# Uradni list L 298/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.298.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 298 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5316. november 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.298.slv

Uradni list

Evropske unije

L 298

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5316. november 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1032/2010 z dne 15. novembra 2010 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 174/2005 o uvedbi omejitev pri zagotavljanju pomoči v zvezi z vojaškimi dejavnostmi v Slonokoščeni obali | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1033/2010 z dne 15. novembra 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1505/2006 glede letnih poročil držav članic o rezultatih pregledov, opravljenih v zvezi z identifikacijo in registracijo ovc in koz (
  1
  ) | 5 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1034/2010 z dne 15. novembra 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2003 o pregledih glede zahtev za identifikacijo in registracijo goveda (
  1
  ) | 7 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1035/2010 z dne 15. novembra 2010 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz melamina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 10 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1036/2010 z dne 15. novembra 2010 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine | 27 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1037/2010 z dne 15. novembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 44 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1038/2010 z dne 15. novembra 2010 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. novembra 2010 | 46 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1039/2010 z dne 15. novembra 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11 | 49 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/690/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 4. avgusta 2010 o državni pomoči C 40/08 (ex N 163/08) Poljske za podjetje PZL Hydral S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5406)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2010/691/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 15. novembra 2010 o podelitvi odstopanja od uporabe Odločbe 2006/679/ES o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti za progo Strančice–České Budějovice Češki republiki
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7789) | 85 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 1032/2010 z dne 15. novembra 2010 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 174/2005 o uvedbi omejitev pri zagotavljanju pomoči v zvezi z vojaškimi dejavnostmi v Slonokoščeni obali

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 1033/2010 z dne 15. novembra 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1505/2006 glede letnih poročil držav članic o rezultatih pregledov, opravljenih v zvezi z identifikacijo in registracijo ovc in koz (
  1
  )

1

5

*

Uredba Komisije (EU) št. 1034/2010 z dne 15. novembra 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2003 o pregledih glede zahtev za identifikacijo in registracijo goveda (
  1
  )

1

7

*

Uredba Komisije (EU) št. 1035/2010 z dne 15. novembra 2010 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz melamina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

10

*

Uredba Komisije (EU) št. 1036/2010 z dne 15. novembra 2010 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine

27

Uredba Komisije (EU) št. 1037/2010 z dne 15. novembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

44

Uredba Komisije (EU) št. 1038/2010 z dne 15. novembra 2010 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. novembra 2010

46

Uredba Komisije (EU) št. 1039/2010 z dne 15. novembra 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

49

SKLEPI

2010/690/EU

*

Sklep Komisije z dne 4. avgusta 2010 o državni pomoči C 40/08 (ex N 163/08) Poljske za podjetje PZL Hydral S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5406)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5406)

1

51

2010/691/EU

*

Sklep Komisije z dne 15. novembra 2010 o podelitvi odstopanja od uporabe Odločbe 2006/679/ES o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti za progo Strančice–České Budějovice Češki republiki
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7789)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7789)

85

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 1015/2010 z dne 10. novembra 2010 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2009/125/ES v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pralnih strojev (UL L 293, 11.11.2010) | 87 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 1015/2010 z dne 10. novembra 2010 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2009/125/ES v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pralnih strojev (UL L 293, 11.11.2010)

(UL L 293, 11.11.2010)

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/1

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1032/2010

z dne 15. novembra 2010

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 174/2005 o uvedbi omejitev pri zagotavljanju pomoči v zvezi z vojaškimi dejavnostmi v Slonokoščeni obali

