid soosivale riigiabile ei saa kohaldada erandit abi keelamise põhimõttest ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses, mistõttu on tegemist ELTLi kokkusobimatu abiga. |
| --- | --- |

(222)

Kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artikliga 1 Hispaania poolt kehtestatud põllumajandusühistuid soosivale riigiabile ei saa kohaldada erandit abi keelamise põhimõttest ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses, mistõttu on tegemist ELTLi kokkusobimatu abiga.

| (223) | Kui ebaseaduslik abi on siseturuga kokkusobimatu, sätestatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 659/199 artikli 14 lõikes 1, et asjaomane liikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed abi tagasinõudmiseks selle saajalt. Hüvitamine on vajalik eelneva olukorra taastamiseks ja kõigi nende maksueeliste kaotamiseks, mille saaja kasutas ebaseaduslikult antud abi selle saamisest alates valesti. |
| --- | --- |

(223)

Kui ebaseaduslik abi on siseturuga kokkusobimatu, sätestatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 659/199 artikli 14 lõikes 1, et asjaomane liikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed abi tagasinõudmiseks selle saajalt. Hüvitamine on vajalik eelneva olukorra taastamiseks ja kõigi nende maksueeliste kaotamiseks, mille saaja kasutas ebaseaduslikult antud abi selle saamisest alates valesti.

| (224) | Sellegipoolest täpsustatakse määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikes 1, et „komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega”. Tuleb uurida, kas käesoleval juhul saaks kohaldada ühenduse õiguse üldist põhimõtet, näiteks õiguspärase ootuse põhimõtet, et välistada ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasinõudmine abisaajalt. Kohtupraktika kohaselt on õiguspärase ootuse kaitse põhimõtte eesmärgiks tagada üksnes ühenduse õigusega seotud olukordade ja õigussuhete etteaimatavus. |
| --- | --- |

(224)

Sellegipoolest täpsustatakse määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikes 1, et „komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega”. Tuleb uurida, kas käesoleval juhul saaks kohaldada ühenduse õiguse üldist põhimõtet, näiteks õiguspärase ootuse põhimõtet, et välistada ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasinõudmine abisaajalt. Kohtupraktika kohaselt on õiguspärase ootuse kaitse põhimõtte eesmärgiks tagada üksnes ühenduse õigusega seotud olukordade ja õigussuhete etteaimatavus.

| (225) | Siiski saab Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele ühenduse õigusnormide vastu vaid juhul, kui ühendus on ise eelnevalt loonud õiguspärase ootuse teket soodustava olukorra (56). Euroopa Kohus on korduvalt leidnud, et igal õigussubjektil, kelles ühenduse institutsioon on konkreetsete tagatistega tekitanud põhjendatud lootusi, on õigus tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele. Keegi ei saa ka tugineda selle põhimõtte rikkumisele, kui puuduvad haldusasutuse antud täpsed kinnitused (57). Seega laieneb õigus nõuda õiguspärase ootuse kaitset igale sellises olukorras isikule, kellele ühenduse haldusasutus on oma täpsete kinnitustega põhjendatud lootust andnud. |
| --- | --- |

(225)

Siiski saab Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele ühenduse õigusnormide vastu vaid juhul, kui ühendus on ise eelnevalt loonud õiguspärase ootuse teket soodustava olukorra (56). Euroopa Kohus on korduvalt leidnud, et igal õigussubjektil, kelles ühenduse institutsioon on konkreetsete tagatistega tekitanud põhjendatud lootusi, on õigus tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele. Keegi ei saa ka tugineda selle põhimõtte rikkumisele, kui puuduvad haldusasutuse antud täpsed kinnitused (57). Seega laieneb õigus nõuda õiguspärase ootuse kaitset igale sellises olukorras isikule, kellele ühenduse haldusasutus on oma täpsete kinnitustega põhjendatud lootust andnud.

| (226) | Käesoleval juhul ei ole miski ebaseadusliku abi saajale täpselt kinnitanud, et saadud abi oleks seaduslik. Esiteks tuleb rõhutada, et abi andmisel ei oodatud ära komisjoni lõplikku otsust ELTLi artikli 108 lõike 3 tähenduse kohta. Euroopa Kohus (58) on samas mitmel korral täpsustanud, et „kuna komisjonil on vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 93 [ELTLi uus artikkel 108] kohustus riigiabi kontrollida, võivad abi saavad ettevõtjad reeglina toetuda õiguspärasele ootusele abi seaduslikkuse osas ainult siis, kui abi andmisel on järgitud nimetatud artiklis ette nähtud menetlust. Hoolas ettevõtja peab suutma tavaliselt kindlaks teha, kas kõnealust menetlust on järgitud”. Selles suhtes on Euroopa Kohus täpsustanud ka, et „liikmesriik, kelle ametiasutused on EÜ asutamislepingu artiklis 88 [ELTLi uus artikkel 108] sätestatud menetlust rikkudes andnud riigiabi, ei saa tugineda abisaaja õiguspärasele ootusele, et hoiduda kõrvale oma kohustusest võtta vajalikke meetmeid abi tagasinõudmise korraldusega komisjoni otsuse täitmiseks. Vastasel juhul puudub EÜ asutamislepingu artiklitel 87 ja 88 [ELTLi uued artiklid 107 ja 108] kasulik mõju selles mõttes, et riiklikud ametiasutused võivad iseenda õigusvastasele käitumisele tuginedes pärssida komisjoni tõhusat kontrolli nende sätete alusel vastu võetud otsustega” (59). |
| --- | --- |

(226)

Käesoleval juhul ei ole miski ebaseadusliku abi saajale täpselt kinnitanud, et saadud abi oleks seaduslik. Esiteks tuleb rõhutada, et abi andmisel ei oodatud ära komisjoni lõplikku otsust ELTLi artikli 108 lõike 3 tähenduse kohta. Euroopa Kohus (58) on samas mitmel korral täpsustanud, et „kuna komisjonil on vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 93 [ELTLi uus artikkel 108] kohustus riigiabi kontrollida, võivad abi saavad ettevõtjad reeglina toetuda õiguspärasele ootusele abi seaduslikkuse osas ainult siis, kui abi andmisel on järgitud nimetatud artiklis ette nähtud menetlust. Hoolas ettevõtja peab suutma tavaliselt kindlaks teha, kas kõnealust menetlust on järgitud”. Selles suhtes on Euroopa Kohus täpsustanud ka, et „liikmesriik, kelle ametiasutused on EÜ asutamislepingu artiklis 88 [ELTLi uus artikkel 108] sätestatud menetlust rikkudes andnud riigiabi, ei saa tugineda abisaaja õiguspärasele ootusele, et hoiduda kõrvale oma kohustusest võtta vajalikke meetmeid abi tagasinõudmise korraldusega komisjoni otsuse täitmiseks. Vastasel juhul puudub EÜ asutamislepingu artiklitel 87 ja 88 [ELTLi uued artiklid 107 ja 108] kasulik mõju selles mõttes, et riiklikud ametiasutused võivad iseenda õigusvastasele käitumisele tuginedes pärssida komisjoni tõhusat kontrolli nende sätete alusel vastu võetud otsustega” (59).

| (227) | Teiseks ei saa abisaajate õiguspärast ootust tekitada tõsiasi, et komisjoni võttis vastu otsuse – millega täpsustatakse, et ebaseaduslik abi ei ole riigiabi –, (60) mida võib edasi kaevata ja mis ei ole seega lõplik, ning nimetatud Üldkohtu otsuse tühistamine. Euroopa Kohus otsustas järjepideva kohtupraktika alusel, et tõsiasja, kus komisjon otsustas jätta vaidlusaluse abi osas esialgu vastuväited esitamata, ei saa pidada selliseks, mis võiks luua abi saanud ettevõtjal õiguspärase ootuse, juhul kui kõnealune otsus on hagi esitamise tähtaja jooksul vaidlustatud ja seejärel Euroopa Kohtu poolt tühistatud (61). Järelikult „juhul kui komisjon ei ole teinud heakskiitvat otsust või kui sellise otsuse vastu hagi esitamise tähtaeg ei ole lõppenud, ei ole abi saajal kindlust kavandatud abi seaduslikkuse osas, mis saab ainsana luua temas õiguspärase ootuse” (62). Käesoleval juhul on komisjoni otsus 2003/293/EÜ, milles neid meetmeid riigiabina ei käsitleta, kaebuse esemeks nõutud tähtaja piires ja eespool nimetatud kohtupraktika kohaselt ei saa seda käsitleda lõpliku otsusena, mis võiks nimetatud otsuse adressaatides põhjustada õiguspärast ootust. |
| --- | --- |

(227)

Teiseks ei saa abisaajate õiguspärast ootust tekitada tõsiasi, et komisjoni võttis vastu otsuse – millega täpsustatakse, et ebaseaduslik abi ei ole riigiabi –, (60) mida võib edasi kaevata ja mis ei ole seega lõplik, ning nimetatud Üldkohtu otsuse tühistamine. Euroopa Kohus otsustas järjepideva kohtupraktika alusel, et tõsiasja, kus komisjon otsustas jätta vaidlusaluse abi osas esialgu vastuväited esitamata, ei saa pidada selliseks, mis võiks luua abi saanud ettevõtjal õiguspärase ootuse, juhul kui kõnealune otsus on hagi esitamise tähtaja jooksul vaidlustatud ja seejärel Euroopa Kohtu poolt tühistatud (61). Järelikult „juhul kui komisjon ei ole teinud heakskiitvat otsust või kui sellise otsuse vastu hagi esitamise tähtaeg ei ole lõppenud, ei ole abi saajal kindlust kavandatud abi seaduslikkuse osas, mis saab ainsana luua temas õiguspärase ootuse” (62). Käesoleval juhul on komisjoni otsus 2003/293/EÜ, milles neid meetmeid riigiabina ei käsitleta, kaebuse esemeks nõutud tähtaja piires ja eespool nimetatud kohtupraktika kohaselt ei saa seda käsitleda lõpliku otsusena, mis võiks nimetatud otsuse adressaatides põhjustada õiguspärast ootust.

| (228) | Kuna puuduvad õiguspärast ootust tekitavad asjaolud, nõuab komisjon ebaseadusliku abi tagasinõudmist. |
| --- | --- |

(228)

Kuna puuduvad õiguspärast ootust tekitavad asjaolud, nõuab komisjon ebaseadusliku abi tagasinõudmist.

| (229) | Käesolev otsus on tehtud kõnealuse abikava kohta ning see tuleb viivitamata ellu viia, eriti kõigi selle abikava raames antud individuaalse abi tagasinõudmise suhtes, välja arvatud konkreetsetele projektidele antud toetused, mis andmise hetkel täitsid kõik vähese tähtsusega abi määruses (63) sätestatud tingimused, ning komisjoni heakskiidetud abikavades kehtivad erandid. |
| --- | --- |

(229)

Käesolev otsus on tehtud kõnealuse abikava kohta ning see tuleb viivitamata ellu viia, eriti kõigi selle abikava raames antud individuaalse abi tagasinõudmise suhtes, välja arvatud konkreetsetele projektidele antud toetused, mis andmise hetkel täitsid kõik vähese tähtsusega abi määruses (63) sätestatud tingimused, ning komisjoni heakskiidetud abikavades kehtivad erandid.

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Põllumajandusühistuid soosiv riigiabi, mille Hispaania on kehtestanud kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 artikliga 1, on ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobimatu riigiabi, ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud meetmeid võib käsitleda riigiabina, kui need vastavad tingimustele, mis on sätestatud komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes.

Artikkel 3

1.   Hispaania võtab vajalikud meetmed artiklis 1 osutatud kokkusobimatu abi tagasisaamiseks selle saajatelt, ilma et see piiraks artiklit 2.

2.   Tagastatav abi sisaldab intresse alates abi abisaaja käsutusse andmise kuupäevast kuni tagastamise kuupäevani.

3.   Intressid arvutatakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (64) V peatüki sätetele.

4.   Tagasinõudmine toimub viivitamata ning kooskõlas asjaomase riigi õigusaktides sätestatud menetlustega, tingimusel et need võimaldavad käesolevat otsust viivitamata ja tõhusalt täita.

Artikkel 4

1.   Artiklis 1 osutatud abi tagasinõudmine toimub viivitamata ja tõhusalt.

2.   Hispaania tagab, et käesolevat otsust rakendataks nelja kuu jooksul selle teatavakstegemisest.

Artikkel 5

1.   Hispaania esitab alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest komisjonile järgmise teabe:

| a) | artiklis 1 osutatud abikava alusel antud abi saajate loetelu koos igale abisaajale antud abi kogusummaga; |
| --- | --- |

a)

artiklis 1 osutatud abikava alusel antud abi saajate loetelu koos igale abisaajale antud abi kogusummaga;

| b) | abisaajatelt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

b)

abisaajatelt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intress);

| c) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud või kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud või kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| d) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Hispaania teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete käigust, kuni artiklis 1 osutatud abi on tagasi saadud.

Pärast lõikes 1 osutatud kahe kuu möödumist annab Hispaania komisjoni taotlusel teada käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja veel kavandatavatest meetmetest. Ettekandes esitatakse ka üksikasjalik teave abisaajatelt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel, 15. detsember 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 muudetud vastavalt ELTLile artikliteks 107 ja 108. Mõlemad sätete seeriad on oma sisult identsed. Käesoleva otsuse puhul tuleb viiteid ELTLi artiklitele 107 ja 108 käsitleda vajaduse korral kui viiteid EÜ asutamislepingu vastavatele artiklitele 87 ja 88.

1

(2)  EÜT C 172, 16.6.2001, lk 2.

2

(3)  ELT L 111, 6.5.2003, lk 24.

3

(4)  ELT C 171, 19.7.2003, lk 34.

4

(5)  Kohtuasi T-146/03, Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid ja Federación Catalana de Estaciones de Servicio vs. komisjon, EKL 2003, lk II-98.

5

Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid

Federación Catalana de Estaciones de Servicio vs.

(6)  Hispaania ametlik teataja 241, 10.10.2000, lk 34614.

6

(7)  Tegemist on meetmetega, mis käsitlevad kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 muudetud seadust nr 37/1992 ning maksumeetmeid, mis on sätestatud rahandusministeeriumi 29. novembri 2000. aasta määruses, mis käsitleb teatavaid loomakasvatustegevusi, mille suhtes kohaldatakse kolmandatelt pooltelt ostetud loomasööda korrigeeriva indeksi objektiivset hindamist. Samuti käsitlevad maksumeetmed füüsiliste isikute tulumaksu objektiivse hindamise korraga seoses ka põllumajandus- ja karjakasvatustegevuste netosaagi vähenemist, teatavatele põllumajandustegevustele kohaldatava lihtsustatud käibemaksu korraga seoses kvartalis nõutavate maksete määramiseks kasutatava protsendi vähendamist ning füüsiliste isikute tulumaksuga seoses raskelt tõendatavate kulutuste protsendi suurendamist. Komisjon on oma otsuses leidnud, et need meetmed ei ole riigiabimeetmed.

7

(8)  Tegemist on Hispaania riigi poolt põllumajanduskäitiste omanikele laenutoetuse ja tagatiste näol antava abiga, mis sätestati põllumajandusministeeriumi 15. novembri 2000. aasta otsuses, millega teatati ministrite nõukogu 10. novembri 2000. aasta nõusoleku avaldamisest ning 2000. ja 2001. majandusaastal teatud maade ja põllumajanduslike käitiste üleandmise korral füüsilise isiku tulumaksule kohaldatavate maksusoodustuste pikendamise meetmest, mis kehtestati seaduse nr 14/2000 seitsmendas üleminekusättes. Komisjon oli oma otsuses teatanud, et need meetmed on vastuolus ELTLiga.

8

(9)  Hispaania ametlik teataja nr 241, 7.10.2000, lk 34614.

9

(10)  Hispaania ametlik teataja nr 170, 17.7.1999, lk 27027.

10

(11)  Hispaania ametlik teataja nr 304, 20.12.1990, lk 37970.

11

(12)  Hispaania ametlik teataja nr 241, 8.10.1998, lk 33517.

12

(13)  Reservfondide moodustamise kohustus kehtestati ühistutele seaduse nr 27/1999 artikliga 55. Fond moodustatakse esiteks tehingutest ühistu liikmetega ja kolmandate pooltega saadud kasumi ülejääkidest. Sarnane kohustus kehtib ka kapitaliühingutele, mis Hispaania aktsiaseltside seaduse nr 1564/1989 artikli 214 alusel peavad suunama 10 % majandusaasta kasumist õiguslikku reservi kuni aktsiakapitalist 20 % moodustumiseni (Hispaania ametlik teataja, 27.12.1989).

13

(14)  Ühistute kohustus moodustada need fondid on sätestatud seaduse nr 27/1999 artikliga 56.

14

(15)  EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3.

15

(16)  Hispaania ametlik teataja nr 188, 7.8.1986, lk 27907.

16

(17)  Hispaania ametlik teataja nr 58, 9.3.1970, lk 3820.

17

(18)  Hispaania ametlik teataja nr 308, 24.12.1992, lk 43867.

18

(19)  Hispaania ametlik teataja nr 295, 10.12.1998, lk 40730.

19

(20)  Hispaania ametlik teataja nr 310, 28.12.1995, lk 37072.

20

(21)  EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3. Vt ka Euroopa Kohtu 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00, Altmark, EKL 2003, lk I-7747.

21

(22)  KOM(2004) 18 (lõplik), 23.2.2004.

22

(23)  Kohtuasi C-303/88 Itaalia Vabariik vs. komisjon, EKL 1991, lk I-1433, põhjendus 11, kohtuasi C-482/99 Prantsuse Vabariik vs. komisjon, EKL 2002, lk I 4397, põhjendus 24, ja samuti kohtuasi C-126/01 GEMO, EKL 2003, lk I-13769, põhjendus 24.

23

vs.

vs.

(24)  Üldkohtu 27. jaanuari 1998. aasta otsus, Ladbroke Racing vs. komisjon, kohtuasi T-67/94, EKL 1998, lk II; vt samuti Euroopa Kohtu 29. aprilli 2004. aasta otsus, Madalmaad vs. komisjon, kohtuasi C-159–01, EKL 2004, lk I-4461.

24

vs.

vs.

(25)  Kohtuasi 730/79 Philip Morris, Holland BV vs. komisjon, EKL 1980, lk 2671, põhjendus 11.

25

vs.

(26)  Allikas: Eurostat.

26

(27)  Euroopa Kohtu 15. juuni 2006. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-393/04 ja C-41/05, Air Liquide Industries Belgium, EKL 2006, lk I-5293.

27

(28)  Üldkohtu 12. detsembri 2006. aasta otsus kohtuasjas T-146/03, Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid ja Federación Catalana de Estaciones de Servicio vs. komisjon, EKL 2006, lk II-98.

28

Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid

Federación Catalana de Estaciones de Servicio vs.

(29)  Nimelt eelised, mis on loetletud eespool põhjenduses 20, välja arvatud vähendatud 20 % maksumäär, mida kohaldatakse ainult tehingutele ühistu liikmetega ja mis seega ei ole käesoleva otsuse ese.

29

(30)  Üldkohtu 13 septembri 2006. aasta otsus kohtuasjas T-210/02, British Aggregates, EKL 2006, lk II-2789.

30

(31)  Euroopa Kohtu 10. jaanuari 2006. aasta otsus kohtuasjas C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze, EKL 2006, lk II-289.

31

(32)  6. septembri 2006. aasta kohtuotsus, Portugal vs. komisjon, kohtuasi C-88/03, EKL 2006, lk I-7115, põhjendus 54; ja 29. aprilli 2004. aasta kohtuotsus, GIL Insurance e.a., C-308/01, EKL 2004, lk I-4777, põhjendus 68.

32

vs.

(33)  Vt käesoleva otsuse punkt 20 ja 19. detsembri 1990. aasta ühistute maksukorra seaduse nr 20/1990 artiklid 33.1 ja 34.1.

33

(34)  Vt käesoleva otsuse punkt 20.

34

(35)  19. detsembri 1990. aasta ühistute maksukorra seaduse nr 20/1990 artikkel 33.4.a.

35

(36)  19. detsembri 1990. aasta ühistute maksukorra seaduse nr 20/1990 artikkel 33.4.b.

36

(37)  Vt käesoleva otsuse põhjendused 135–154 nimetatud eeliste kohaldamise kohta.

37

(38)  Eelise mõiste: vt käesoleva otsuse põhjendused 135–154.

38

(39)  6. septembri 2006. aasta kohtuotsus, Portugali Vabariik vs. komisjon, C-88/03, EKL 2006, lk I-7115, põhjendused 80–81.

39

vs.

(40)  6. märtsi 2002. aasta kohtuotsus, Diputación Foral de Álava e.a. vs. komisjon, T-127/99, T-129/99 ja T-148/99, EKL 2002, lk II-1275, põhjendus 250.

40

vs.

(41)  Euroopa Kohtu 6. septembri 2006. aasta kohtuotsus, Assoorid – Portugali Vabariik vs. komisjon, kohtuasi C-88/03, EKL 2006, lk I-7115.

41

vs.

(42)  Vt käesoleva otsuse põhjendused 65–85.

42

(43)  Vt joonealune märkus 41.

43

(44)  „Uus abi” on määratletud kui kogu abi ehk abikavad ja individuaalne abi, mis ei ole olemasolev abi, sealhulgas olemasoleva abi muudatused (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

44

(45)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

45

(46)  ELT C 319, 27.12.2006, lk 1, punktid 89–94.

46

(47)  Komisjoni otsus 96/148/EÜ, EÜT L 34, 13.2.1996, lk 38.

47

(48)  Komisjoni 29. juuli 1999. aasta otsus, SG(99) D/5879.

48

(49)  KOM(2006) 103 (lõplik), 9.3.2006, punkt 3.1.2 ja KOM(2008) 384 (lõplik), 13.6.2008, punkt 6.3.

49

(50)  Üldkohtu otsus kohtuasjas T-268/06, Olympiaki Ypriresies AE vs. komisjon, EKL 2008, lk II-1091, põhjendused 51–52.

50

vs.

(51)  Välja arvatud suunistes riigiabi andmise kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013 esitatud viide tootjate ühenduste moodustamise kohta ja komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes), mis käsitleb ka tootjate ühenduste moodustamist, artikkel 9.

51

(52)  Sõltumatu ja valitsusteväline liit, mis ühendab, esindab ja abistab ühendusi kogu maailmas. Londonis aastal 1895 asutatud rahvusvahelisse ühistute liitu kuulub 224 liiget 87 riigist kõikidest majandussektoritest. http://www.ica.coop

52

(53)  Ühistud ettevõtlikus Euroopas. Komisjoni aruteludokument, 7.12.2001.

53

(54)  Ühistute tähtsat osa põllumajanduses käsitletakse komisjoni teatise nõukogule ühistute edendamise kohta Euroopas, täpsemalt selle punktis 4, mille kohaselt „ühistute mitmed eelised Euroopa majanduses muudavad nad asendamatuks Lissaboni eesmärkide saavutamisel; tegelikult on ühistud ise näide ettevõttetüübist, mis võib samaaegselt püüelda nii äriliste kui sotsiaalsete eesmärkide poole üksteist vastastikku toetaval viisil. Lisaks ettevõtluspoliitikale on ühistutel oluline roll ka põllumajanduses ja majanduslikes raskustes olevate piirkondade arendamisel ning nende struktuur on ideaalne tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamiseks.”

54

(55)  EÜT C 28, 1.2.2000, lk 2.

55

(56)  Üldkohtu 12. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas T-348/03, Koninklijke Friesland Foods NV, EKL 2007, lk II-101.

56

(57)  Euroopa Kohtu 24. novembri 2005. aasta otsus, Saksamaa vs. komisjon, C-506/03, EKLis avaldamata, lk 58; 22. juuni 2006. aasta otsus, kohtuasjad C-182/03 ja 217/03, Belgium and Forum 187 ASBL vs. komisjon, EKL 2006, lk I-5479.

57

vs.

vs.

(58)  Euroopa Kohtu 20. septembri 1990. aasta otsus, komisjon vs. Saksamaa, C-5/89, EKL 1990, lk I-3437; 14. jaanuari 1997. aasta otsus, Hispaania Kuningriik vs. komisjon, kohtuasi C-169/95, EKL 1997, lk I-135; 20. märtsi 1997. aasta kohtuotsus, Alcan Deutschland, C-24/95 ja 11. novembri 2004. aasta kohtuotsus, Daewoo Electronics Manufacturing España ja Territorio Historico de Alava, Diputación Foral de Alava vs. komisjon, C-183/02 ja C-187/02, EKL 2004, lk I-10609.

58

vs.

vs.

vs.

(59)  Euroopa Kohtu 1. aprilli 2004. aasta otsus, kohtuasi C-99/02, komisjon vs. Itaalia Vabariik, kohtuasi C-5/89, EKL 2004, lk I-3353, põhjendus 21, milles viidatakse eeskätt eespool nimetatud Euroopa Kohtu 20. septembri 1990. aasta otsusele.

59

vs.

(60)  Eespool nimetatud otsus 2003/293/EÜ.

60

(61)  Vt joonealune märkus 58.

61

(62)  Euroopa Kohtu 29. aprilli 2004. aasta otsus, komisjon vs. Itaalia Vabariik, kohtuasi C-91/01 EKL 2004, lk I-4355.

62

vs.

(63)  Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1998/2006 milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5).

63

(64)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

64

---

| 4.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 235/26

---

KOMISJONI OTSUS,

24. märts 2010,

riigiabi kohta C 4/03 (ex NN 102/02) mida Itaalia on andnud WAM SpA-le

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 1711 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/474/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse otsust, millega komisjon otsustas algatada abi C 4/2003 (ex NN 102/02) suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse (2),

olles vastavalt nimetatud sätetele kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 26. juuli 1999. aasta kirjaga laekus komisjonile kaebus ettevõtja WAM Engineering Ltd. vastu. Kaebuses kinnitati, et WAM SpA on saanud Itaalia valitsuselt ebaseaduslikke subsiidiume. |
| --- | --- |

(1)

26. juuli 1999. aasta kirjaga laekus komisjonile kaebus ettevõtja WAM Engineering Ltd. vastu. Kaebuses kinnitati, et WAM SpA on saanud Itaalia valitsuselt ebaseaduslikke subsiidiume.

| (2) | 5. augustil 1999 ja 10. septembril 1999 Itaalia ametiasutustele saadetud kirjades paluti sellekohast teavet. 2. septembri 1999. aasta kirjas andis kaebuse esitaja lisateavet. 13. detsembri 1999. aasta kirjas edastas komisjon kaebuse esitajale Itaalia ametiasutuste poolt 11. oktoobri 1999. aasta kirjas antud vastuse ja teatas kavatsusest läbi viia ametlik uurimine. |
| --- | --- |

(2)

5. augustil 1999 ja 10. septembril 1999 Itaalia ametiasutustele saadetud kirjades paluti sellekohast teavet. 2. septembri 1999. aasta kirjas andis kaebuse esitaja lisateavet. 13. detsembri 1999. aasta kirjas edastas komisjon kaebuse esitajale Itaalia ametiasutuste poolt 11. oktoobri 1999. aasta kirjas antud vastuse ja teatas kavatsusest läbi viia ametlik uurimine.

| (3) | Samal ajal koguti andmeid väljastpoolt ELi tulevate välismaiste otseinvesteeringute riiklike toetuskavade kohta, mille tulemusena pidi valmima komisjoni vastavasisuline teatis. |
| --- | --- |

(3)

Samal ajal koguti andmeid väljastpoolt ELi tulevate välismaiste otseinvesteeringute riiklike toetuskavade kohta, mille tulemusena pidi valmima komisjoni vastavasisuline teatis.

| (4) | Kuivõrd kaebuse esitaja oli jätkuvalt rahulolematu (kaks komisjonile adresseeritud meeldetuletust 31. märtsi 2000. aasta kirjas ja 11. oktoobri 2000. aasta kirjas), küsis komisjon 18. detsembri 2001. aasta kirjas Itaalialt täiendavat teavet, kuna komisjon lükkas välismaiste otseinvesteeringute uurimise edasi. |
| --- | --- |

(4)

Kuivõrd kaebuse esitaja oli jätkuvalt rahulolematu (kaks komisjonile adresseeritud meeldetuletust 31. märtsi 2000. aasta kirjas ja 11. oktoobri 2000. aasta kirjas), küsis komisjon 18. detsembri 2001. aasta kirjas Itaalialt täiendavat teavet, kuna komisjon lükkas välismaiste otseinvesteeringute uurimise edasi.

| (5) | 20. veebruari 2002. aasta kirjast ja 27. märtsi 2002. aasta kirjast saadud teabe põhjal esitati 12. aprilli 2002. aasta kirjas Itaalia ametiasutustele täiendavaid küsimusi. |
| --- | --- |

(5)

20. veebruari 2002. aasta kirjast ja 27. märtsi 2002. aasta kirjast saadud teabe põhjal esitati 12. aprilli 2002. aasta kirjas Itaalia ametiasutustele täiendavaid küsimusi.

| (6) | Itaalia ametiasutused vastasid 21. mai 2002. aasta kirjaga. Komisjon teatas 5. juuni 2002. aasta kirjas Itaalia ametiasutustele, et peab viimases kirjas saadud teavet puudulikuks ning palus saata puuduvad andmed ja täiendavad selgitused kahekümne tööpäeva jooksul alates kirja kättesaamisest. |
| --- | --- |

(6)

Itaalia ametiasutused vastasid 21. mai 2002. aasta kirjaga. Komisjon teatas 5. juuni 2002. aasta kirjas Itaalia ametiasutustele, et peab viimases kirjas saadud teavet puudulikuks ning palus saata puuduvad andmed ja täiendavad selgitused kahekümne tööpäeva jooksul alates kirja kättesaamisest.

| (7) | Kuna vastust ei saadud, võttis komisjon 26. septembril 2002. aastal nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (3) (edaspidi: “määrus (EÜ) nr 659/1999”) artikli 10 lõike 3 alusel vastu korralduse teabe esitamise kohta, vaatamata Itaalia ametiasutuste 25. juuni 2002. aasta kirjas esitatud palvele määratud tähtaja pikendamise kohta 31. juulini 2002. Vahepeal kanti juhtum numbri NN 102/2002 all “teatamata abi registrisse”. |
| --- | --- |

(7)

Kuna vastust ei saadud, võttis komisjon 26. septembril 2002. aastal nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (3) (edaspidi: “määrus (EÜ) nr 659/1999”) artikli 10 lõike 3 alusel vastu korralduse teabe esitamise kohta, vaatamata Itaalia ametiasutuste 25. juuni 2002. aasta kirjas esitatud palvele määratud tähtaja pikendamise kohta 31. juulini 2002. Vahepeal kanti juhtum numbri NN 102/2002 all “teatamata abi registrisse”.

| (8) | 26. juuni 2002. aasta kirjaga ja 4. oktoobri 2002. aasta kirjaga hoiti kaebuse esitajat menetluse käiguga kursis. 31. oktoobri 2002. aasta kirjas küsis kaebuse esitaja teavet esitatud korralduse tulemuste kohta. |
| --- | --- |

(8)

26. juuni 2002. aasta kirjaga ja 4. oktoobri 2002. aasta kirjaga hoiti kaebuse esitajat menetluse käiguga kursis. 31. oktoobri 2002. aasta kirjas küsis kaebuse esitaja teavet esitatud korralduse tulemuste kohta.

| (9) | 16. oktoobri 2002. aasta kirjaga esitasid Itaalia ametiasutused soovitud teabe ja lisasid 24. oktoobri 2002. aasta kirjas täiendavaid andmeid. |
| --- | --- |

(9)

16. oktoobri 2002. aasta kirjaga esitasid Itaalia ametiasutused soovitud teabe ja lisasid 24. oktoobri 2002. aasta kirjas täiendavaid andmeid.

| (10) | 24. jaanuari 2003. aasta kirjas teatas komisjon Itaaliale oma otsusest algatada kõnesoleva abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 (praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõige 2) sätestatud menetlus (4). |
| --- | --- |

(10)

24. jaanuari 2003. aasta kirjas teatas komisjon Itaaliale oma otsusest algatada kõnesoleva abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 (praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõige 2) sätestatud menetlus (4).

| (11) | 29. jaanuari 2003. aasta kirjaga teatati kaebuse esitajale menetluse algatamisest. |
| --- | --- |

(11)

29. jaanuari 2003. aasta kirjaga teatati kaebuse esitajale menetluse algatamisest.

| (12) | Enne eespool nimetatud kirja kättesaamist saatis kaebuse esitaja 10. veebruari 2003. aasta kirjas komisjonile meeldetuletuse. |
| --- | --- |

(12)

Enne eespool nimetatud kirja kättesaamist saatis kaebuse esitaja 10. veebruari 2003. aasta kirjas komisjonile meeldetuletuse.

| (13) | Vastavalt Itaalia ametiasutustele menetluse algatamise kohta saadetud teatisele saatis WAM SpA kirja otse komisjonile (10. veebruari 2003. aasta kiri). |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt Itaalia ametiasutustele menetluse algatamise kohta saadetud teatisele saatis WAM SpA kirja otse komisjonile (10. veebruari 2003. aasta kiri).

| (14) | 27. veebruari 2003. aasta kirjas palus Itaalia pikendada komisjoni otsuses sätestatud 15päevast tähtaega saladuse hoidmisest kinnipidamisel 7. märtsini 2003. aastal. |
| --- | --- |

(14)

27. veebruari 2003. aasta kirjas palus Itaalia pikendada komisjoni otsuses sätestatud 15päevast tähtaega saladuse hoidmisest kinnipidamisel 7. märtsini 2003. aastal.

| (15) | 10. märtsi 2003. aasta kirjas palus Itaalia komisjoni otsust mitte avaldada, võttes arvesse abisaaja valmisolekut abisummad tagastada, nagu kinnitas ka WAM SpA 13. märtsil 2003. aastal otse komisjonile saadetud kirjas. |
| --- | --- |

(15)

10. märtsi 2003. aasta kirjas palus Itaalia komisjoni otsust mitte avaldada, võttes arvesse abisaaja valmisolekut abisummad tagastada, nagu kinnitas ka WAM SpA 13. märtsil 2003. aastal otse komisjonile saadetud kirjas.

| (16) | 18. märtsi 2003. aasta kirjas juhtis komisjon tähelepanu sellele, et avaldamise vältimiseks on vajalik lõplik otsus juhtumi lõpetamise kohta, mis sõltub eelnevalt esitatud tõendusest, et kaks abisummat koos komisjoni poolt heakskiidetud viisil arvestatud intressidega on tegelikult hüvitatud. |
| --- | --- |

(16)

18. märtsi 2003. aasta kirjas juhtis komisjon tähelepanu sellele, et avaldamise vältimiseks on vajalik lõplik otsus juhtumi lõpetamise kohta, mis sõltub eelnevalt esitatud tõendusest, et kaks abisummat koos komisjoni poolt heakskiidetud viisil arvestatud intressidega on tegelikult hüvitatud.

| (17) | Kuna Itaalia valitsuse poolt 13. mai 2003. aasta kirjas pakutud summa osutus komisjoni poolt menetluse algatamise ajal teadaolevate andmete põhjal arvestatud abi toetusekvivalendi esialgsest hinnangust tunduvalt väiksemaks, teatas komisjon 22. mai 2003. aasta kirjas Itaaliale otsuse peatsest avaldamisest, kuivõrd tagastamiseks pakutud summa ei vastanud kehtestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(17)

Kuna Itaalia valitsuse poolt 13. mai 2003. aasta kirjas pakutud summa osutus komisjoni poolt menetluse algatamise ajal teadaolevate andmete põhjal arvestatud abi toetusekvivalendi esialgsest hinnangust tunduvalt väiksemaks, teatas komisjon 22. mai 2003. aasta kirjas Itaaliale otsuse peatsest avaldamisest, kuivõrd tagastamiseks pakutud summa ei vastanud kehtestatud kriteeriumidele.

| (18) | 13. juuni 2003. aasta kirjas küsis kaebuse esitaja teavet otsuse avaldamise kohta. Komisjon vastas 18. juuni 2003. aasta kirjaga. Komisjon saatis kaebuse esitajale samal kuupäeval täiendavalt e-posti teel kirja, milles teavitas teda, et otsus oli just avaldatud. |
| --- | --- |

(18)

13. juuni 2003. aasta kirjas küsis kaebuse esitaja teavet otsuse avaldamise kohta. Komisjon vastas 18. juuni 2003. aasta kirjaga. Komisjon saatis kaebuse esitajale samal kuupäeval täiendavalt e-posti teel kirja, milles teavitas teda, et otsus oli just avaldatud.

| (19) | WAM SpA nõudis 1. juuli 2003. aasta kirjas ja sellele eelnevas sama kuupäeva faksis juurdepääsu kogu toimikule. Komisjon keeldus sellest 14. juuli 2003. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(19)

WAM SpA nõudis 1. juuli 2003. aasta kirjas ja sellele eelnevas sama kuupäeva faksis juurdepääsu kogu toimikule. Komisjon keeldus sellest 14. juuli 2003. aasta kirjas.

| (20) | WAM SpA vastas otseselt 20. juuni 2003. aasta kirjaga komisjoni poolt Itaaliale saadetud teatisele jätkata otsuse avaldamist. Komisjon vastas 11. juuli 2003. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(20)

WAM SpA vastas otseselt 20. juuni 2003. aasta kirjaga komisjoni poolt Itaaliale saadetud teatisele jätkata otsuse avaldamist. Komisjon vastas 11. juuli 2003. aasta kirjaga.

| (21) | 27. juuni 2003. aasta kirjas teatas kaebuse esitaja kavatsusest nõuda kantud kahju silmas pidades WAM SpA-lt kompensatsiooni juhul, kui komisjoni lõplik otsus on negatiivne. Kaebuse esitaja palus, et teda teavitatakse menetluse edasisest käigust. |
| --- | --- |

(21)

27. juuni 2003. aasta kirjas teatas kaebuse esitaja kavatsusest nõuda kantud kahju silmas pidades WAM SpA-lt kompensatsiooni juhul, kui komisjoni lõplik otsus on negatiivne. Kaebuse esitaja palus, et teda teavitatakse menetluse edasisest käigust.

| (22) | Morton Machine Company Limited teatas 4. juuli 2003. aasta kirjas, et WAM SpA esitas talle omakorda kutse Itaalia kohtusse kompensatsiooninõude asjus, ja küsis komisjonilt, kas kohtukutset on võimalik tühistada. |
| --- | --- |

(22)

Morton Machine Company Limited teatas 4. juuli 2003. aasta kirjas, et WAM SpA esitas talle omakorda kutse Itaalia kohtusse kompensatsiooninõude asjus, ja küsis komisjonilt, kas kohtukutset on võimalik tühistada.

| (23) | Komisjon vastas 10. juuli 2003. aasta kirjaga Morton Machines Company mõlemale eespool nimetatud kirjale. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon vastas 10. juuli 2003. aasta kirjaga Morton Machines Company mõlemale eespool nimetatud kirjale.

| (24) | 16. juuli 2003. aasta kirjas esitati kolmandate huvitatud isikute märkused, mis paluti hoida konfidentsiaalsena. |
| --- | --- |

(24)

16. juuli 2003. aasta kirjas esitati kolmandate huvitatud isikute märkused, mis paluti hoida konfidentsiaalsena.

| (25) | 23. juulil 2003. aastal toimus kohtumine komisjoni talituste ja Itaalia ametiasutuste vahel. Itaalia ametiasutused saatsid kõnesolevat kohtumist silmas pidades 22. juuli 2003. aasta kirjas, mis registreeriti 25.7.2003, eelnevat teavet. Ministrite nõukogu esimees (Euroopa Liidu poliitika osakond) esitas lisateavet 8. augusti 2003. aasta kirjas otse komisjonile. |
| --- | --- |