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 215 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/656/SZVP z dne 29. oktobra 2010 o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Slonokoščeni obali (1),

ob upoštevanju skupnega predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 174/2005 z dne 31. januarja 2005 o uvedbi omejitev pri zagotavljanju pomoči v zvezi z vojaškimi dejavnostmi v Slonokoščeni obali (2) določa prepoved izvoza opreme, ki bi se lahko uporabljala za notranjo represijo, in zagotavljanja določene tehnične pomoči, financiranja in finančne pomoči. Te omejitve so bile uveljavljene v skladu s Skupnim stališčem Sveta 2004/852/SZVP z dne 13. decembra 2004 o omejevalnih ukrepih proti Slonokoščeni obali (3). |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 174/2005 z dne 31. januarja 2005 o uvedbi omejitev pri zagotavljanju pomoči v zvezi z vojaškimi dejavnostmi v Slonokoščeni obali (2) določa prepoved izvoza opreme, ki bi se lahko uporabljala za notranjo represijo, in zagotavljanja določene tehnične pomoči, financiranja in finančne pomoči. Te omejitve so bile uveljavljene v skladu s Skupnim stališčem Sveta 2004/852/SZVP z dne 13. decembra 2004 o omejevalnih ukrepih proti Slonokoščeni obali (3).

| (2) | Ob upoštevanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih Narodov 1946(2010) z dne 15. oktobra 2010 in Sklepa 2010/656/SZVP je treba spremeniti Uredbo (ES) št. 174/2005, da se dovolijo izvoz nesmrtonosne opreme kot tudi nesmrtonosne opreme, ki se lahko uporablja za notranjo represijo, namenjene samo za zagotavljanje, da varnostne sile Slonokoščene obale pri ohranjanju javnega reda uporabljajo le ustrezno in sorazmerno silo, ter zagotavljanje tehnične pomoči, financiranja in finančne pomoči, ki so s tem povezani. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih Narodov 1946(2010) z dne 15. oktobra 2010 in Sklepa 2010/656/SZVP je treba spremeniti Uredbo (ES) št. 174/2005, da se dovolijo izvoz nesmrtonosne opreme kot tudi nesmrtonosne opreme, ki se lahko uporablja za notranjo represijo, namenjene samo za zagotavljanje, da varnostne sile Slonokoščene obale pri ohranjanju javnega reda uporabljajo le ustrezno in sorazmerno silo, ter zagotavljanje tehnične pomoči, financiranja in finančne pomoči, ki so s tem povezani.

| (3) | Seznam opreme, ki bi se lahko uporabljala za notranjo represijo, bi bilo treba posodobiti v skladu s priporočili strokovnjakov in ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (4). |
| --- | --- |

(3)

Seznam opreme, ki bi se lahko uporabljala za notranjo represijo, bi bilo treba posodobiti v skladu s priporočili strokovnjakov in ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (4).

| (4) | Ustrezno je, da se glede na nedavno prakso priprave zakonodaje posodobi člen o pristojnosti Unije. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezno je, da se glede na nedavno prakso priprave zakonodaje posodobi člen o pristojnosti Unije.

| (5) | Uredbo Sveta (ES) št. 174/2005 bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Uredbo Sveta (ES) št. 174/2005 bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 174/2005 se spremeni:

| (1) | člen 4(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Z odstopanjem od člena 2 prepovedi iz tega člena ne veljajo za:






  (a) | zagotavljanje tehnične pomoči, financiranja in finančne pomoči v zvezi z orožjem in z njim povezanim materialom, pri čemer so takšna pomoč ali storitve namenjene samo za podporo in uporabo v operaciji Združenih narodov v Slonokoščeni obali (UNOCI) ter francoskim silam, ki to operacijo podpirajo; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 4(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Z odstopanjem od člena 2 prepovedi iz tega člena ne veljajo za:

(a)

zagotavljanje tehnične pomoči, financiranja in finančne pomoči v zvezi z orožjem in z njim povezanim materialom, pri čemer so takšna pomoč ali storitve namenjene samo za podporo in uporabo v operaciji Združenih narodov v Slonokoščeni obali (UNOCI) ter francoskim silam, ki to operacijo podpirajo;

| (b) | zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z nesmrtonosno vojaško opremo, namenjeno samo za uporabo v človekoljubne ali zaščitne namene, vključno z opremo, ki je namenjena operacijam kriznega upravljanja EU, ZN, Afriške unije in Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS), če je Odbor za sankcije predhodno odobril tudi takšne dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z nesmrtonosno vojaško opremo, namenjeno samo za uporabo v človekoljubne ali zaščitne namene, vključno z opremo, ki je namenjena operacijam kriznega upravljanja EU, ZN, Afriške unije in Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS), če je Odbor za sankcije predhodno odobril tudi takšne dejavnosti;