(25)

23. juulil 2003. aastal toimus kohtumine komisjoni talituste ja Itaalia ametiasutuste vahel. Itaalia ametiasutused saatsid kõnesolevat kohtumist silmas pidades 22. juuli 2003. aasta kirjas, mis registreeriti 25.7.2003, eelnevat teavet. Ministrite nõukogu esimees (Euroopa Liidu poliitika osakond) esitas lisateavet 8. augusti 2003. aasta kirjas otse komisjonile.

| (26) | 21. augusti 2003. aasta kirjas küsis Morton Machine Company Limited, kas lõplik otsus on juba vastu võetud, ja nõudis, et talle antaks selle avaldamisest teada. Komisjon vastas 28. augusti 2003. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(26)

21. augusti 2003. aasta kirjas küsis Morton Machine Company Limited, kas lõplik otsus on juba vastu võetud, ja nõudis, et talle antaks selle avaldamisest teada. Komisjon vastas 28. augusti 2003. aasta kirjaga.

| (27) | Itaalia esitas 19. septembri 2003. aasta kirjas komisjonile oma märkused ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(27)

Itaalia esitas 19. septembri 2003. aasta kirjas komisjonile oma märkused ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta.

| (28) | 3. novembri 2003. aasta kirjas esitas Itaalia oma märkused kolmandate isikute tehtud märkuste kohta. |
| --- | --- |

(28)

3. novembri 2003. aasta kirjas esitas Itaalia oma märkused kolmandate isikute tehtud märkuste kohta.

| (29) | Lisaks WAM SpA esitatud kompensatsioonitaotlusele (30.7.2003) kinnitas peasekretariaat 16. septembri 2003. aasta kirjaga dokumentidele juurdepääsu palve tagasilükkamist. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks WAM SpA esitatud kompensatsioonitaotlusele (30.7.2003) kinnitas peasekretariaat 16. septembri 2003. aasta kirjaga dokumentidele juurdepääsu palve tagasilükkamist.

| (30) | Itaalia saatis 14. jaanuari 2004. aasta kirjaga 19. septembri 2003. aasta kirjast puuduva teabe. |
| --- | --- |

(30)

Itaalia saatis 14. jaanuari 2004. aasta kirjaga 19. septembri 2003. aasta kirjast puuduva teabe.

| (31) | Komisjon võttis 19. mail 2004. aastal vastu otsuse kooskõlas määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 7 lõigetega 3 ja 5 (5). |
| --- | --- |

(31)

Komisjon võttis 19. mail 2004. aastal vastu otsuse kooskõlas määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 7 lõigetega 3 ja 5 (5).

| (32) | Nii WAM SpA kui ka Itaalia kaebasid komisjoni 19. mai 2004. aasta otsuse edasi Esimese Astme Kohtule. Esimese Astme Kohus otsustas kohtuasjad liita ja tegi oma otsuse 6. septembril 2006. aastal, millega lükkas komisjoni otsuse ümber, kuna selles ei olnud piisavalt tõestatud, et juhtumi asjaolusid arvestades oleks abi võinud tõenäoliselt mõjutada kaubandust ja konkurentsi ELi turul (6). |
| --- | --- |

(32)

Nii WAM SpA kui ka Itaalia kaebasid komisjoni 19. mai 2004. aasta otsuse edasi Esimese Astme Kohtule. Esimese Astme Kohus otsustas kohtuasjad liita ja tegi oma otsuse 6. septembril 2006. aastal, millega lükkas komisjoni otsuse ümber, kuna selles ei olnud piisavalt tõestatud, et juhtumi asjaolusid arvestades oleks abi võinud tõenäoliselt mõjutada kaubandust ja konkurentsi ELi turul (6).

| (33) | Komisjon kaebas Esimese Astme Kohtu otsuse edasi. Euroopa Kohus jättis 30. aprillil 2009. aastal komisjoni apellatsioonkaebuse rahuldamata (7). |
| --- | --- |

(33)

Komisjon kaebas Esimese Astme Kohtu otsuse edasi. Euroopa Kohus jättis 30. aprillil 2009. aastal komisjoni apellatsioonkaebuse rahuldamata (7).

II.   ABI KIRJELDUS

| (34) | WAM SpA on Itaalia seaduste kohaselt asutatud äriühing, mille registrijärgne asukoht on Cavezzo, Itaalia. Asjaomasel ajavahemikul 1995-2000 tegutses WAM SpA kruvikonveierite ja fiidrite, tolmukogurite ja tööstuslike klappide tootmise ja turustamise turul. Sellel turul tegutseb mitmeid ELi tootjaid. WAM SpA-l oli eriti tolmukogurite turul mitmeid suuremaid, kõrgtehnoloogiat kasutavaid ning hästi välja töötatud äritegevuse struktuuriga ELi konkurente (8). |
| --- | --- |

(34)

WAM SpA on Itaalia seaduste kohaselt asutatud äriühing, mille registrijärgne asukoht on Cavezzo, Itaalia. Asjaomasel ajavahemikul 1995-2000 tegutses WAM SpA kruvikonveierite ja fiidrite, tolmukogurite ja tööstuslike klappide tootmise ja turustamise turul. Sellel turul tegutseb mitmeid ELi tootjaid. WAM SpA-l oli eriti tolmukogurite turul mitmeid suuremaid, kõrgtehnoloogiat kasutavaid ning hästi välja töötatud äritegevuse struktuuriga ELi konkurente (8).

| (35) | Itaalia turul oli WAM SpA turuosa tsemendi kruvikonveierite turul 1991. aastal 60 %, 2000. aastal 50 % ja 2003. aastal 55 %. Tolmukogurite turul oli ettevõtja turuosa 1991. aastal 40 %, 2000. aastal suurenes see 50 %ni ja 2003. aastal 60 %ni (9). |
| --- | --- |

(35)

Itaalia turul oli WAM SpA turuosa tsemendi kruvikonveierite turul 1991. aastal 60 %, 2000. aastal 50 % ja 2003. aastal 55 %. Tolmukogurite turul oli ettevõtja turuosa 1991. aastal 40 %, 2000. aastal suurenes see 50 %ni ja 2003. aastal 60 %ni (9).

| (36) | Alates 1997. aastast laienes WAM SpA teistele ELi turgudele, eriti Lääne-Saksamaale ja Prantsusmaale. 2000. aastal oli WAM SpA tsemendi kruvikonveierite turuosa Prantsusmaal ja Saksamaal 70 % ning Ühendkuningriigis 60 %; sama näitaja ümmarguste tolmukogurite turul oli Prantsusmaal 50 %, Saksamaal 20 % ja Ühendkuningriigis 10 % (10). |
| --- | --- |

(36)

Alates 1997. aastast laienes WAM SpA teistele ELi turgudele, eriti Lääne-Saksamaale ja Prantsusmaale. 2000. aastal oli WAM SpA tsemendi kruvikonveierite turuosa Prantsusmaal ja Saksamaal 70 % ning Ühendkuningriigis 60 %; sama näitaja ümmarguste tolmukogurite turul oli Prantsusmaal 50 %, Saksamaal 20 % ja Ühendkuningriigis 10 % (10).

| (37) | 1994. aastal asutati Jaapanis tütarettevõtja WAM Japan. WAM Japan keskendus kahe toote turustamisele, mida valmistati Itaalias ja mille transpordikulud olid suhteliselt madalad: tolmukogurid ja klapid. 1995. aastal asutati Hiinas tütarettevõtja, mis alguses tegutses koos kohaliku partneriga ühisettevõttena ja millest 1998. aastal sai WAM SpA 100 % kontrollitav tütarettevõtja (11). |
| --- | --- |

(37)

1994. aastal asutati Jaapanis tütarettevõtja WAM Japan. WAM Japan keskendus kahe toote turustamisele, mida valmistati Itaalias ja mille transpordikulud olid suhteliselt madalad: tolmukogurid ja klapid. 1995. aastal asutati Hiinas tütarettevõtja, mis alguses tegutses koos kohaliku partneriga ühisettevõttena ja millest 1998. aastal sai WAM SpA 100 % kontrollitav tütarettevõtja (11).

| (38) | Kõnealusel perioodil omas WAM SpA samuti 84 % aktsiatest ettevõttes WAM Engineering Ltd, mis on Inglise seaduste järgi asutatud ettevõtja registrijärgse asukohaga Twekesburys, Ühendkuningriigis. WAM Engineering Ltd turusegment oli peamiselt toiduaine-, keemia-, farmaatsia- ja keskkonnatööstuses kasutatavate tööstuslike segamisseadmete väljatöötamine, tootmine ja müük. |
| --- | --- |

(38)

Kõnealusel perioodil omas WAM SpA samuti 84 % aktsiatest ettevõttes WAM Engineering Ltd, mis on Inglise seaduste järgi asutatud ettevõtja registrijärgse asukohaga Twekesburys, Ühendkuningriigis. WAM Engineering Ltd turusegment oli peamiselt toiduaine-, keemia-, farmaatsia- ja keskkonnatööstuses kasutatavate tööstuslike segamisseadmete väljatöötamine, tootmine ja müük.

| (39) | Kaebuse esitaja väitis WAM Engineering Ltd Ühendkuningriigis praktiseeritavale hinnapoliitikale viidates, et eelkõige seaduse nr 394/81 alusel Itaalia valitsuse teostatava rahastamise tõttu on WAMil võimalik pakkuda samasuguseid tooteid (tööstuslikke segamisseadeid) nagu ta ise toodab ja turustab hindadega, mis moodustab hinnast umbest ühe kolmandiku, mille eest kaebuse esitaja arvates saab vaevalt osta masina tootmiseks vajaliku tooraine. |
| --- | --- |

(39)

Kaebuse esitaja väitis WAM Engineering Ltd Ühendkuningriigis praktiseeritavale hinnapoliitikale viidates, et eelkõige seaduse nr 394/81 alusel Itaalia valitsuse teostatava rahastamise tõttu on WAMil võimalik pakkuda samasuguseid tooteid (tööstuslikke segamisseadeid) nagu ta ise toodab ja turustab hindadega, mis moodustab hinnast umbest ühe kolmandiku, mille eest kaebuse esitaja arvates saab vaevalt osta masina tootmiseks vajaliku tooraine.

| (40) | Kaebuse esitaja väite kohaselt anti WAM Engineering Ltd-le Itaalia 1981. aasta seaduse nr 394 alusel toetust turule tulekuks Euroopa Liitu mittekuuluvates riikides. Seadus 394/81 toetas väidetavalt eeskätt Itaalia äriühinguid, kes tahavad rajada välismaal tütarettevõtteid, nagu esindused, kauplused ja laod. |
| --- | --- |

(40)

Kaebuse esitaja väite kohaselt anti WAM Engineering Ltd-le Itaalia 1981. aasta seaduse nr 394 alusel toetust turule tulekuks Euroopa Liitu mittekuuluvates riikides. Seadus 394/81 toetas väidetavalt eeskätt Itaalia äriühinguid, kes tahavad rajada välismaal tütarettevõtteid, nagu esindused, kauplused ja laod.

| (41) | Itaalia ametiasutused kinnitasid WAMile programmide rakendamiseks Jaapanis, Lõuna-Koreas ja Taiwanis sooduslaenu kujul 2 281 450 000 Itaalia liiri suuruse (umbes 1,8 miljonit eurot) abi andmist 1995. aastal. Itaalia ametiasutuste väite kohaselt anti abisaajale tegelikult siiski 1 358 505 421 Itaalia liiri suurune summa (umbes 0,7 miljonit eurot), kuna Koreas ja Taiwanis plaanitud projekte ei viidud nendes riikides toimunud majanduskriisi tõttu lõpule. |
| --- | --- |

(41)

Itaalia ametiasutused kinnitasid WAMile programmide rakendamiseks Jaapanis, Lõuna-Koreas ja Taiwanis sooduslaenu kujul 2 281 450 000 Itaalia liiri suuruse (umbes 1,8 miljonit eurot) abi andmist 1995. aastal. Itaalia ametiasutuste väite kohaselt anti abisaajale tegelikult siiski 1 358 505 421 Itaalia liiri suurune summa (umbes 0,7 miljonit eurot), kuna Koreas ja Taiwanis plaanitud projekte ei viidud nendes riikides toimunud majanduskriisi tõttu lõpule.

| (42) | Sooduslaen moodustas abikõlblikest kuludest 85 %. Tagasimakstav intressimäär võis ulatuda 60 %ni intressi viitemäärast. Laen tuli 5 aasta jooksul lineaarselt poole aasta kaupa võrdsetes osades tagasi maksta, kusjuures intressi arvestati tasumata laenujäägilt. Ette oli nähtud kaheaastane ajapikendus. |
| --- | --- |

(42)

Sooduslaen moodustas abikõlblikest kuludest 85 %. Tagasimakstav intressimäär võis ulatuda 60 %ni intressi viitemäärast. Laen tuli 5 aasta jooksul lineaarselt poole aasta kaupa võrdsetes osades tagasi maksta, kusjuures intressi arvestati tasumata laenujäägilt. Ette oli nähtud kaheaastane ajapikendus.

| (43) | Kõnealuse laenu alandatud intressimäär (mis võrdus 4,4 %ga) oli arvestatud 11 % turukursi suhtes. Arvestades ülalkirjeldatut ja menetluse algatamise ajal kättesaadavat teavet, võis abi osatähtsus ulatuda 16,38 %ni, mis oleks andnud eeldatavaks toetuse brutoekvivalendiks 222,523 miljonit Itaalia liiri (umbes 115 000 eurot). |
| --- | --- |

(43)

Kõnealuse laenu alandatud intressimäär (mis võrdus 4,4 %ga) oli arvestatud 11 % turukursi suhtes. Arvestades ülalkirjeldatut ja menetluse algatamise ajal kättesaadavat teavet, võis abi osatähtsus ulatuda 16,38 %ni, mis oleks andnud eeldatavaks toetuse brutoekvivalendiks 222,523 miljonit Itaalia liiri (umbes 115 000 eurot).

| (44) | Kõnesoleva abi abikõlblikud kulud on jagatud kahte kategooriasse: püsistruktuuridega välismaal ja müügiedendusega seotud kulud. Asjaomased kulud (väljendatuna miljonites Itaalia liirides) on esitatud allpool.






  (miljonites Itaalia liirides) |
| --- | --- |
| ABIKÕLBLIKUD KULUD | ANTUD LAEN |
| PÜSISTRUKTUURID |
| Üür, kindlustus, mitmesugused rajatised | 122,56 |
| Tegevuskulud (eelkõige personal, sisustus, püsistruktuuride sisseseade) | 556,94 |
| Müügijärgse hoolduse struktuurid | 38,23 |
| Nõustamine | 29,43 |
| Kokku 1 | 747,18 |
| MÜÜGIEDENDUS |
| Kaup laos | 456,28 |
| Turu-uuringud | 40,95 |
| Messid ja näitused | 12,19 |
| Reklaam | 94,39 |
| Töötajate ja ettevõtjate sõidukulud | 7,52 |
| Kokku 2 | 611,33 |
| Kokku | 1 358,51 |

(44)

Kõnesoleva abi abikõlblikud kulud on jagatud kahte kategooriasse: püsistruktuuridega välismaal ja müügiedendusega seotud kulud. Asjaomased kulud (väljendatuna miljonites Itaalia liirides) on esitatud allpool.

(miljonites Itaalia liirides)

ABIKÕLBLIKUD KULUD

ANTUD LAEN

PÜSISTRUKTUURID

Üür, kindlustus, mitmesugused rajatised

122,56

Tegevuskulud (eelkõige personal, sisustus, püsistruktuuride sisseseade)

556,94

Müügijärgse hoolduse struktuurid

38,23

Nõustamine

29,43

Kokku 1

747,18

MÜÜGIEDENDUS

Kaup laos

456,28

Turu-uuringud

40,95

Messid ja näitused

12,19

Reklaam

94,39

Töötajate ja ettevõtjate sõidukulud

7,52

Kokku 2

611,33

Kokku

1 358,51

| (45) | Vastates 21. mai 2002. aasta kirjas komisjoni teabenõudele, kinnitasid Itaalia ametiasutused, et WAM SpA-le anti 9. novembril 2000. aastal samadel alustel veel üks sooduslaen summas 1 940 579 808 Itaalia liiri (umbes 1 miljon eurot). |
| --- | --- |

(45)

Vastates 21. mai 2002. aasta kirjas komisjoni teabenõudele, kinnitasid Itaalia ametiasutused, et WAM SpA-le anti 9. novembril 2000. aastal samadel alustel veel üks sooduslaen summas 1 940 579 808 Itaalia liiri (umbes 1 miljon eurot).

| (46) | Komisjon ei olnud menetluse algatamise ajal teadlik ühestki seda täiendavat laenu puudutavast üksikasjast. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon ei olnud menetluse algatamise ajal teadlik ühestki seda täiendavat laenu puudutavast üksikasjast.

III.   MENETLUSE ALGATAMISE ALUS

| (47) | Oma 21. mai 2002. aasta kirjas kinnitasid Itaalia ametiasutused, et 1995. aastal WAM SpA-le seaduse nr 394/81 alusel antud toetus jäi vähese tähtsusega abi künnisest tunduvalt allapoole ja kõnealusele abisaajale ei ole asjakohase kolmeaastase tähtaja jooksul mingit muud vähese tähtsusega abi antud. Nad rõhutasid lisaks sellele, et kõnesolevat toetust ei saa mingil juhul pidada eksporditavate kogustega otseselt seotuks. |
| --- | --- |

(47)

Oma 21. mai 2002. aasta kirjas kinnitasid Itaalia ametiasutused, et 1995. aastal WAM SpA-le seaduse nr 394/81 alusel antud toetus jäi vähese tähtsusega abi künnisest tunduvalt allapoole ja kõnealusele abisaajale ei ole asjakohase kolmeaastase tähtaja jooksul mingit muud vähese tähtsusega abi antud. Nad rõhutasid lisaks sellele, et kõnesolevat toetust ei saa mingil juhul pidada eksporditavate kogustega otseselt seotuks.

| (48) | Komisjon juhtis tähelepanu sellele, et suuremat osa asjaomastest abikõlblikest välismaal asuvate alaliste esindustega seotud kuludest 1995. aastal WAM SpA-le eraldatud konkreetse abi puhul, nagu üür, kindlustus, rajatised ja tegevuskulud (personal, sisustus ja seadmed), võib pidada jaotusvõrgu loomise ja toimimise jaoks antavaks abiks. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon juhtis tähelepanu sellele, et suuremat osa asjaomastest abikõlblikest välismaal asuvate alaliste esindustega seotud kuludest 1995. aastal WAM SpA-le eraldatud konkreetse abi puhul, nagu üür, kindlustus, rajatised ja tegevuskulud (personal, sisustus ja seadmed), võib pidada jaotusvõrgu loomise ja toimimise jaoks antavaks abiks.

| (49) | Komisjoni arvates tuleb eksportimisega seotud jooksvate kulutuste hulka lugeda ka välismaal asuvate püsistruktuuridega seotud nõustamisteenuste ja reklaami kulud ning töötajate ja ettevõtjate sõidukulud. |
| --- | --- |

(49)

Komisjoni arvates tuleb eksportimisega seotud jooksvate kulutuste hulka lugeda ka välismaal asuvate püsistruktuuridega seotud nõustamisteenuste ja reklaami kulud ning töötajate ja ettevõtjate sõidukulud.

| (50) | Otsuses algatada ametlik uurimismenetlus sedastas komisjon, et vastavalt viimasele lõigule komisjoni teatisest ebaseadusliku riigiabi hindamisel kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta, (12) kusjuures juhend asendati otsuse tegemise ajal määrusega, siis komisjon arvab, et määruses sätestatud eeskirju kohaldatakse juhendi eeskirjadest soodsamas ulatuses. Seepärast, nagu märkis komisjon ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, kohaldatakse vähese tähtsusega abi puhul üldiselt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 69/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) (13) (edaspidi: “määrus (EÜ) nr 69/2001”) eeskirju. |
| --- | --- |

(50)

Otsuses algatada ametlik uurimismenetlus sedastas komisjon, et vastavalt viimasele lõigule komisjoni teatisest ebaseadusliku riigiabi hindamisel kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta, (12) kusjuures juhend asendati otsuse tegemise ajal määrusega, siis komisjon arvab, et määruses sätestatud eeskirju kohaldatakse juhendi eeskirjadest soodsamas ulatuses. Seepärast, nagu märkis komisjon ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, kohaldatakse vähese tähtsusega abi puhul üldiselt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 69/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) (13) (edaspidi: “määrus (EÜ) nr 69/2001”) eeskirju.

| (51) | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 69/2001 artikli 1 lõikele a ei kohaldata seda määrust siiski ekspordiga seotud tegevusele suunatud abi suhtes, nimelt eksporditavate koguste, aga ka jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega otseselt seotud abi suhtes. |
| --- | --- |

(51)

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 69/2001 artikli 1 lõikele a ei kohaldata seda määrust siiski ekspordiga seotud tegevusele suunatud abi suhtes, nimelt eksporditavate koguste, aga ka jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega otseselt seotud abi suhtes.

| (52) | Kuna see puudutab kõnesoleva abi vastavust asjakohasele vähese tähtsusega abi eeskirjale, tuleb märkida, et komisjon sedastas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, et ühenduse 1992. aasta juhend väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) antava riigiabi kohta (14) (edaspidi: “1992. aasta VKEde juhend”) ei välistanud selgesõnaliselt ekspordiabi, vaid sätestas siiski madalama, 50 000 eküü suuruses künnise. |
| --- | --- |

(52)

Kuna see puudutab kõnesoleva abi vastavust asjakohasele vähese tähtsusega abi eeskirjale, tuleb märkida, et komisjon sedastas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, et ühenduse 1992. aasta juhend väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) antava riigiabi kohta (14) (edaspidi: “1992. aasta VKEde juhend”) ei välistanud selgesõnaliselt ekspordiabi, vaid sätestas siiski madalama, 50 000 eküü suuruses künnise.

| (53) | Komisjon väljendas eespool käsitletut arvestades ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses kahtlust, kas 1995. aastal seaduse nr 394/81 kohaselt WAM SpA-le antud abi võib pidada vastavuses olevaks ühegi asjakohase vähese tähtsusega abi eeskirjaga. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon väljendas eespool käsitletut arvestades ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses kahtlust, kas 1995. aastal seaduse nr 394/81 kohaselt WAM SpA-le antud abi võib pidada vastavuses olevaks ühegi asjakohase vähese tähtsusega abi eeskirjaga.

| (54) | Lisaks sellele tekkis komisjonil esialgse uurimise põhjal tõsiseid kahtlusi, kas WAM SpA-le antud abi võib olla EÜ asutamislepinguga (praegu Euroopa Liidu toimimise leping) ükskõik millise sätte alusel kokkusobiv. |
| --- | --- |

(54)

Lisaks sellele tekkis komisjonil esialgse uurimise põhjal tõsiseid kahtlusi, kas WAM SpA-le antud abi võib olla EÜ asutamislepinguga (praegu Euroopa Liidu toimimise leping) ükskõik millise sätte alusel kokkusobiv.

| (55) | Ametliku uurimismenetluse algatamise ajal ei olnud komisjon teadlik ühestki WAMi grupile – Itaalia ametiasutuste määratluse järgi – 2000. aastal seaduse nr 394/81 alusel jälle sooduslaenu vormis antud abi iseärasusest, nagu abi osatähtsus ja abikõlblikud kulud, kuna Itaalia ametiasutused ei esitanud selle kohta teavet. |
| --- | --- |

(55)

Ametliku uurimismenetluse algatamise ajal ei olnud komisjon teadlik ühestki WAMi grupile – Itaalia ametiasutuste määratluse järgi – 2000. aastal seaduse nr 394/81 alusel jälle sooduslaenu vormis antud abi iseärasusest, nagu abi osatähtsus ja abikõlblikud kulud, kuna Itaalia ametiasutused ei esitanud selle kohta teavet.

| (56) | Selle tagajärjel ei olnud komisjon menetluse sellel etapil võimeline kõnesolevat abi sügavuti hindama. Komisjon väljendas siiski kahtlust, et seda võiks mis tahes asjakohase eeskirja alusel pidada vastavaks asutamislepingu (praegu Euroopa Liidu toimimise leping) sätetega, eeldades, et abi eesmärk oli sama ja et see anti 1995. aastal antud abiga samadel õiguslikel alustel. |
| --- | --- |

(56)

Selle tagajärjel ei olnud komisjon menetluse sellel etapil võimeline kõnesolevat abi sügavuti hindama. Komisjon väljendas siiski kahtlust, et seda võiks mis tahes asjakohase eeskirja alusel pidada vastavaks asutamislepingu (praegu Euroopa Liidu toimimise leping) sätetega, eeldades, et abi eesmärk oli sama ja et see anti 1995. aastal antud abiga samadel õiguslikel alustel.

| (57) | Oma 24. oktoobri 2002. aasta kirjas juhtisid Itaalia ametiasutused tähelepanu sellele, et WAM Engineering ei ole otseselt kunagi mingit abi saanud ja Itaalia äriregistris ei ole niisugust ettevõtjat registreeritud. Komisjon märkis siiski, et esiteks omas WAM SpA 84 % ettevõtte WAM Engineering Ltd aktsiatest ja teiseks, et Itaalia ametiasutused olid oma 11. oktoobri 1999. aasta kirjas teatanud, et WAM SpA-le oli 1995. aastal seaduse nr 394/81 alusel antud sooduslaen, lisades oma 21. mai 2002. aasta kirjas, et WAMi grupile oli 9. novembril 2000. aastal samadel alustel antud veel üks sooduslaen. |
| --- | --- |

(57)

Oma 24. oktoobri 2002. aasta kirjas juhtisid Itaalia ametiasutused tähelepanu sellele, et WAM Engineering ei ole otseselt kunagi mingit abi saanud ja Itaalia äriregistris ei ole niisugust ettevõtjat registreeritud. Komisjon märkis siiski, et esiteks omas WAM SpA 84 % ettevõtte WAM Engineering Ltd aktsiatest ja teiseks, et Itaalia ametiasutused olid oma 11. oktoobri 1999. aasta kirjas teatanud, et WAM SpA-le oli 1995. aastal seaduse nr 394/81 alusel antud sooduslaen, lisades oma 21. mai 2002. aasta kirjas, et WAMi grupile oli 9. novembril 2000. aastal samadel alustel antud veel üks sooduslaen.

IV.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (58) | Märkused ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta laekusid huvitatud kolmandalt isikult, kes palus oma nime mitte avalikustada. |
| --- | --- |

(58)

Märkused ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta laekusid huvitatud kolmandalt isikult, kes palus oma nime mitte avalikustada.

| (59) | Kolmanda isiku märkustes toetati komisjoni püüdlust taastada konkurentidele võrdsed võimalused kõnesolevas sektoris ja tunti muret WAM SpA turupositsiooni tõttu kadunud tehniliste oskuste ja töökohtade pärast. |
| --- | --- |

(59)

Kolmanda isiku märkustes toetati komisjoni püüdlust taastada konkurentidele võrdsed võimalused kõnesolevas sektoris ja tunti muret WAM SpA turupositsiooni tõttu kadunud tehniliste oskuste ja töökohtade pärast.

| (60) | Itaalia ametiasutused, kellele komisjoni 25. septembri 2003. aasta kirjaga teatati kolmanda isiku märkustest, väitsid 3. novembri 2003. aasta kirjas, et nende arvates ei sisalda need märkused midagi uut, kuivõrd need ainult kinnitavad mõnda muu hulgas kaebuse esitaja enda poolt kõnesoleva menetluse kohta esitatud väidet. Täpsemalt, Itaalia ametiasutused lugesid seose puudumist eespool nimetatud märkustes esitatud süüdistuste ja WAM SpA rahastamise vahel seaduse nr 394/81 alusel piisavalt tõestatuks. |
| --- | --- |

(60)

Itaalia ametiasutused, kellele komisjoni 25. septembri 2003. aasta kirjaga teatati kolmanda isiku märkustest, väitsid 3. novembri 2003. aasta kirjas, et nende arvates ei sisalda need märkused midagi uut, kuivõrd need ainult kinnitavad mõnda muu hulgas kaebuse esitaja enda poolt kõnesoleva menetluse kohta esitatud väidet. Täpsemalt, Itaalia ametiasutused lugesid seose puudumist eespool nimetatud märkustes esitatud süüdistuste ja WAM SpA rahastamise vahel seaduse nr 394/81 alusel piisavalt tõestatuks.

V.   ITAALIA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

| (61) | Itaalia ametiasutused esitasid seoses 1995. aasta laenuga tõendid selle kohta, et esimese abi taotlemise ja laenu andmise ajal vastas WAM SpA 1994. aasta bilansi põhjal 1992. aasta VKEde juhendi punktis 2.2 sätestatud keskmise suurusega ettevõtte mõistele selles osas, et tal oli 163 töötajat, aastakäive oli 16,8 miljonit eurot, bilansimaht 20,1 miljonit eurot ja ta oli kahe ettevõtte valduses, millest mõlemad vastasid VKE määratlusele. Vastupidiselt nõustusid Itaalia ametiasutused ise sellega, et alates 1998. aastast ja teise abi andmise ajal (2000) ei olnud WAM SpA enam VKE. |
| --- | --- |

(61)

Itaalia ametiasutused esitasid seoses 1995. aasta laenuga tõendid selle kohta, et esimese abi taotlemise ja laenu andmise ajal vastas WAM SpA 1994. aasta bilansi põhjal 1992. aasta VKEde juhendi punktis 2.2 sätestatud keskmise suurusega ettevõtte mõistele selles osas, et tal oli 163 töötajat, aastakäive oli 16,8 miljonit eurot, bilansimaht 20,1 miljonit eurot ja ta oli kahe ettevõtte valduses, millest mõlemad vastasid VKE määratlusele. Vastupidiselt nõustusid Itaalia ametiasutused ise sellega, et alates 1998. aastast ja teise abi andmise ajal (2000) ei olnud WAM SpA enam VKE.

| (62) | Teabele kõnesoleva abi kohta ei lisati ühtegi uut esimese rahastamise kohta käivat sisulist üksikasja, mida komisjonil menetluse algatamisel ei oleks olnud, välja arvatud asjaolu, et laen tehti laenusaajale kättesaadavaks osade kaupa, mistõttu ajapikendus võib kõikuda 2st 0 aastani. Originaalleping ei näinud ilmselt ette ühtki meedet intressimäära ülevaatamiseks. Laen oleks pidanud täielikult tagasi makstud olema 2004. aasta aprillis. |
| --- | --- |

(62)

Teabele kõnesoleva abi kohta ei lisati ühtegi uut esimese rahastamise kohta käivat sisulist üksikasja, mida komisjonil menetluse algatamisel ei oleks olnud, välja arvatud asjaolu, et laen tehti laenusaajale kättesaadavaks osade kaupa, mistõttu ajapikendus võib kõikuda 2st 0 aastani. Originaalleping ei näinud ilmselt ette ühtki meedet intressimäära ülevaatamiseks. Laen oleks pidanud täielikult tagasi makstud olema 2004. aasta aprillis.

| (63) | 2000. aasta laenu puhul selgitasid Itaalia ametiasutused 25. juulil 2003. aastal saadetud kirjas, et selle tegelik kogusumma oli 3 603 574 689 Itaalia liiri (vastavalt 1 861 091,01 eurot), mitte 1 940 579 808 liiri (umbes 1 miljon eurot), nagu nad olid varasemas, 21. mai 2002. aasta kirjas väitnud ja nagu oli näidatud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, kuna viimane viitas just sellele laenu osale, mis oli kirja kirjutamise hetkel juba välja makstud, mitte antud abi kogusummale. |
| --- | --- |

(63)

2000. aasta laenu puhul selgitasid Itaalia ametiasutused 25. juulil 2003. aastal saadetud kirjas, et selle tegelik kogusumma oli 3 603 574 689 Itaalia liiri (vastavalt 1 861 091,01 eurot), mitte 1 940 579 808 liiri (umbes 1 miljon eurot), nagu nad olid varasemas, 21. mai 2002. aasta kirjas väitnud ja nagu oli näidatud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, kuna viimane viitas just sellele laenu osale, mis oli kirja kirjutamise hetkel juba välja makstud, mitte antud abi kogusummale.

| (64) | Tegelikult maksti veel kaks osamakset. Viimane, summas 248 091,01 eurot, maksti 22. jaanuaril 2003. Selle laenu andmise tingimused on samad kui 1995. aasta laenu puhul, kuna mõlemad anti, lähtudes seadusest nr 394/81. Kõnesoleva 2000. aasta laenu kogusumma otsustati 9. novembril 2000 ja leping allkirjastati 20. detsembril 2000. |
| --- | --- |

(64)

Tegelikult maksti veel kaks osamakset. Viimane, summas 248 091,01 eurot, maksti 22. jaanuaril 2003. Selle laenu andmise tingimused on samad kui 1995. aasta laenu puhul, kuna mõlemad anti, lähtudes seadusest nr 394/81. Kõnesoleva 2000. aasta laenu kogusumma otsustati 9. novembril 2000 ja leping allkirjastati 20. detsembril 2000.

| (65) | Alljärgnevalt on esitatud kõnesoleva abi puhul arvesse võetavate abikõlblike kulude tabel, mille Itaalia valitsus saatis 22. juuli 2003. aasta kirja lisas.






  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| ABIKÕLBLIKUD KULUD | ANTUD LAEN |
| PÜSISTRUKTUURID |
| Hoonete üür ja sisustus, sõidukid | 331,27 |
| Tegevuskulud (juhtimine, kaubad ja personal) | 973,50 |
| Müügijärgse hoolduse struktuurid | 0,87 |
| Koolitus | 25,24 |
| Nõustamine | 30,29 |
| Kokku 1 | 1 361,17 |
| MÜÜGIEDENDUS |
| Kaup laos | 353,39 |
| Messid ja näitused | 6,37 |
| Reklaam | 42,74 |
| Töötajate ja ettevõtjate sõidukulud | 94,84 |
| Klientide sõidud Itaaliasse | 2,59 |
| Kokku 2 | 499,92 |
| Kokku | 1 861,09 |

(65)

Alljärgnevalt on esitatud kõnesoleva abi puhul arvesse võetavate abikõlblike kulude tabel, mille Itaalia valitsus saatis 22. juuli 2003. aasta kirja lisas.

(tuhandetes eurodes)

ABIKÕLBLIKUD KULUD

ANTUD LAEN

PÜSISTRUKTUURID

Hoonete üür ja sisustus, sõidukid

331,27

Tegevuskulud (juhtimine, kaubad ja personal)

973,50

Müügijärgse hoolduse struktuurid

0,87

Koolitus

25,24

Nõustamine

30,29

Kokku 1

1 361,17

MÜÜGIEDENDUS

Kaup laos

353,39

Messid ja näitused

6,37

Reklaam

42,74

Töötajate ja ettevõtjate sõidukulud

94,84

Klientide sõidud Itaaliasse

2,59

Kokku 2

499,92

Kokku

1 861,09

| (66) | Lisaks sellele ilmneb 14. jaanuari 2004. aasta kirjaga kaasas olnud dokumentidest, et kõnesoleva kava oleks ühiselt pidanud Hiinas läbi viima WAM SpA ja WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd, mis on 100 % WAM SpA kontrollitav kohalik äriühing. |
| --- | --- |

(66)

Lisaks sellele ilmneb 14. jaanuari 2004. aasta kirjaga kaasas olnud dokumentidest, et kõnesoleva kava oleks ühiselt pidanud Hiinas läbi viima WAM SpA ja WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd, mis on 100 % WAM SpA kontrollitav kohalik äriühing.

| (67) | Abikõlblikeks kuludeks loeti kontori-, lao- ja ekspositsioonipindade ning tehnilise abi kontori üür kogupindalaga 7 500 m2, 3 sõiduki ostmine, rentimine või liisimine ning töötajad emafirmas ja välismaal (täpsemalt 1 müügijuht ja 6 tehnikut). |
| --- | --- |

(67)

Abikõlblikeks kuludeks loeti kontori-, lao- ja ekspositsioonipindade ning tehnilise abi kontori üür kogupindalaga 7 500 m2, 3 sõiduki ostmine, rentimine või liisimine ning töötajad emafirmas ja välismaal (täpsemalt 1 müügijuht ja 6 tehnikut).

| (68) | Kõnealuse laenu intressimäär oli 2,32 %, mis on 40 % abi andmise ajal kehtinud 5,8 % viitemäärast. Tundub, et mingeid muutusi intressimääras laenu kestuse ajal ei olnud ka seekord lepingus ette nähtud. See maksti laenu saajale mitme osamaksena, nii et ajapikendus kõikus 2st 0 aastani. |
| --- | --- |

(68)

Kõnealuse laenu intressimäär oli 2,32 %, mis on 40 % abi andmise ajal kehtinud 5,8 % viitemäärast. Tundub, et mingeid muutusi intressimääras laenu kestuse ajal ei olnud ka seekord lepingus ette nähtud. See maksti laenu saajale mitme osamaksena, nii et ajapikendus kõikus 2st 0 aastani.

| (69) | Itaalia ametiasutuste esitatud andmetest selgub tagasimakse kohta, et 2003. aasta 20. veebruaril lõppes 2aastane ajapikendus, mille jooksul maksti laenusaajale ära ainult selle ajani välja makstud osamaksete intressid. 2003. aasta 20. augustil algas 5 aasta pikkune tagasimakseperiood. Tagasimaksmine toimus lineaarselt poole aasta kaupa võrdsetes osades, intressiga tasumata laenujäägilt. Planeeritud tagasimaksmine peaks seega olema olnud lõpetatud 2008. aasta 20. veebruariks. |
| --- | --- |

(69)

Itaalia ametiasutuste esitatud andmetest selgub tagasimakse kohta, et 2003. aasta 20. veebruaril lõppes 2aastane ajapikendus, mille jooksul maksti laenusaajale ära ainult selle ajani välja makstud osamaksete intressid. 2003. aasta 20. augustil algas 5 aasta pikkune tagasimakseperiood. Tagasimaksmine toimus lineaarselt poole aasta kaupa võrdsetes osades, intressiga tasumata laenujäägilt. Planeeritud tagasimaksmine peaks seega olema olnud lõpetatud 2008. aasta 20. veebruariks.

| (70) | Itaalia ametiasutused väitsid intressimäära muutmise kohta tagasimaksete tegemise ajal, et Itaalia õiguslikus raamistikus olid tõesti olemas niisugust langust võimaldavad üldeeskirjad. |
| --- | --- |

(70)

Itaalia ametiasutused väitsid intressimäära muutmise kohta tagasimaksete tegemise ajal, et Itaalia õiguslikus raamistikus olid tõesti olemas niisugust langust võimaldavad üldeeskirjad.

| (71) | Lisaks väitsid Itaalia ametiasutused mõlema abi kohta, et enne laenude andmist nõutud kohustusliku pangatagatise maksumus tuli abi kogusummast maha arvata. |
| --- | --- |

(71)

Lisaks väitsid Itaalia ametiasutused mõlema abi kohta, et enne laenude andmist nõutud kohustusliku pangatagatise maksumus tuli abi kogusummast maha arvata.

| (72) | WAM SpA ekspordikvootide kohta ELis ja väljaspool edastati järgmised andmed:








  AASTA | EKSPORT ELi PIIRES | EKSPORT EList VÄLJAPOOLE | KOGUEKSPORT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | 10 237 196 | 4 477 951 | 14 715 147 |
| 1996 | 9 338 640 | 5 592 122 | 14 930 762 |
| 1997 | 9 974 814 | 5 813 442 | 15 788 256 |
| 1998 | 10 780 161 | 5 346 514 | 16 126 675 |
| 1999 | 11 885 473 | 5 276 525 | 17 161 998 |

(72)

WAM SpA ekspordikvootide kohta ELis ja väljaspool edastati järgmised andmed:

AASTA

EKSPORT ELi PIIRES

EKSPORT EList VÄLJAPOOLE

KOGUEKSPORT

1995

10 237 196

4 477 951

14 715 147

1996

9 338 640

5 592 122

14 930 762

1997

9 974 814

5 813 442

15 788 256

1998

10 780 161

5 346 514

16 126 675

1999

11 885 473

5 276 525

17 161 998

| (73) | Itaalia ametiasutused teatasid komisjonile, et eespool toodud arvud koguekspordi kohta moodustasid 1995. ja 1999. aastal vastavalt 52-57,5 % WAM SpA aastasest kogukäibest |
| --- | --- |

(73)

Itaalia ametiasutused teatasid komisjonile, et eespool toodud arvud koguekspordi kohta moodustasid 1995. ja 1999. aastal vastavalt 52-57,5 % WAM SpA aastasest kogukäibest

| (74) | Lõpuks tunnistavad Itaalia ametiasutused, et kumbki uurimise all olevast abist ei kuulu määruse (EÜ) nr 69/2001 ega komisjoni määruse (EÜ) nr 70/2001 (15) alla, kuid asuvad seisukohale, et ühenduse ettevõtjatele tehtavad soodustused, mis on mõeldud väljaspool ELi rakendatavate kavade toetamiseks, ei kuulu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 (praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõige 3) reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(74)

Lõpuks tunnistavad Itaalia ametiasutused, et kumbki uurimise all olevast abist ei kuulu määruse (EÜ) nr 69/2001 ega komisjoni määruse (EÜ) nr 70/2001 (15) alla, kuid asuvad seisukohale, et ühenduse ettevõtjatele tehtavad soodustused, mis on mõeldud väljaspool ELi rakendatavate kavade toetamiseks, ei kuulu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 (praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõige 3) reguleerimisalasse.