| (c) | zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči v zvezi z nesmrtonosno vojaško opremo, namenjeno samo za uporabo v človekoljubne ali zaščitne namene, vključno z opremo, ki je namenjena operacijam kriznega upravljanja EU, ZN, Afriške unije in ECOWAS; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči v zvezi z nesmrtonosno vojaško opremo, namenjeno samo za uporabo v človekoljubne ali zaščitne namene, vključno z opremo, ki je namenjena operacijam kriznega upravljanja EU, ZN, Afriške unije in ECOWAS;

| (d) | zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z orožjem in z njim povezanim materialom, namenjenim samo za podporo ali uporabo v procesu prestrukturiranja obrambnih in varnostnih sil, na podlagi pododstavka (f) odstavka 3 Sporazuma Linas-Marcoussis, če je Odbor za sankcije predhodno odobril tudi takšne dejavnosti; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z orožjem in z njim povezanim materialom, namenjenim samo za podporo ali uporabo v procesu prestrukturiranja obrambnih in varnostnih sil, na podlagi pododstavka (f) odstavka 3 Sporazuma Linas-Marcoussis, če je Odbor za sankcije predhodno odobril tudi takšne dejavnosti;

| (e) | zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči v zvezi z orožjem in z njim povezanim materialom, namenjenim samo za podporo ali uporabo v procesu prestrukturiranja obrambnih in varnostnih sil, na podlagi pododstavka (f) odstavka 3 Sporazuma Linas-Marcoussis; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči v zvezi z orožjem in z njim povezanim materialom, namenjenim samo za podporo ali uporabo v procesu prestrukturiranja obrambnih in varnostnih sil, na podlagi pododstavka (f) odstavka 3 Sporazuma Linas-Marcoussis;

| (f) | prodajo ali dobavo blaga, ki se začasno prenese ali izvozi v Slonokoščeno obalo silam države, ki v skladu z mednarodnim pravom ukrepa samo in neposredno zato, da bi pospešila evakuacijo svojih državljanov in tistih, ki so pod njeno konzularno pristojnostjo v Slonokoščeni obali, če je bil Odbor za sankcije predhodno uradno obveščen tudi o takšnih dejavnostih; |
| --- | --- |

(f)

prodajo ali dobavo blaga, ki se začasno prenese ali izvozi v Slonokoščeno obalo silam države, ki v skladu z mednarodnim pravom ukrepa samo in neposredno zato, da bi pospešila evakuacijo svojih državljanov in tistih, ki so pod njeno konzularno pristojnostjo v Slonokoščeni obali, če je bil Odbor za sankcije predhodno uradno obveščen tudi o takšnih dejavnostih;

| (g) | zagotavljanje tehnične pomoči, financiranja in finančne pomoči v zvezi z nesmrtonosno vojaško opremo, namenjeno samo za zagotavljanje, da varnostne sile Slonokoščene obale pri ohranjanju javnega reda uporabljajo le ustrezno in sorazmerno silo.“; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje tehnične pomoči, financiranja in finančne pomoči v zvezi z nesmrtonosno vojaško opremo, namenjeno samo za zagotavljanje, da varnostne sile Slonokoščene obale pri ohranjanju javnega reda uporabljajo le ustrezno in sorazmerno silo.“;

| (2) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 4a
  1.   Z odstopanjem od člena 3 lahko pristojni organ iz Priloge II države članice, v kateri ima izvoznik ali ponudnik storitev svoj sedež, pod pogoji, ki se mu zdijo ustrezni, dovoli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz nesmrtonosne opreme iz Priloge I ali zagotavljanje tehnične pomoči, financiranja ali finančne pomoči v zvezi s takšno nesmrtonosno opremo, ko ugotovi, da je zadevna nesmrtonosna oprema namenjena zgolj zagotavljanju, da varnostne sile Slonokoščene obale pri ohranjanju javnega reda uporabljajo le ustrezno in sorazmerno silo.
  2.   Zadevna država članica obvesti druge države članice in Komisijo o vseh dovoljenjih, izdanih na podlagi odstavka 1.
  3.   Dovoljenja se ne izdajo za že izvedene dejavnosti.“; |
| --- | --- |