VI.   ABI HINDAMINE

| (75) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatule on “igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(75)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatule on “igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (76) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikest 1 järeldub, et riigiabiga on tegemist, kui meede vastab neljale tingimusele. Esiteks peab sekkuma riik riigi ressursside kaudu. Teiseks peab sekkumine olema selle saajale valikuliselt soodne. Kolmandaks peab see kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust ning neljandaks peab see kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi. |
| --- | --- |

(76)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikest 1 järeldub, et riigiabiga on tegemist, kui meede vastab neljale tingimusele. Esiteks peab sekkuma riik riigi ressursside kaudu. Teiseks peab sekkumine olema selle saajale valikuliselt soodne. Kolmandaks peab see kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust ning neljandaks peab see kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi.

| (77) | Mõiste “riigiabi” hõlmab igasugust soodustust, mida finantseeritakse otseselt või kaudselt riiklikest ressurssidest ning selle on taganud riik või rakendusasutus, mis tegutseb riikliku mandaadi alusel. Euroopa Kohtu praktikas sätestatakse väga selgelt, et ei ole vahet, kas abi on andnud riik vahetult või avaliku või erasektori ettevõtja, kellele riik on andnud vastava korralduse (16). |
| --- | --- |

(77)

Mõiste “riigiabi” hõlmab igasugust soodustust, mida finantseeritakse otseselt või kaudselt riiklikest ressurssidest ning selle on taganud riik või rakendusasutus, mis tegutseb riikliku mandaadi alusel. Euroopa Kohtu praktikas sätestatakse väga selgelt, et ei ole vahet, kas abi on andnud riik vahetult või avaliku või erasektori ettevõtja, kellele riik on andnud vastava korralduse (16).

| (78) | Kõnealuse abi andis komisjon, mis 1995. aasta laenu puhul oli loodud kooskõlas seaduse nr 394/81 artikliga 2 (17) ja 2000. aasta laenu puhul Comitato Agevolazioni
   (18). |
| --- | --- |

(78)

Kõnealuse abi andis komisjon, mis 1995. aasta laenu puhul oli loodud kooskõlas seaduse nr 394/81 artikliga 2 (17) ja 2000. aasta laenu puhul Comitato Agevolazioni
   (18).

| (79) | 1995. aastal sõlmis Mediocredito Centrale SpA (19) WAM SpAga finantseerimislepingu seaduse nr 394/81 artikli 2 alusel loodud komisjoni otsuse rakendamiseks. 2000. aastal sõlmis SIMESIT SpA (20) WAM SpAga finantseerimislepingu Comitato Agevolazioni otsuse rakendamiseks. |
| --- | --- |

(79)

1995. aastal sõlmis Mediocredito Centrale SpA (19) WAM SpAga finantseerimislepingu seaduse nr 394/81 artikli 2 alusel loodud komisjoni otsuse rakendamiseks. 2000. aastal sõlmis SIMESIT SpA (20) WAM SpAga finantseerimislepingu Comitato Agevolazioni otsuse rakendamiseks.

| (80) | Kõnealusel juhul andsid riiklikest ressurssidest abi üksused, kes tegutsesid riigi nimel eesmärgiga edendada majandustegevust kooskõlas riigi kehtestatud juhistega ja seega on see abi – kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga – seotud riigiga (21). |
| --- | --- |

(80)

Kõnealusel juhul andsid riiklikest ressurssidest abi üksused, kes tegutsesid riigi nimel eesmärgiga edendada majandustegevust kooskõlas riigi kehtestatud juhistega ja seega on see abi – kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga – seotud riigiga (21).

| (81) | Soodsatel tingimustel antavad laenud parandavad abisaaja finantsolukorda, vabastades ta kuludest, mida ta peaks kandma, kui ta peaks ilma riigi sekkumiseta koostama oma turule tuleku programmi. Seega antakse kõnealuste riigiabimeetmetega valikuline eelis WAM SpA-le võrreldes tema konkurentidega ELis. |
| --- | --- |

(81)

Soodsatel tingimustel antavad laenud parandavad abisaaja finantsolukorda, vabastades ta kuludest, mida ta peaks kandma, kui ta peaks ilma riigi sekkumiseta koostama oma turule tuleku programmi. Seega antakse kõnealuste riigiabimeetmetega valikuline eelis WAM SpA-le võrreldes tema konkurentidega ELis.

| (82) | Kuna WAM SpA tegutseb kruvikonveierite, fiidrite, tolmukogurite ja tööstuslike klappide tootmise ja turustamise turul, siis kahtlemata vastab WAM SpA majandustegevus sellel turul ettevõtte määratlusele ELi õiguses (22). |
| --- | --- |

(82)

Kuna WAM SpA tegutseb kruvikonveierite, fiidrite, tolmukogurite ja tööstuslike klappide tootmise ja turustamise turul, siis kahtlemata vastab WAM SpA majandustegevus sellel turul ettevõtte määratlusele ELi õiguses (22).

| (83) | Kokkuvõttes võib tõlgendada, et WAM SpA-le antud abiga anti ettevõttele valikuline eelis. |
| --- | --- |

(83)

Kokkuvõttes võib tõlgendada, et WAM SpA-le antud abiga anti ettevõttele valikuline eelis.

| (84) | Oma 30. aprilli 2009. aasta otsuses rõhutab Euroopa Kohus, (23) et “isegi juhul, kui riigiabi andmise tingimustest lähtudes võib järeldada, et see abi võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust või kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, peab komisjon sellise otsuse põhjendustes vähemalt need asjaolud ära tooma”. Kohus arvab siiski, et komisjon ei ole kohustatud tõendama, et abil on tegelik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, vaid ta peab “uurima, kas abi võib mõjutada seda kaubandust ja kahjustada konkurentsi” (24). Euroopa Kohus on ka otsustanud, et “komisjon ei olnud kohustatud tegema asjassepuutuva turu tegeliku olukorra või asjassepuutuva liikmesriikidevahelise kaubanduse majanduslikku analüüsi ega tõendama vaidlusaluse abi tegelikku mõju” selleks, et tõendada, et kaubanduse mõju ja konkurentsi puudutavad tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(84)

Oma 30. aprilli 2009. aasta otsuses rõhutab Euroopa Kohus, (23) et “isegi juhul, kui riigiabi andmise tingimustest lähtudes võib järeldada, et see abi võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust või kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, peab komisjon sellise otsuse põhjendustes vähemalt need asjaolud ära tooma”. Kohus arvab siiski, et komisjon ei ole kohustatud tõendama, et abil on tegelik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, vaid ta peab “uurima, kas abi võib mõjutada seda kaubandust ja kahjustada konkurentsi” (24). Euroopa Kohus on ka otsustanud, et “komisjon ei olnud kohustatud tegema asjassepuutuva turu tegeliku olukorra või asjassepuutuva liikmesriikidevahelise kaubanduse majanduslikku analüüsi ega tõendama vaidlusaluse abi tegelikku mõju” selleks, et tõendada, et kaubanduse mõju ja konkurentsi puudutavad tingimused on täidetud.

| (85) | WAM SpA on ELi ja rahvusvahelistel turgudel tegutsev ettevõtja. Tal on tütarettevõtteid mitmes liikmesriigis ja ta müüb oma toodangut kogu ELis ning ka väljaspool ELi. Perioodil 1995–1999 teenis ta kaks kolmandikku oma käibest – absoluutarvudes 10 miljonit eurot – müügist ELi turul ja ühe kolmandiku müügist väljaspool ELi. Nimetatud turgudel konkureerib WAM SpA tegelikult või potentsiaalselt teiste ELi ettevõtjatega, kes samuti tegutsevad rahvusvaheliselt. Nagu eespool osutatud (vt põhjendus 34), tegutses rahvusvaheliselt veel vähemalt kolm suurt ELi tolmufiltrite tootjat erinevatest liikmesriikidest ning kellest oleks võinud saada WAM SpA konkurendid tolmufiltrite eksportimisel Jaapanisse või Hiinasse (25). Nimetatud ettevõtted olid vähemalt potentsiaalselt WAM SpA konkurendid, sest kui nad oleksid otsustanud oma toodangut Jaapanisse või Hiinasse eksportida, siis oleks nende stardipositsioon võrreldes WAM SpAga olnud halvem, kuna viimane oli saanud nendele turgudele minemiseks abi. |
| --- | --- |

(85)

WAM SpA on ELi ja rahvusvahelistel turgudel tegutsev ettevõtja. Tal on tütarettevõtteid mitmes liikmesriigis ja ta müüb oma toodangut kogu ELis ning ka väljaspool ELi. Perioodil 1995–1999 teenis ta kaks kolmandikku oma käibest – absoluutarvudes 10 miljonit eurot – müügist ELi turul ja ühe kolmandiku müügist väljaspool ELi. Nimetatud turgudel konkureerib WAM SpA tegelikult või potentsiaalselt teiste ELi ettevõtjatega, kes samuti tegutsevad rahvusvaheliselt. Nagu eespool osutatud (vt põhjendus 34), tegutses rahvusvaheliselt veel vähemalt kolm suurt ELi tolmufiltrite tootjat erinevatest liikmesriikidest ning kellest oleks võinud saada WAM SpA konkurendid tolmufiltrite eksportimisel Jaapanisse või Hiinasse (25). Nimetatud ettevõtted olid vähemalt potentsiaalselt WAM SpA konkurendid, sest kui nad oleksid otsustanud oma toodangut Jaapanisse või Hiinasse eksportida, siis oleks nende stardipositsioon võrreldes WAM SpAga olnud halvem, kuna viimane oli saanud nendele turgudele minemiseks abi.

| (86) | Lisaks, nagu on selgitatud põhjendustes 34 ja 35, oli WAM SpA-l kõnealusel perioodil suur turuosalus nii oma riigis kui ka Euroopas. Nagu põhjenduses 38 osutatud, oli ta tütarettevõtte kaudu kaubanduslikult esindatud teises liikmesriigis. |
| --- | --- |

(86)

Lisaks, nagu on selgitatud põhjendustes 34 ja 35, oli WAM SpA-l kõnealusel perioodil suur turuosalus nii oma riigis kui ka Euroopas. Nagu põhjenduses 38 osutatud, oli ta tütarettevõtte kaudu kaubanduslikult esindatud teises liikmesriigis.

| (87) | WAM SpA üldine turupositsioon tugevnes või võis tänu abile tugevneda võrreldes teistest liikmesriikidest pärit ettevõtjatega, kes ei ole mitte ainult WAM SpA tegelikud, vaid ka potentsiaalsed konkurendid. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt “abi, mille eesmärk on vabastada ettevõtja niisuguste kulude kandmisest, mida ta oleks normaaltingimustes seoses igapäevajuhtimise või tavapärasega tegevusega pidanud ise kandma ... rikub põhimõtteliselt konkurentsitingimusi” (26). |
| --- | --- |

(87)

WAM SpA üldine turupositsioon tugevnes või võis tänu abile tugevneda võrreldes teistest liikmesriikidest pärit ettevõtjatega, kes ei ole mitte ainult WAM SpA tegelikud, vaid ka potentsiaalsed konkurendid. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt “abi, mille eesmärk on vabastada ettevõtja niisuguste kulude kandmisest, mida ta oleks normaaltingimustes seoses igapäevajuhtimise või tavapärasega tegevusega pidanud ise kandma ... rikub põhimõtteliselt konkurentsitingimusi” (26).

| (88) | Kõnealuse juhtumi puhul saab nimetatud järeldust põhjendada veel kolme argumendiga: |
| --- | --- |

(88)

Kõnealuse juhtumi puhul saab nimetatud järeldust põhjendada veel kolme argumendiga:

| (89) | Esiteks oli tõenäoline, et WAM SpA-le antud ekspordilaenu tulemusel muutub turu konkurentsipõhimõtetele vastav normaalne ülesehitus, tehes WAM SpA-le võrreldes tema tegelike või potentsiaalsete konkurentidega EList lihtsamaks oma toodangu välisturgudele eksportimise, sest viimased oleksid pidanud turule tuleku programmi rahastama omaenda vahenditest. |
| --- | --- |

(89)

Esiteks oli tõenäoline, et WAM SpA-le antud ekspordilaenu tulemusel muutub turu konkurentsipõhimõtetele vastav normaalne ülesehitus, tehes WAM SpA-le võrreldes tema tegelike või potentsiaalsete konkurentidega EList lihtsamaks oma toodangu välisturgudele eksportimise, sest viimased oleksid pidanud turule tuleku programmi rahastama omaenda vahenditest.

| (90) | Teiseks sai WAM SpA abi turule tuleku programmi koostamiseks ning hoidis seega raha kokku. Kui WAM SpA tegi investeeringuid välisturule tulekuks eesmärgiga oma tooteid eksportida, siis oleks selline kokkuhoid tal võimaldanud ELis valmistatud tooteid eksportida väljaspool ELi madalama hinna või kõrgema marginaaliga. |
| --- | --- |

(90)

Teiseks sai WAM SpA abi turule tuleku programmi koostamiseks ning hoidis seega raha kokku. Kui WAM SpA tegi investeeringuid välisturule tulekuks eesmärgiga oma tooteid eksportida, siis oleks selline kokkuhoid tal võimaldanud ELis valmistatud tooteid eksportida väljaspool ELi madalama hinna või kõrgema marginaaliga.

| (91) | Kolmandaks, kuivõrd raha on vahetusväärtus, oli võimalik sellest tegevusest saadud kasumit ELis reinvesteerida. Teine variant on, et tänu abile vabanes WAM SpA välisturule mineku kuludest ning sai kasutada säästetud vahendeid oma positsiooni tugevdamiseks ELi turul muul eesmärgil (27). Lisaks on ekspordijärgselt võimalik saadud kasum ELis reinvesteerida. |
| --- | --- |

(91)

Kolmandaks, kuivõrd raha on vahetusväärtus, oli võimalik sellest tegevusest saadud kasumit ELis reinvesteerida. Teine variant on, et tänu abile vabanes WAM SpA välisturule mineku kuludest ning sai kasutada säästetud vahendeid oma positsiooni tugevdamiseks ELi turul muul eesmärgil (27). Lisaks on ekspordijärgselt võimalik saadud kasum ELis reinvesteerida.

| (92) | Kõigil juhtumitel oleks abil olnud vahetu mõju ELi turule ja moonutav mõju võrreldes WAMi konkurentidega ELis. |
| --- | --- |

(92)

Kõigil juhtumitel oleks abil olnud vahetu mõju ELi turule ja moonutav mõju võrreldes WAMi konkurentidega ELis.

| (93) | Kohtupraktikas ollakse lisaks üksmeelel selles, et “kui liikmesriigi antav abi tugevdab ettevõtja seisundit võrreldes teiste ELi turul kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimati nimetatud ettevõtjaid käsitada sellisest abist mõjutatutena” (28). Nagu eespool selgitatud, kuna Itaalia WAM SpA-le antud abi tugevdas tema seisundit võrreldes tema tegelike või potentsiaalsete ELi konkurentidega, siis mõjutas see abi ka ELi-sisest kaubandust. |
| --- | --- |

(93)

Kohtupraktikas ollakse lisaks üksmeelel selles, et “kui liikmesriigi antav abi tugevdab ettevõtja seisundit võrreldes teiste ELi turul kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimati nimetatud ettevõtjaid käsitada sellisest abist mõjutatutena” (28). Nagu eespool selgitatud, kuna Itaalia WAM SpA-le antud abi tugevdas tema seisundit võrreldes tema tegelike või potentsiaalsete ELi konkurentidega, siis mõjutas see abi ka ELi-sisest kaubandust.

| (94) | Abi summa osas on Euroopa Kohus kohtuasjades Philip Morris vs. komisjon (29) ja Prantsusmaa vs. komisjon (30) kinnitanud, et isegi kui saadud abi summa või ettevõtja on suhteliselt väike, on siiski olemas võimalus, et mõjutatakse ELi-sisest kaubandust. Samuti kinnitas Esimese Astme Kohus kohtuasjas Vlaams Gewest vs. komisjon, (31) et “isegi suhteliselt väike summa võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, kui sektoris, milles ettevõtjad tegutsevad, valitseb tugev konkurents”. Kohtuasjas Heiser (32) kinnitas Euroopa Kohus, et ei ole olemas künnist või protsendimäära, mille puhul võib arvata, et alla selle jääb liikmesriikidevaheline kaubandus mõjutamata. |
| --- | --- |

(94)

Abi summa osas on Euroopa Kohus kohtuasjades Philip Morris vs. komisjon (29) ja Prantsusmaa vs. komisjon (30) kinnitanud, et isegi kui saadud abi summa või ettevõtja on suhteliselt väike, on siiski olemas võimalus, et mõjutatakse ELi-sisest kaubandust. Samuti kinnitas Esimese Astme Kohus kohtuasjas Vlaams Gewest vs. komisjon, (31) et “isegi suhteliselt väike summa võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, kui sektoris, milles ettevõtjad tegutsevad, valitseb tugev konkurents”. Kohtuasjas Heiser (32) kinnitas Euroopa Kohus, et ei ole olemas künnist või protsendimäära, mille puhul võib arvata, et alla selle jääb liikmesriikidevaheline kaubandus mõjutamata.

| (95) | Kõnealuse juhtumi puhul ei lükka abi suhteliselt väike suurus ümber järeldust, et sellel võib olla mõju ELi-sisesele kaubandusele ja konkurentsile. Ehkki abi suurus on suhteliselt väike, on olemasoleva ja potentsiaalse intensiivse konkurentsi tõttu sektoris, milles WAM SpA tegutseb, siiski suur oht kahjustada konkurentsi ja mõjutada ELi-sisest kaubandust. |
| --- | --- |

(95)

Kõnealuse juhtumi puhul ei lükka abi suhteliselt väike suurus ümber järeldust, et sellel võib olla mõju ELi-sisesele kaubandusele ja konkurentsile. Ehkki abi suurus on suhteliselt väike, on olemasoleva ja potentsiaalse intensiivse konkurentsi tõttu sektoris, milles WAM SpA tegutseb, siiski suur oht kahjustada konkurentsi ja mõjutada ELi-sisest kaubandust.

| (96) | Eespool öeldu põhjal võib järeldada, et Itaalia poolt WAM SpA-le antud abi võib väga tõenäoliselt mõjutada kaubandust ja kahjustada konkurentsi siseturul. |
| --- | --- |

(96)

Eespool öeldu põhjal võib järeldada, et Itaalia poolt WAM SpA-le antud abi võib väga tõenäoliselt mõjutada kaubandust ja kahjustada konkurentsi siseturul.

| (97) | Kokkuvõttes on WAM SpA-le antud riikliku toetuse puhul tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(97)

Kokkuvõttes on WAM SpA-le antud riikliku toetuse puhul tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (98) | Kooskõlas tempus regis actum põhimõttega tuleb abi puhul, millest ei ole teatatud, kohaldada otsuse vastuvõtmise ajal kehtivaid menetluseeskirju, välja arvatud juhul, kui on sõnaselgelt teistmoodi sätestatud (33). |
| --- | --- |

(98)

Kooskõlas tempus regis actum põhimõttega tuleb abi puhul, millest ei ole teatatud, kohaldada otsuse vastuvõtmise ajal kehtivaid menetluseeskirju, välja arvatud juhul, kui on sõnaselgelt teistmoodi sätestatud (33).

| (99) | Kuna erandeid sätestavate eeskirjade (sealhulgas vähese tähtsusega abi eeskirjade) alusel ei kehti teatavate abimeetmete puhul teatamiskohustus ning tsentraliseeritud riigiabi kontrolli süsteem on asendatud detsentraliseeritud riigiabi kontrolliga, siis käsitatakse neid menetluseeskirjadena. |
| --- | --- |

(99)

Kuna erandeid sätestavate eeskirjade (sealhulgas vähese tähtsusega abi eeskirjade) alusel ei kehti teatavate abimeetmete puhul teatamiskohustus ning tsentraliseeritud riigiabi kontrolli süsteem on asendatud detsentraliseeritud riigiabi kontrolliga, siis käsitatakse neid menetluseeskirjadena.

| (100) | Isegi kui komisjon väljendas oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses kahtlust, kas abi puhul on võimalik vastavalt komisjoni määrustele (EÜ) nr 69/2001 ja (EÜ) nr 70/2001 teha erand, tuleb kõnealuse juhtumi puhul kohaldada otsuse vastuvõtmise ajal kehtinud eeskirju, nimelt komisjoni määrust (EÜ) nr 1998/2006 (34). Komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrust (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (35) (edaspidi: “2008. aasta üldine grupierandi määrus”) kohaldatakse üksikabile, mida anti enne määruse jõustumist, tingimusel, et abi vastab kõigile määruses sätestatud tingimustele, välja arvatud artikkel 9. |
| --- | --- |

(100)

Isegi kui komisjon väljendas oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses kahtlust, kas abi puhul on võimalik vastavalt komisjoni määrustele (EÜ) nr 69/2001 ja (EÜ) nr 70/2001 teha erand, tuleb kõnealuse juhtumi puhul kohaldada otsuse vastuvõtmise ajal kehtinud eeskirju, nimelt komisjoni määrust (EÜ) nr 1998/2006 (34). Komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrust (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (35) (edaspidi: “2008. aasta üldine grupierandi määrus”) kohaldatakse üksikabile, mida anti enne määruse jõustumist, tingimusel, et abi vastab kõigile määruses sätestatud tingimustele, välja arvatud artikkel 9.

| (101) | 11. oktoobri 1999. aasta kirjas teatasid Itaalia ametiasutused, et WAM SpA-le antud toetuste 29. juuli 1981. aasta seadusega nr 394 sätestatud õiguslik alus tehti komisjonile ja Maailma Kaubandusorganisatsioonile (WTO) teatavaks subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 25 alusel (WTO-GATT 1994) (36). |
| --- | --- |

(101)

11. oktoobri 1999. aasta kirjas teatasid Itaalia ametiasutused, et WAM SpA-le antud toetuste 29. juuli 1981. aasta seadusega nr 394 sätestatud õiguslik alus tehti komisjonile ja Maailma Kaubandusorganisatsioonile (WTO) teatavaks subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 25 alusel (WTO-GATT 1994) (36).

| (102) | Komisjon märgib, et teatamise all mõtlevad Itaalia ametiasutused komisjonile kas WTO subsiidiumide komiteele edastamiseks või riigiabi kohta ELis koostatava aastaaruande raames saadetavasse abigraafikusse alates vähemalt kuuendast aruandest (1996) mõne kavaga seotud väga kunstlike arvude lisamist. Komisjoni on kõnesolevast kavast teavitatud ka tema teostatava uuringu raames liikmesriikides olemasolevate riiklike toetuskavade kohta väljastpoolt ELi tulevate välismaiste otseinvesteeringute suhtes. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon märgib, et teatamise all mõtlevad Itaalia ametiasutused komisjonile kas WTO subsiidiumide komiteele edastamiseks või riigiabi kohta ELis koostatava aastaaruande raames saadetavasse abigraafikusse alates vähemalt kuuendast aruandest (1996) mõne kavaga seotud väga kunstlike arvude lisamist. Komisjoni on kõnesolevast kavast teavitatud ka tema teostatava uuringu raames liikmesriikides olemasolevate riiklike toetuskavade kohta väljastpoolt ELi tulevate välismaiste otseinvesteeringute suhtes.

| (103) | Seda ei saa pidada vastavuses olevaks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 – praegu Euroopa Liidu toimimise artikli 108 lõige 3 –, milles öeldakse, et “komisjoni informeeritakse kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse.” |
| --- | --- |

(103)

Seda ei saa pidada vastavuses olevaks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 – praegu Euroopa Liidu toimimise artikli 108 lõige 3 –, milles öeldakse, et “komisjoni informeeritakse kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse.”

| (104) | Eespool nimetatud abikava on teostatud eelnevalt komisjonile teatamata, olles riigiabi eeskirjadega kokkusobivuse poolest vastuolus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 (praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõige 3). Kuna WAM SpA-le on antud abi sama kava kohaselt lisaks üldisele grupierandi määrusele, on see samuti ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(104)

Eespool nimetatud abikava on teostatud eelnevalt komisjonile teatamata, olles riigiabi eeskirjadega kokkusobivuse poolest vastuolus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 (praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõige 3). Kuna WAM SpA-le on antud abi sama kava kohaselt lisaks üldisele grupierandi määrusele, on see samuti ebaseaduslik.

| (105) | Komisjon peab kindlaks tegema, kas WAM SpA-le antud abi suhtes kehtib mõni erand vähese tähtsusega abi eeskirja kohaselt. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon peab kindlaks tegema, kas WAM SpA-le antud abi suhtes kehtib mõni erand vähese tähtsusega abi eeskirja kohaselt.

| (106) | Olles järeldanud, et kõnealused abimeetmed on käsitatavad riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes, tuleb ka hinnata nimetatud abi kokkusobivust asjakohaste riigiabi eeskirjadega. |
| --- | --- |

(106)

Olles järeldanud, et kõnealused abimeetmed on käsitatavad riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes, tuleb ka hinnata nimetatud abi kokkusobivust asjakohaste riigiabi eeskirjadega.

| (107) | Itaalia valitsus esitas tõendid selle kohta, et WAM SpAd võis pidada esimese laenu andmise ajal (1995) VKEks komisjoni 3. aprilli 1996. aasta soovituse 96/280/EÜ (väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate mõiste kohta) (37). tähenduses. Täpsemalt, WAM SpA oli keskmise suurusega ettevõtja, kuna tal oli 163 töötajat, aastakäive 16,8 miljonit eurot ja bilansimaht 20,1 miljonit eurot. Ta oli kahe finantsäriühingu valduses, mis olid ise eespool nimetatud soovitusele vastavalt VKEd. |
| --- | --- |

(107)

Itaalia valitsus esitas tõendid selle kohta, et WAM SpAd võis pidada esimese laenu andmise ajal (1995) VKEks komisjoni 3. aprilli 1996. aasta soovituse 96/280/EÜ (väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate mõiste kohta) (37). tähenduses. Täpsemalt, WAM SpA oli keskmise suurusega ettevõtja, kuna tal oli 163 töötajat, aastakäive 16,8 miljonit eurot ja bilansimaht 20,1 miljonit eurot. Ta oli kahe finantsäriühingu valduses, mis olid ise eespool nimetatud soovitusele vastavalt VKEd.

| (108) | Kõnealuse juhtumi puhul lähtub komisjon oma analüüsis tegelikest kuludest, mida võeti laenu andmisel arvesse (vt tabel põhjenduses 44). |
| --- | --- |

(108)

Kõnealuse juhtumi puhul lähtub komisjon oma analüüsis tegelikest kuludest, mida võeti laenu andmisel arvesse (vt tabel põhjenduses 44).

| (109) | Pidades silmas, et laenulepingu eesmärk oli toetada turule tuleku programmi, eelkõige toetada ekspordiettevõtjaid, kes viisid ellu turule tuleku programme väljaspool Euroopa Liitu, siis tuleb kõnealust abi käsitada ekspordiabina, s.o toetusena ekspordiga seotud tegevusele selles mõttes, et see oli vahetult seotud jaotusvõrgu loomise või toimimisega või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega. Sarnaselt oli turule tuleku programmi lõppeesmärk müüa WAM SpA tooteid Jaapanis. Seepärast ei saa seda abi pidada seotuks välismaiste otseinvesteeringutega. |
| --- | --- |

(109)

Pidades silmas, et laenulepingu eesmärk oli toetada turule tuleku programmi, eelkõige toetada ekspordiettevõtjaid, kes viisid ellu turule tuleku programme väljaspool Euroopa Liitu, siis tuleb kõnealust abi käsitada ekspordiabina, s.o toetusena ekspordiga seotud tegevusele selles mõttes, et see oli vahetult seotud jaotusvõrgu loomise või toimimisega või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega. Sarnaselt oli turule tuleku programmi lõppeesmärk müüa WAM SpA tooteid Jaapanis. Seepärast ei saa seda abi pidada seotuks välismaiste otseinvesteeringutega.

| (110) | Määruse (EÜ) nr 1998/2006 kohaldamisalast on ekspordiabi välja jäetud. Artikli 1 lõikes d sätestatakse, et käesolevat määrust ei kohaldata abi suhtes “mida antakse tegevuseks, mis on seotud ekspordiga kolmandatesse riikidesse või liikmesriikidesse, täpsemalt abi suhtes, mis on vahetult seotud eksporditavate koguste, jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega.” |
| --- | --- |

(110)

Määruse (EÜ) nr 1998/2006 kohaldamisalast on ekspordiabi välja jäetud. Artikli 1 lõikes d sätestatakse, et käesolevat määrust ei kohaldata abi suhtes “mida antakse tegevuseks, mis on seotud ekspordiga kolmandatesse riikidesse või liikmesriikidesse, täpsemalt abi suhtes, mis on vahetult seotud eksporditavate koguste, jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega.”

| (111) | Määruse (EÜ) nr 1998/2006 artiklis 5 sätestatakse siiski, et kui abi ei vasta artikli 1 tingimustele, hinnatakse seda asjakohaste raamistike, suuniste, teadete ja teatiste alusel. |
| --- | --- |

(111)

Määruse (EÜ) nr 1998/2006 artiklis 5 sätestatakse siiski, et kui abi ei vasta artikli 1 tingimustele, hinnatakse seda asjakohaste raamistike, suuniste, teadete ja teatiste alusel.

| (112) | Kuna abi anti 1995. aastal, kui kehtis 1992. aasta VKEde juhend, siis tuleb kohaldada 1992. VKEde juhendit (38). Nimetatud juhendi kohaldamisalast ei olnud ekspordiabi sõnaselgelt välja jäetud. Kuna antud juhul ületab osa abist siiski lubatava vähese tähtsusega abi künnise (50 000 eurot), siis tuleb arvestada, et kogu abile ei laiene vähese tähtsusega abi erand ning seega tuleb seda käsitada riigiabina (39). |
| --- | --- |

(112)

Kuna abi anti 1995. aastal, kui kehtis 1992. aasta VKEde juhend, siis tuleb kohaldada 1992. VKEde juhendit (38). Nimetatud juhendi kohaldamisalast ei olnud ekspordiabi sõnaselgelt välja jäetud. Kuna antud juhul ületab osa abist siiski lubatava vähese tähtsusega abi künnise (50 000 eurot), siis tuleb arvestada, et kogu abile ei laiene vähese tähtsusega abi erand ning seega tuleb seda käsitada riigiabina (39).

| (113) | Olles kindlaks teinud, et meede on käsitatav riigiabina, tuleb otsustada, kas seda võib lugeda riigiabi eeskirjade kohaselt siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(113)

Olles kindlaks teinud, et meede on käsitatav riigiabina, tuleb otsustada, kas seda võib lugeda riigiabi eeskirjade kohaselt siseturuga kokkusobivaks.

| (114) | 2008. aasta üldise grupierandi määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatakse, et enne määruse jõustumist tuleb igasugust abi, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud tingimustele ega ka komisjoni määruses (EÜ) nr 68/2001, (40) (EÜ) nr 70/2001, (EÜ) nr 2204/2002 (41) või (EÜ) nr 1628/2006 (42) sätestatud tingimustele, hinnata asjakohaste raamistike, suuniste, teadete ja teatiste alusel, mis kehtivad abi andmise ajal. |
| --- | --- |

(114)

2008. aasta üldise grupierandi määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatakse, et enne määruse jõustumist tuleb igasugust abi, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud tingimustele ega ka komisjoni määruses (EÜ) nr 68/2001, (40) (EÜ) nr 70/2001, (EÜ) nr 2204/2002 (41) või (EÜ) nr 1628/2006 (42) sätestatud tingimustele, hinnata asjakohaste raamistike, suuniste, teadete ja teatiste alusel, mis kehtivad abi andmise ajal.

| (115) | Kõnealuse juhtumi puhul 2008. aasta üldine grupierandi määrus ei kohaldu, sest selles võeti kasutusele lisaetapp – enne alustamist projekti või tegevuse ergutava mõju kindlakstegemine –, mida Itaalia ei sooritanud. Seega ei saa vastavalt 2008. aasta üldise grupierandi määruse artikli 8 lõikele 6 kogu abimeetme suhtes kohaldada erandit vastavalt sellele määrusele. Lisaks ei saa põhjenduse 44 tabelis osutatud ja põhjenduses 118 loetletud kuludele kohaldada grupierandit vastavalt määrusele (EÜ) nr 68/2001, (EÜ) nr 70/2001, (EÜ) nr 2204/2002 ega (EÜ) nr 1628/2006, kuna nimetatud määrustes kehtestatud tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(115)

Kõnealuse juhtumi puhul 2008. aasta üldine grupierandi määrus ei kohaldu, sest selles võeti kasutusele lisaetapp – enne alustamist projekti või tegevuse ergutava mõju kindlakstegemine –, mida Itaalia ei sooritanud. Seega ei saa vastavalt 2008. aasta üldise grupierandi määruse artikli 8 lõikele 6 kogu abimeetme suhtes kohaldada erandit vastavalt sellele määrusele. Lisaks ei saa põhjenduse 44 tabelis osutatud ja põhjenduses 118 loetletud kuludele kohaldada grupierandit vastavalt määrusele (EÜ) nr 68/2001, (EÜ) nr 70/2001, (EÜ) nr 2204/2002 ega (EÜ) nr 1628/2006, kuna nimetatud määrustes kehtestatud tingimused ei ole täidetud.

| (116) | Kuna mitte üheski nimetatud dokumendis ei põhjendata abi kokkusobivust, siis tuleb seda hinnata 1992. aasta VKEde juhendi alusel, kuna juhend sisaldab abi andmise ajal 1995. aastal kehtinud materiaalõigusnorme (43). |
| --- | --- |

(116)

Kuna mitte üheski nimetatud dokumendis ei põhjendata abi kokkusobivust, siis tuleb seda hinnata 1992. aasta VKEde juhendi alusel, kuna juhend sisaldab abi andmise ajal 1995. aastal kehtinud materiaalõigusnorme (43).

| (117) | 1992. aasta VKEde juhendi alusel võib pidada osa abist siseturuga kokkusobivaks. Kokkusobivaks saab eelkõige pidada abi nõustamisteenustele (29,43 miljonit Itaalia liiri) ja turu-uuringutele (40,95 miljonit liiri), kuna see on kooskõlas punktiga 4.3 “Abi nõustamiseks, koolituseks ja teadmiste levitamiseks”. Messidel ja näitustel osalemise abi (12,19 miljonit Itaalia liiri) võib pidada kokkusobivaks 1992. aasta VKEde juhendiga kooskõlas punktiga 4.5 “Muu abi”, kuna seda võib käsitada abina VKE muuks edendamiseks, nagu näiteks koostöö edendamiseks. Ülejäänud abi (vt tabel põhjenduses 44) ei saa kokkusobivaks pidada, kuna see ei olnud mõeldud tootlike investeeringute toetamiseks ega ka ühekski teiseks 1992. aasta VKEde juhendis sätestatud lubatud eesmärgiks, nagu abi üldisteks investeeringuteks riigiabi piirkondades või nendest väljaspool, abi investeeringuteks keskkonnakaitsesse ja abi teadus- ja arendustegevuseks. |
| --- | --- |

(117)

1992. aasta VKEde juhendi alusel võib pidada osa abist siseturuga kokkusobivaks. Kokkusobivaks saab eelkõige pidada abi nõustamisteenustele (29,43 miljonit Itaalia liiri) ja turu-uuringutele (40,95 miljonit liiri), kuna see on kooskõlas punktiga 4.3 “Abi nõustamiseks, koolituseks ja teadmiste levitamiseks”. Messidel ja näitustel osalemise abi (12,19 miljonit Itaalia liiri) võib pidada kokkusobivaks 1992. aasta VKEde juhendiga kooskõlas punktiga 4.5 “Muu abi”, kuna seda võib käsitada abina VKE muuks edendamiseks, nagu näiteks koostöö edendamiseks. Ülejäänud abi (vt tabel põhjenduses 44) ei saa kokkusobivaks pidada, kuna see ei olnud mõeldud tootlike investeeringute toetamiseks ega ka ühekski teiseks 1992. aasta VKEde juhendis sätestatud lubatud eesmärgiks, nagu abi üldisteks investeeringuteks riigiabi piirkondades või nendest väljaspool, abi investeeringuteks keskkonnakaitsesse ja abi teadus- ja arendustegevuseks.

| (118) | Komisjon arvab, et suuremat osa Itaalia valitsuse poolt püsistruktuuride rajamiseks välismaal 1995. aastal WAM SpA-le antud esimese sooduslaenu puhul arvesse võetud abikõlblikest kuludest ei saa pidada tootlikuks investeeringuks; vastupidi, abi nendele valdkondadele tuleb lugeda tegevusabiks. Abikõlblikeks peetavad kulud: tööruumide üürimine, kindlustus ja mitmesugused kasutuskulud (122,56 miljonit Itaalia liiri) ning muud tegevuskulud, nagu kulud personalile, sisustusele ja seadmetele (556,94 miljonit Itaalia liiri) on kulud, mis äriühing ise oleks pidanud kandma; sama kehtib ka kulutuste suhtes müügijärgse hoolduse struktuuridele ja varuosadele (38,23 miljonit Itaalia liiri). Samuti ei ole komisjoni arvates müügiedenduse ja kauba ladustamise kulu (456,28 miljonit Itaalia liiri) 1992. aasta VKEde juhendi kohaselt kaubanduse edendamiseks ette nähtud abikõlblik kulu, kuna seda ei peeta alginvesteeringuks; ka kulutused reklaamile (94,39 miljonit Itaalia liiri) ja töötajate ja ettevõtjate reisikulud (7,52 miljonit Itaalia liiri) ei ole juhendiga kooskõlas. |
| --- | --- |

(118)

Komisjon arvab, et suuremat osa Itaalia valitsuse poolt püsistruktuuride rajamiseks välismaal 1995. aastal WAM SpA-le antud esimese sooduslaenu puhul arvesse võetud abikõlblikest kuludest ei saa pidada tootlikuks investeeringuks; vastupidi, abi nendele valdkondadele tuleb lugeda tegevusabiks. Abikõlblikeks peetavad kulud: tööruumide üürimine, kindlustus ja mitmesugused kasutuskulud (122,56 miljonit Itaalia liiri) ning muud tegevuskulud, nagu kulud personalile, sisustusele ja seadmetele (556,94 miljonit Itaalia liiri) on kulud, mis äriühing ise oleks pidanud kandma; sama kehtib ka kulutuste suhtes müügijärgse hoolduse struktuuridele ja varuosadele (38,23 miljonit Itaalia liiri). Samuti ei ole komisjoni arvates müügiedenduse ja kauba ladustamise kulu (456,28 miljonit Itaalia liiri) 1992. aasta VKEde juhendi kohaselt kaubanduse edendamiseks ette nähtud abikõlblik kulu, kuna seda ei peeta alginvesteeringuks; ka kulutused reklaamile (94,39 miljonit Itaalia liiri) ja töötajate ja ettevõtjate reisikulud (7,52 miljonit Itaalia liiri) ei ole juhendiga kooskõlas.

| (119) | Eespool esitatud hinnangu alusel järeldab komisjon:






  a) | abi see osa, mis on antud nõustamisteenusteks (29,43 miljonit Itaalia liiri) ja turu-uuringuteks (40,95 miljonit Itaalia liiri) ning samuti abi, mis on antud messidel ja näitustel osalemiseks (12,19 miljonit Itaalia liiri) on vastavalt 1992. aasta VKEde juhendile siseturuga kokkusobiv riigiabi; see osa abist, mida ei ole nimetatud alapunktis a (vt põhjendus 118) on siseturuga kokkusobimatu riigiabi. |
| --- | --- | --- |

(119)

Eespool esitatud hinnangu alusel järeldab komisjon:

a)

abi see osa, mis on antud nõustamisteenusteks (29,43 miljonit Itaalia liiri) ja turu-uuringuteks (40,95 miljonit Itaalia liiri) ning samuti abi, mis on antud messidel ja näitustel osalemiseks (12,19 miljonit Itaalia liiri) on vastavalt 1992. aasta VKEde juhendile siseturuga kokkusobiv riigiabi; see osa abist, mida ei ole nimetatud alapunktis a (vt põhjendus 118) on siseturuga kokkusobimatu riigiabi.

| (120) | Teise abi andmise ajal 2000. aastal oli WAM SpA Itaalia ametiasutuste eneste kinnituse kohaselt suur ettevõtja. Lisaks sellele paiknes see mitteabistatavas piirkonnas. |
| --- | --- |

(120)

Teise abi andmise ajal 2000. aastal oli WAM SpA Itaalia ametiasutuste eneste kinnituse kohaselt suur ettevõtja. Lisaks sellele paiknes see mitteabistatavas piirkonnas.

| (121) | Ka 2000. aasta laenu saab käsitleda WAM SpA-le antud ekspordiabina, kuna selle eesmärk oli sama, mis 1995. aasta laenul, ning see oli samuti mõeldud välisturule tulekuks ja sinna eksportimiseks (konkreetselt Hiina turule). On ilmne, et ei saa kuidagi müügitegevusega mitte seotuks pidada välismaal asuva tehnilise abi kontori hoonetele ja personalile (müügijuht, juhataja, 4 ametnikku ja 6 tehnikut) suunatud abi. Järelikult tuleb 2000. aasta laenu suhtes kohaldada sama skeemi nagu 1995. aasta laenu suhtes. |
| --- | --- |

(121)

Ka 2000. aasta laenu saab käsitleda WAM SpA-le antud ekspordiabina, kuna selle eesmärk oli sama, mis 1995. aasta laenul, ning see oli samuti mõeldud välisturule tulekuks ja sinna eksportimiseks (konkreetselt Hiina turule). On ilmne, et ei saa kuidagi müügitegevusega mitte seotuks pidada välismaal asuva tehnilise abi kontori hoonetele ja personalile (müügijuht, juhataja, 4 ametnikku ja 6 tehnikut) suunatud abi. Järelikult tuleb 2000. aasta laenu suhtes kohaldada sama skeemi nagu 1995. aasta laenu suhtes.

| (122) | Lisaks sellele on kasutatud ka 2000. aasta laenu puhul laenulepingu saavutamiseks sama sõnastust, mis määratleb WAM SpA-le antud esimest abi kui turule tuleku programmi. Samuti tuleb märkida, et WAM SpA ja 100 % tema poolt kontrollitav kohalik äriühing WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd pidid tegema kõnealuse kava elluviimisel koostööd. See tõestab, et WAM SpA oli ennast sellel konkreetsel turul juba kindlustanud. |
| --- | --- |

(122)

Lisaks sellele on kasutatud ka 2000. aasta laenu puhul laenulepingu saavutamiseks sama sõnastust, mis määratleb WAM SpA-le antud esimest abi kui turule tuleku programmi. Samuti tuleb märkida, et WAM SpA ja 100 % tema poolt kontrollitav kohalik äriühing WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd pidid tegema kõnealuse kava elluviimisel koostööd. See tõestab, et WAM SpA oli ennast sellel konkreetsel turul juba kindlustanud.

| (123) | Kuna kõnealuse abi puhul on tegemist ekspordiabiga, siis – nagu eespool osutatud – määrust (EÜ) nr 1998/2006 ei kohaldata. |
| --- | --- |

(123)

Kuna kõnealuse abi puhul on tegemist ekspordiabiga, siis – nagu eespool osutatud – määrust (EÜ) nr 1998/2006 ei kohaldata.

| (124) | Seega on vaja hinnata abi kokkusobivust siseturuga. Komisjon on seisukohal, et kõnealuse küsimusega seoses ei kohaldu otsuse vastuvõtmise ajal kehtinud menetlusnorm – 2008. aasta üldise grupierandi määrus. Nimetatud määruses võetakse kasutusele lisaetapp – enne alustamist projekti või tegevuse ergutava mõju hindamine –, mida Itaalia ei sooritanud. Seega ei saa vastavalt 2008. aasta üldise grupierandi määruse artikli 8 lõikele 6 kogu abimeetme suhtes kohaldada erandit vastavalt sellele määrusele. Vastavalt 2008. aasta üldise grupierandi määruse artikli 44 lõikele 2 tuleb seega hinnata abi kokkusobivust määrustega (EÜ) nr 68/2001, (EÜ) nr 70/2001, (EÜ) nr 2204/2002 ja (EÜ) nr 628/2006. |
| --- | --- |

(124)

Seega on vaja hinnata abi kokkusobivust siseturuga. Komisjon on seisukohal, et kõnealuse küsimusega seoses ei kohaldu otsuse vastuvõtmise ajal kehtinud menetlusnorm – 2008. aasta üldise grupierandi määrus. Nimetatud määruses võetakse kasutusele lisaetapp – enne alustamist projekti või tegevuse ergutava mõju hindamine –, mida Itaalia ei sooritanud. Seega ei saa vastavalt 2008. aasta üldise grupierandi määruse artikli 8 lõikele 6 kogu abimeetme suhtes kohaldada erandit vastavalt sellele määrusele. Vastavalt 2008. aasta üldise grupierandi määruse artikli 44 lõikele 2 tuleb seega hinnata abi kokkusobivust määrustega (EÜ) nr 68/2001, (EÜ) nr 70/2001, (EÜ) nr 2204/2002 ja (EÜ) nr 628/2006.

| (125) | Komisjon on arvamusel, et erandi võib anda 22. juuli 2003. aasta kirjas loetletud koolituskuludele (25 240 eurot 1,8 miljoni euro suuruse laenu kogusummast 2000. aastal) (mis on toodud tabelis põhjenduse 65 all) vastavalt määruse (EÜ) nr 68/2001 artiklile 4 ja sellised kulud sobivad seega kokku siseturuga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 3 – praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõige 3 –, sõltumata sellest, kas seda hinnatakse artikli 4 lõike 2 (erikoolitus) või lõike 3 (üldkoolitus) alusel. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon on arvamusel, et erandi võib anda 22. juuli 2003. aasta kirjas loetletud koolituskuludele (25 240 eurot 1,8 miljoni euro suuruse laenu kogusummast 2000. aastal) (mis on toodud tabelis põhjenduse 65 all) vastavalt määruse (EÜ) nr 68/2001 artiklile 4 ja sellised kulud sobivad seega kokku siseturuga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 3 – praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõige 3 –, sõltumata sellest, kas seda hinnatakse artikli 4 lõike 2 (erikoolitus) või lõike 3 (üldkoolitus) alusel.

| (126) | Kõnesoleva abi ülejäänud osa ei saa siiski pidada kokkusobivaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 70/2001, (EÜ) nr 2204/2002 või (EÜ) nr 1628/2006 ega muul õiguslikul alusel, kuna see ei täida asjakohase juhendi, raamkava ja määruse mõistes ühtegi muud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c vastavat Euroopa Liidu horisontaalset eesmärki, nagu teadus- ja arendustegevus, tööhõive, keskkond või pääste- ja ümberkorraldustööd. |
| --- | --- |

(126)

Kõnesoleva abi ülejäänud osa ei saa siiski pidada kokkusobivaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 70/2001, (EÜ) nr 2204/2002 või (EÜ) nr 1628/2006 ega muul õiguslikul alusel, kuna see ei täida asjakohase juhendi, raamkava ja määruse mõistes ühtegi muud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c vastavat Euroopa Liidu horisontaalset eesmärki, nagu teadus- ja arendustegevus, tööhõive, keskkond või pääste- ja ümberkorraldustööd.

| (127) | Seega tuleb järeldada, et kuna ekspordiga seotud tegevus on määruse (EÜ) nr 1998/2006 reguleerimisalast välja jäetud ning kuna seda ei saa mingil õiguslikul alusel pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c kokkusobivaks, siis on teise laenu abil antud vahendid siseturuga kokkusobimatud, välja arvatud eespool kirjeldatud koolitusabi puudutav osa, mis on siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(127)

Seega tuleb järeldada, et kuna ekspordiga seotud tegevus on määruse (EÜ) nr 1998/2006 reguleerimisalast välja jäetud ning kuna seda ei saa mingil õiguslikul alusel pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c kokkusobivaks, siis on teise laenu abil antud vahendid siseturuga kokkusobimatud, välja arvatud eespool kirjeldatud koolitusabi puudutav osa, mis on siseturuga kokkusobiv.

| (128) | Itaalia ametiasutused väitsid intressimäära muutmise kohta tagasimaksete tegemise ajal, et Itaalia õiguslikus raamistikus olid tõesti olemas niisugust langust võimaldavad üldeeskirjad. Sellele vaatamata kehtib ministri 31. märtsi 2000. aasta käskkiri, mis on ainsaks sellel eesmärgil välja antud sobivaks õiguslikuks aluseks, ainult seaduste nr 394/81 ja 304/1990 alusel rahastatavate projektide suhtes ja on seega väga valikuline. Peale selle tuleb rõhutada, et ei ole esitatud ühtegi tõendit, et kõnealuse abi suhtes oleks intressimäära muutmist tegelikult teostatud (44). |
| --- | --- |

(128)

Itaalia ametiasutused väitsid intressimäära muutmise kohta tagasimaksete tegemise ajal, et Itaalia õiguslikus raamistikus olid tõesti olemas niisugust langust võimaldavad üldeeskirjad. Sellele vaatamata kehtib ministri 31. märtsi 2000. aasta käskkiri, mis on ainsaks sellel eesmärgil välja antud sobivaks õiguslikuks aluseks, ainult seaduste nr 394/81 ja 304/1990 alusel rahastatavate projektide suhtes ja on seega väga valikuline. Peale selle tuleb rõhutada, et ei ole esitatud ühtegi tõendit, et kõnealuse abi suhtes oleks intressimäära muutmist tegelikult teostatud (44).

| (129) | Mõlema abi kohta väidavad Itaalia ametiasutused, et enne laenude andmist nõutud kohustusliku pangatagatise maksumus tuleb abi kogusummast maha arvata. Komisjon arvab, et esiteks oleks niisugust või sellega samaväärset tagatist nõudnud tavaliselt ka eraõiguslik krediidiasutus, kes annab laenu turumajanduse investeerimispõhimõttest lähtudes. Teiseks, lepingu lisas sätestatakse, et sama programmiga kattuv abi ei ole lubatav, välja arvatud tagatisega seotud abi, mida peetakse ise abikõlblikuks. |
| --- | --- |

(129)

Mõlema abi kohta väidavad Itaalia ametiasutused, et enne laenude andmist nõutud kohustusliku pangatagatise maksumus tuleb abi kogusummast maha arvata. Komisjon arvab, et esiteks oleks niisugust või sellega samaväärset tagatist nõudnud tavaliselt ka eraõiguslik krediidiasutus, kes annab laenu turumajanduse investeerimispõhimõttest lähtudes. Teiseks, lepingu lisas sätestatakse, et sama programmiga kattuv abi ei ole lubatav, välja arvatud tagatisega seotud abi, mida peetakse ise abikõlblikuks.

VII.   KOKKUVÕTVAD MÄRKUSED

| (130) | Komisjon märgib, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punktides a–c toodud erandid (45) ei kehti kõnealuse abi kohta, kuna need ei järgi ühtegi selles artiklis loetletud eesmärki ja Itaalia valitsus ei ole ka väitnud, et see nii oleks. |
| --- | --- |

(130)

Komisjon märgib, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punktides a–c toodud erandid (45) ei kehti kõnealuse abi kohta, kuna need ei järgi ühtegi selles artiklis loetletud eesmärki ja Itaalia valitsus ei ole ka väitnud, et see nii oleks.

| (131) | Vaatluse all olevad toetused ei ole ette nähtud teatavate valdkondade majandusarengu edendamiseks või üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimisele kaasaaitamiseks või liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks, samuti ei ole need mõeldud kultuuri edendamiseks ega kultuuripärandi säilitamiseks. Seepärast arvab komisjon, et nii Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a, (46) artikli 107 lõike 3 punkti b (47) kui artikli 107 lõike 3 punkti d (48) ei saa kõnealuste toetuste puhul kohaldada. |
| --- | --- |

(131)

Vaatluse all olevad toetused ei ole ette nähtud teatavate valdkondade majandusarengu edendamiseks või üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimisele kaasaaitamiseks või liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks, samuti ei ole need mõeldud kultuuri edendamiseks ega kultuuripärandi säilitamiseks. Seepärast arvab komisjon, et nii Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a, (46) artikli 107 lõike 3 punkti b (47) kui artikli 107 lõike 3 punkti d (48) ei saa kõnealuste toetuste puhul kohaldada.

VIII.   KOKKUVÕTE

| (132) | Mõlemad WAM SpA-le antud toetused on rakendatud ilma eelnevalt komisjoni teavitamata. 1995. aasta laen anti 24. novembril 1995. aastal ja 2000. aasta laen 9. novembril 2000. Seepärast leiab komisjon, et kuivõrd neid rakendati EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3 (praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõige 3) rikkudes, on kõnealused abid abisaajale antud ebaseaduslikult, välja arvatud abi kokkusobiv osa, mis kuulub grupierandi alla. |
| --- | --- |

(132)

Mõlemad WAM SpA-le antud toetused on rakendatud ilma eelnevalt komisjoni teavitamata. 1995. aasta laen anti 24. novembril 1995. aastal ja 2000. aasta laen 9. novembril 2000. Seepärast leiab komisjon, et kuivõrd neid rakendati EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3 (praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõige 3) rikkudes, on kõnealused abid abisaajale antud ebaseaduslikult, välja arvatud abi kokkusobiv osa, mis kuulub grupierandi alla.

| (133) | Itaalia poolt WAM SpA-le 24. novembril 1995. antud intressitoetusega abi on riigiabi. Nõustamisteenuste, messidel ja näitustel osalemise ja turu-uuringute abikõlblikele kuludele vastav osa on siseturuga kokkusobiv riigiabi. |
| --- | --- |

(133)

Itaalia poolt WAM SpA-le 24. novembril 1995. antud intressitoetusega abi on riigiabi. Nõustamisteenuste, messidel ja näitustel osalemise ja turu-uuringute abikõlblikele kuludele vastav osa on siseturuga kokkusobiv riigiabi.

| (134) | Kõnealuse abi kogu toetusekvivalendi puhul on võetud arvesse, et laen tehti laenusaajale kättesaadavaks kolme osamaksena (24. aprill 1996, 23. juuli 1997, 24. aprill 1998) ja ajapikendus kõikus vastavalt 2st 0 aastani. Arvestatud on ka laenulepingus sätestatud intressimäära (4,4 %) suhet laenu andmise ajal kehtinud viitemääraga (11,35 %), mida komisjon perioodiliselt fikseerib (49). Abielement arvutatakse lepingus sätestatud intressimäära ja laenu andmise ajal kehtinud viitemäära vahelise erinevusena. Arvutuse põhjal on toetusekvivalent, mis on diskonteeritud 24. aprilli 1996. aasta seisuga (päeval, mil tehti esimene laenu osamakse WAM SpA-le), võrdne 108 165,10 euroga. |
| --- | --- |

(134)

Kõnealuse abi kogu toetusekvivalendi puhul on võetud arvesse, et laen tehti laenusaajale kättesaadavaks kolme osamaksena (24. aprill 1996, 23. juuli 1997, 24. aprill 1998) ja ajapikendus kõikus vastavalt 2st 0 aastani. Arvestatud on ka laenulepingus sätestatud intressimäära (4,4 %) suhet laenu andmise ajal kehtinud viitemääraga (11,35 %), mida komisjon perioodiliselt fikseerib (49). Abielement arvutatakse lepingus sätestatud intressimäära ja laenu andmise ajal kehtinud viitemäära vahelise erinevusena. Arvutuse põhjal on toetusekvivalent, mis on diskonteeritud 24. aprilli 1996. aasta seisuga (päeval, mil tehti esimene laenu osamakse WAM SpA-le), võrdne 108 165,10 euroga.

| (135) | Nimetatud summat tuleb siiski korrigeerida riigiabi kokkusobiva osaga. |
| --- | --- |

(135)

Nimetatud summat tuleb siiski korrigeerida riigiabi kokkusobiva osaga.

| (136) | Kuna osa kõnealusest laenust on tunnistatud kokkusobivaks, siis tuleb see summa arvata maha 1995. aasta laenu riigiabi osast (108 165,10 eurot). Kuna eraldatud laenu osamakse ja konkreetsete kulutuste vahel on võimatu seoseid tõmmata, kohaldatakse toetuse määratletud koguekvivalendi suhtes sellist protsendimäära, mis võrdub abikõlblike kulutuste protsendiga laenu kogusummast (82,57 miljonit Itaalia liiri 1 358,51 miljonist, mis on 6 %). Kuna 6 % 108 165,10 eurost on 6 489,906 eurot, siis loetakse see summa abi kokkusobivaks osaks. |
| --- | --- |

(136)

Kuna osa kõnealusest laenust on tunnistatud kokkusobivaks, siis tuleb see summa arvata maha 1995. aasta laenu riigiabi osast (108 165,10 eurot). Kuna eraldatud laenu osamakse ja konkreetsete kulutuste vahel on võimatu seoseid tõmmata, kohaldatakse toetuse määratletud koguekvivalendi suhtes sellist protsendimäära, mis võrdub abikõlblike kulutuste protsendiga laenu kogusummast (82,57 miljonit Itaalia liiri 1 358,51 miljonist, mis on 6 %). Kuna 6 % 108 165,10 eurost on 6 489,906 eurot, siis loetakse see summa abi kokkusobivaks osaks.

| (137) | Seega on siseturuga kokkusobimatu riigiabi osa toetusekvivalent 101 675,194 eurot. |
| --- | --- |

(137)

Seega on siseturuga kokkusobimatu riigiabi osa toetusekvivalent 101 675,194 eurot.

| (138) | 2000. aastal WAM SpA-le antud abi, välja arvatud koolitustegevust toetav abikõlblike kulude osa suurusjärgus 25 240 eurot, on siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(138)

2000. aastal WAM SpA-le antud abi, välja arvatud koolitustegevust toetav abikõlblike kulude osa suurusjärgus 25 240 eurot, on siseturuga kokkusobimatu.

| (139) | Seekord tehti laen WAM SpA-le kättesaadavaks 5 osamaksena (12. veebruar 2001, 28. september 2001, 26. aprill 2002, 27. september 2002 ja 22. jaanuar 2003). Nii nagu esimese abi puhul kõikus ajapikendus järelikult vahemikus 2–0 aastat. Komisjon on toetusekvivalendi arvutamiseks samamoodi arvesse võtnud ka laenulepingus sätestatud intressimäära (2,32 %) ja komisjoni perioodiliselt fikseeritava ja kõnesoleva laenu eraldamise ajal kehtinud viitemäära (5,70 %) suhet. Laenu põhisummast ja intressidest koosneva kogu tagasimakse tegemine oli ette nähtud 2008. aasta 20. veebruariks. Seega oleks abi osa toetusekvivalent laenu kogusuurust arvestades ja juhul, kui tagasimaksed korrapäraselt laekuvad, 182 550,80 eurot, mis määrati kindlaks 12. veebruaril 2001 (sellel kuupäeval tehti WAM SpA-le esimene kõnealuse laenu osamakse). |
| --- | --- |

(139)

Seekord tehti laen WAM SpA-le kättesaadavaks 5 osamaksena (12. veebruar 2001, 28. september 2001, 26. aprill 2002, 27. september 2002 ja 22. jaanuar 2003). Nii nagu esimese abi puhul kõikus ajapikendus järelikult vahemikus 2–0 aastat. Komisjon on toetusekvivalendi arvutamiseks samamoodi arvesse võtnud ka laenulepingus sätestatud intressimäära (2,32 %) ja komisjoni perioodiliselt fikseeritava ja kõnesoleva laenu eraldamise ajal kehtinud viitemäära (5,70 %) suhet. Laenu põhisummast ja intressidest koosneva kogu tagasimakse tegemine oli ette nähtud 2008. aasta 20. veebruariks. Seega oleks abi osa toetusekvivalent laenu kogusuurust arvestades ja juhul, kui tagasimaksed korrapäraselt laekuvad, 182 550,80 eurot, mis määrati kindlaks 12. veebruaril 2001 (sellel kuupäeval tehti WAM SpA-le esimene kõnealuse laenu osamakse).

| (140) | Laenu siseturuga kokkusobiva osa puhul tuleb abikõlbliku osa protsendimäär laenu kogusumma suhtes (1,35 %) lahutada abi toetusekvivalendist. Seega on tingimusel, et tagasimaksed tehti graafikukohaselt, teise laenu toetusekvivalendiks arvestatud 180 086,36 eurot (182 550,80–2 464,44 eurot). |
| --- | --- |

(140)

Laenu siseturuga kokkusobiva osa puhul tuleb abikõlbliku osa protsendimäär laenu kogusumma suhtes (1,35 %) lahutada abi toetusekvivalendist. Seega on tingimusel, et tagasimaksed tehti graafikukohaselt, teise laenu toetusekvivalendiks arvestatud 180 086,36 eurot (182 550,80–2 464,44 eurot).

| (141) | Komisjoni standardpraktika on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 107 vastavalt nõuda abisaajalt niisuguse abi tagastamist, mis on nimetatud artikli alusel antud seadusevastaselt ja on siseturuga kokkusobimatu, eeldusel, et seda ei reguleeri vähese tähtsusega abi eeskiri. Seda praktikat kinnitab määruse (EÜ) nr 659/1999 artikkel 14. |
| --- | --- |

(141)

Komisjoni standardpraktika on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 107 vastavalt nõuda abisaajalt niisuguse abi tagastamist, mis on nimetatud artikli alusel antud seadusevastaselt ja on siseturuga kokkusobimatu, eeldusel, et seda ei reguleeri vähese tähtsusega abi eeskiri. Seda praktikat kinnitab määruse (EÜ) nr 659/1999 artikkel 14.

| (142) | Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõike 2 kohaselt tehtava tagastamisotsuse kohaselt peab tagastatav abi hõlmama komisjoni kindlaks määratud sobiva määraga intressi. Intressi arvestatakse alates kuupäevast, mil ebaseaduslik abi oli abisaaja käsutuses, kuni selle tagastamise kuupäevani ajavahemiku eest, mil see oli äriühingu käsutuses. |
| --- | --- |

(142)

Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõike 2 kohaselt tehtava tagastamisotsuse kohaselt peab tagastatav abi hõlmama komisjoni kindlaks määratud sobiva määraga intressi. Intressi arvestatakse alates kuupäevast, mil ebaseaduslik abi oli abisaaja käsutuses, kuni selle tagastamise kuupäevani ajavahemiku eest, mil see oli äriühingu käsutuses.

| (143) | Intressimäära kohaldamise meetod on kehtestatud komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (50) (edaspidi: “määrus (EÜ) nr 794/2004”) V peatükis ja komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 271/2008 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (51) (edaspidi: “määrus (EÜ) nr 271/2008”). |
| --- | --- |

(143)

Intressimäära kohaldamise meetod on kehtestatud komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (50) (edaspidi: “määrus (EÜ) nr 794/2004”) V peatükis ja komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 271/2008 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (51) (edaspidi: “määrus (EÜ) nr 271/2008”).

| (144) | Komisjon tuletab meelde, et käesolev otsus on tehtud sel viisil, et sellega ei piirata seadusega nr 394/81 kehtestatud siseriikliku struktuuri sidusust, mis on WAM SpA-le antud riigiabi õiguslikuks aluseks ja mille suhtes komisjon kooskõlas Esimese Astme Kohtu pretsedendiõigusega (52) ei pidanud käesoleva juhtumi puhul menetluse algatamist vajalikuks. See ei välista sellise menetluse algatamist hiljem, |
| --- | --- |

(144)

Komisjon tuletab meelde, et käesolev otsus on tehtud sel viisil, et sellega ei piirata seadusega nr 394/81 kehtestatud siseriikliku struktuuri sidusust, mis on WAM SpA-le antud riigiabi õiguslikuks aluseks ja mille suhtes komisjon kooskõlas Esimese Astme Kohtu pretsedendiõigusega (52) ei pidanud käesoleva juhtumi puhul menetluse algatamist vajalikuks. See ei välista sellise menetluse algatamist hiljem,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Toetused, mille Itaalia andis WAM SpA-le seaduse nr 394/81 alusel, jäävad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse.

Sellest abist ei teavitatud komisjoni eelnevalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 (praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõige 3) sätestatud korra kohaselt ja see on ebaseaduslik, välja arvatud grupierandi hõlmatav abi osa.

Artikkel 2

1.   Intressitoetuse vormis antud 108 165,10 euro suurune abi, mille Itaalia andis WAM SpA-le 24. novembril 1995. aastal, on riigiabi. Abikõlblikeks kuludeks, nagu nõustamisteenused, osalemine messidel ja näitustel ja turu-uuringud, kasutatud 6 489,906 euro suurune antud abi osa on siseturuga kokkusobiv riigiabi.

Itaalia võtab kõik vajalikud meetmed, et abi saajalt 101 675,194 euro suurune siseturuga kokkusobimatu abi summa sisse nõuda.

2.   Intressitoetuse vormis antud 182 550,80 euro suurune abi, mille Itaalia andis WAM SpA-le 9. novembril 2000. aastal, on riigiabi. Abikõlblikeks kuludeks, nagu koolituskulud, kasutatud 2 464,44 euro suurune antud abi on siseturuga kokkusobiv riigiabi.

Itaalia võtab tarvitusele kõik vajalikud meetmed, et abi saajalt 180 086,36 euro suurune siseturuga kokkusobimatu abi summa sisse nõuda.

3.   Käesoleva otsuse alusel sissenõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil kokkusobimatu riigiabi anti abisaaja WAM SpA käsutusse, kuni selle tagastamise kuupäevani.

4.   Intressi arvutatakse liitintressina vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile ja määrusele (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.

Artikkel 3

1.   Artiklis 2 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamatult ja tõhusalt.

2.   Itaalia tagab, et käesolevat otsust rakendatakse nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse Itaaliale teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest esitab Itaalia komisjonile järgmise teabe:

| a) | abisaajalt, WAM SpA-lt, tagasinõutav kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt, WAM SpA-lt, tagasinõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud või kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud või kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajalt, WAM SpA-lt, on nõutud abi tagasimaksmist. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajalt, WAM SpA-lt, on nõutud abi tagasimaksmist.

2.   Itaalia teavitab komisjoni käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklike meetmete arengust, kuni artiklis 2 osutatud abi on tagasi makstud. Itaalia esitab komisjoni taotlusel viivitamatult teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 24. märts 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklitest 87 ja 88 saanud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108; kõnealused artiklipaarid on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleks viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88 ning viiteid Esimese Astme Kohtule viidetena Üldkohtule.

1

(2)  K(2003) 35 (lõplik) (ELT C 142, 18.6.2003, lk 2).

2

(3)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

3

(4)  Vt joonealune märkus 2.

4

(5)  ELT L 63, 4.3.2006, lk 11.

5

(6)  Liidetud kohtuasjad T-304/04 ja T-316/04 Itaalia Vabariik ja Wam SpA vs. komisjon [2006] EKL II-64.

6

vs.

(7)  Euroopa Kohtu 30. aprilli 2009. aasta otsus kohtuasjas C-494/06 P, komisjon vs. Itaalia Vabariik ja Wam SpA, veel avaldamata.

7

vs.

(8)  Nt Dce and R-Master (Ühendkuningriik), Infa-Stauband Ats (Saksamaa) ja Fda (Prantsusmaa). Vt hiljuti, Majandusuuringute Keskus (Modena ja Reggio Emilia Ülikooli poliitökonoomia osakond), “The Rise of a District Lead Firm: The case of WAM (1968–2003)”, veebruar 2009.

8

(9)  Hiljuti, Majandusuuringute Keskus (Modena ja Reggio Emilia Ülikooli poliitökonoomia osakond), “The Rise of a District Lead Firm: The case of WAM (1968 - 2003)”, veebruar 2009.

9

(10)  Vt joonealune märkus 9.

10

(11)  Vt joonealune märkus 9.

11

(12)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

12

(13)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.

13

(14)  EÜT C 213, 19.8.1992, lk 2.

14

(15)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33.

15

(16)  Vt kohtuasi 78/76 Steinike & Weinlig [1977] EKL 595, punkt 21; kohtuasi 290/83 komisjon vs. Prantsusmaa [1985] EKL 439, punkt 14; liidetud kohtuasjad 67/85, 68/85 ja 70/85 Van der Kooy jt vs. komisjon [1988] EKL 219, punkt 35; ja kohtuasi C-305/89 Itaalia vs. komisjon [1991] EKL I-1603, punkt 13.

16

vs.

vs.

vs.

(17)  Vastavalt seaduse nr 394/81 artiklile 2 loodi Mediocredito Centrales fond sooduslaenude andmiseks ettevõtjatele välisturgudele minekuks. Fondi haldab komisjon, mis tagab, et laenud antakse kooskõlas seadustega. Komisjon nimetatakse kaubandusministri käskkirjaga koostöös rahandusministri ja tööstus-, kaubandus- ja käsitööndusministriga. Väliskaubandusministri asutatud komisjoni koosseisu kuuluvad:

17

| a) | kaubandusminister – või delegeerimise alusel riigisekretär –, kes on komisjoni esimees; |
| --- | --- |

a)

kaubandusminister – või delegeerimise alusel riigisekretär –, kes on komisjoni esimees;

| b) | igast järgmisest osakonnast üks tegevjuht: rahandusministeerium, tööstus-, kaubandus- ja käsitööndusministeerium, kaubandusministeerium või sarnase kvalifikatsiooniga asendusisik, kelle nimetab vastav minister; |
| --- | --- |

b)

igast järgmisest osakonnast üks tegevjuht: rahandusministeerium, tööstus-, kaubandus- ja käsitööndusministeerium, kaubandusministeerium või sarnase kvalifikatsiooniga asendusisik, kelle nimetab vastav minister;

| c) | Mediocredito Centrale peadirektor või tema puudumisel tema määratud asendusisik; |
| --- | --- |

c)

Mediocredito Centrale peadirektor või tema puudumisel tema määratud asendusisik;

| d) | Väliskaubanduse riikliku instituudi (Istituto nazionale per il commercio estero) peadirektor või temaäraolekul tema määratud asendusisik. |
| --- | --- |

d)

Väliskaubanduse riikliku instituudi (Istituto nazionale per il commercio estero) peadirektor või temaäraolekul tema määratud asendusisik.

(18)  19. jaanuari 1999. aasta ministri käskkirja artiklis 1 sätestatakse, et 31. märtsi 1998. aasta seadusandliku dekreedi nr 143, eriti selle artikli 25 lõike 1 tähenduses loodud komisjoni koosseisu kuuluvad kaks esindajat kaubandusministeeriumist, üks esindaja rahandus-, eelarve- ja planeerimisministeeriumist, üks esindaja välisministeeriumist, tööstus-, kaubandus- ja käsitööndusministeeriumist, üks regioonide ja autonoomsete provintside presidentide konverentsi nimetatud esindaja ja üks esindaja Itaalia pangaliidust.

18

(19)  Kõnealusel ajal asutas Medicredito Centrale riiklike ressursside käsutamiseks fondi seaduse nr 394/81 artikli 2 tähenduses, mida haldas seaduse nr 394/81 artikli 2 alusel loodud komisjon. Välisministeerium palus oma 27. detsembri 1995. aasta kirjas Mediocredito Centralet sõlmida leping WAM SpAga (kolme kuu jooksul) seaduse nr 394/81 artikli 2 alusel loodud komisjoni 24. novembri 1995. aasta koosolekul vastu võetud otsuse rakendamiseks.

19

(20)  Vastavalt 31. märtsi 1998. aasta seadusandlikule dekreedile nr 143, eriti selle artikli 25 lõikele 1 nimetati SIMESIT SpA juhtima alates 1. jaanuarist 1999. aastast välisturgudel kauplemise edendamiseks mõeldud finantsabi andmist kooskõlas seadusega nr 394/81. SIMESIT SpA on avalik-õiguslik äriühing, mille Itaalia valitsus asutas 1990. aastal (24. aprilli 1990. aasta seadus nr 100) Itaalia äriühingute edendamiseks kolmandates riikides. Äriühingut kontrollib Itaalia valitsus, kellele kuulub 76 % selle aktsiatest ja kes kehtestab juhendid SIMESIT SpA toetatavate investeeringute väljavalimiseks. SIMESITi juhatusse (consiglio d’amministrazione) kuulub üheksa liiget, viis neist nimetab Itaalia valitsus.

20

consiglio d’amministrazione

(21)  Vt kohtuasi C-482/99 Prantsuse Vabariik vs. komisjon (Stardust) [2002] EKL I-4397, punktid 55 ja 56.

21

vs.

(22)  Vt kohtuasi C-41/90 Höfner ja Elser [1991] EKL I-01979, punkt 21.

22

(23)  Kohtuasi C-494/06 P, komisjon vs. Itaalia Vabariik ja Wam SpA, veel avaldamata, punktid 49 et seq.

23

vs.

et seq

(24)  Vt ka kohtuasja C-372/97 Itaalia vs. komisjon [2004] EKL I-3679, punkt 52 ja kohtuasja C-66/02 Itaalia vs. komisjon [2005] EKL I-10901.

24

vs.

vs.

(25)  Hiljuti, Majandusuuringute Keskus (Modena Ülikooli poliitökonoomia osakond), “The Rise of a District Lead Firm: The case of WAM (1968–2003)”, veebruar 2009.

25

(26)  Vt kohtuasi T-459/93 Siemens vs. komisjon [1995] EKL II-1675, punktid 48 ja 77, kohtuasi T-214/95 Vlaams Gewest vs. komisjon [1998] EKL II-717, punkt 43 ja kohtuasi T-217/02 TerLembeek vs. komisjon [2006] EKL II-4483, punkt 177.

26

vs.

vs.

vs.

(27)  Kohtuasjas T-369/06 Holland Malt vs. komisjon, veel avaldamata, kinnitas Esimese Astme Kohus punktis 55, et “seega nähtub kohtupraktikast selgelt, et mitte üksnes ettevõtja igapäevase juhtimise või tavapärase tegevusega seotud kulude vähendamine riigi ressurssidest ei ole ipso facto niisugune tegevus, mis võib konkurentsi kahjustada, vaid seda on ka toetus, mis vabastab abisaaja osaliselt või täielikult investeerimiskuludest.”

27

vs.

ipso facto

(28)  Vt kohtuasi 730/79 Philip Morris Holland vs. komisjon [1980] EKL 2671, punkt 11, kohtuasi C-53/00 Ferring [2001] EKL I-9067, punkt 21 ja kohtuasi C-372/97 Itaalia vs. komisjon [2004] EKL I-3679, punkt 52.

28

vs.

vs.

(29)  Vt kohtuasi 730/79 Philip Morris vs. komisjon [1980] EKL 2671.

29

vs.

(30)  Vt kohtuasi 259/86 Prantsusmaa vs. komisjon [1978] EKL 4393.

30

vs.

(31)  Vt kohtuasi T-214/95 Vlaams Gewest vs. komisjon [1998] EKL II-717, punkt 49.

31

vs.

(32)  Vt kohtuasi C-172/03 Heiser [1998] EKL I-1627, punkt 32.

32

(33)  Vt liidetud kohtuasjad 212/80 ja 217/80 Meridionale Industria Salumi jt [1981] EKL 2735; liidetud kohtuasjad CT Control Rotterdam ja JCT Benelux vs. komisjon [1981] EKL I-3873 ja kohtuasi C-61/98 De Haan Beheer [2000] EKL I-5003.

33

vs.

(34)  ELT L 379, 28.12.2006, lk 11.

34

(35)  ELT L 214, 9.8.2008, lk 3.

35

(36)  Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voor (1986–1994) – lisa 1 – lisa 1 A – Subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete leping (WTO-GATT 1994), (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 156).

36

(37)  EÜT L 107, 30.4.1996, lk 4.

37

(38)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

38

(39)  Kooskõlas komisjoni väljakujunenud praktikaga. Vt näiteks: Komisjoni 13. mai 2003. aasta otsus 2003/643/EÜ riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Kahla Porzellan GmbH-le ja Kahla/Tühringen Porzellan GmbH-le (ELT L 227, 11.9.2003, lk 12).

39

(40)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20

40

(41)  EÜT L 337, 13.12.2002, lk 3.

41

(42)  ELT L 302, 1.11.2006, lk 29.

42

(43)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

43

(44)  Peale selle oleks seda saanud rakendada ainult WAM SpA-le antud esimese sooduslaenu puhul, kuna käskkirja kohaldati ainult jõustumise ajal käimasolevate rahastamisprojektide suhtes ja teist abi ei olnud WAM SpA-le sellel ajal veel antud.

44

(45)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõige 2 sätestab, et ühisturuga sobib kokku järgmine abi: a) üksiktarbijatele antav sotsiaalabi, kui sellist abi antakse ilma asjassepuutuvate toodete päritolul põhineva diskrimineerimiseta; b) loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi; c) Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antav abi ...

45

(46)  Nimelt “abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, ja artiklis 349 osutatud piirkondades, arvestades nende struktuurilist, majanduslikku ja sotsiaalset olukorda.”

46

(47)  Nimelt “abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks.”

47

(48)  Nimelt “abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.”

48

(49)  Euroopa Liidu Teatajas korrapäraselt avaldatav viitemäär.

49

Euroopa Liidu Teatajas

(50)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

50

(51)  ELT L 82, 25.3.2008, lk 1.

51

(52)  Vt kohtuasjad T-92/00 ja T-103/00 Diputación Foral de Álava vs. komisjon (Ramondín) [2002] EKL II-1385.

52

vs.

---