(2)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 4a

1.   Z odstopanjem od člena 3 lahko pristojni organ iz Priloge II države članice, v kateri ima izvoznik ali ponudnik storitev svoj sedež, pod pogoji, ki se mu zdijo ustrezni, dovoli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz nesmrtonosne opreme iz Priloge I ali zagotavljanje tehnične pomoči, financiranja ali finančne pomoči v zvezi s takšno nesmrtonosno opremo, ko ugotovi, da je zadevna nesmrtonosna oprema namenjena zgolj zagotavljanju, da varnostne sile Slonokoščene obale pri ohranjanju javnega reda uporabljajo le ustrezno in sorazmerno silo.

2.   Zadevna država članica obvesti druge države članice in Komisijo o vseh dovoljenjih, izdanih na podlagi odstavka 1.

3.   Dovoljenja se ne izdajo za že izvedene dejavnosti.“;

| (3) | člen 9 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 9
  Ta uredba se uporablja:






  (a) | na ozemlju Unije, vključno z njenim zračnim prostorom; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 9 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 9

Ta uredba se uporablja:

(a)

na ozemlju Unije, vključno z njenim zračnim prostorom;

| (b) | na vseh letalih ali vseh plovilih, ki so v pristojnosti države članice; |
| --- | --- |

(b)

na vseh letalih ali vseh plovilih, ki so v pristojnosti države članice;

| (c) | za vse osebe na ozemlju ali zunaj ozemlja Unije, ki imajo državljanstvo države članice; |
| --- | --- |

(c)

za vse osebe na ozemlju ali zunaj ozemlja Unije, ki imajo državljanstvo države članice;

| (d) | za vse pravne osebe, subjekte ali organe, ki nastanejo ali so ustanovljeni po pravu države članice; |
| --- | --- |

(d)

za vse pravne osebe, subjekte ali organe, ki nastanejo ali so ustanovljeni po pravu države članice;

| (e) | za vse pravne osebe, subjekte ali organe v zvezi s kakršnim koli poslom, opravljenim v celoti ali delno v Uniji.“; |
| --- | --- |

(e)

za vse pravne osebe, subjekte ali organe v zvezi s kakršnim koli poslom, opravljenim v celoti ali delno v Uniji.“;

| (4) | Priloga I se nadomesti s Prilogo k tej uredbi; |
| --- | --- |

(4)

Priloga I se nadomesti s Prilogo k tej uredbi;

| (5) | naslov Priloge II se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(5)

naslov Priloge II se nadomesti z naslednjim:

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 29. oktobra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2010

Za Svet

Predsednik

S. VANACKERE

---

(1)  UL L 285, 30.10.2010, str. 28.

1

(2)  UL L 29, 2.2.2005, str. 5.

2

(3)  UL L 368, 15.12.2004, str. 50.

3

(4)  UL L 200, 30.7.2005, str. 1.

4

---

PRILOGA

„PRILOGA I

Seznam opreme, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, navedena v členih 3 in 4a

| 1. | Strelno orožje, strelivo in pripadajoči pribor:






  1.1 | strelno orožje, ki ni zajeto v ML 1 in ML 2 Skupnega seznama vojaškega blaga Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: Skupni seznam vojaškega blaga EU); |
| --- | --- | --- |

1.

Strelno orožje, strelivo in pripadajoči pribor:

1.1

strelno orožje, ki ni zajeto v ML 1 in ML 2 Skupnega seznama vojaškega blaga Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: Skupni seznam vojaškega blaga EU);

| 1.2 | strelivo, posebej izdelano za orožje pod 1.1, in posebej zanj izdelani sestavni deli; |
| --- | --- |

1.2

strelivo, posebej izdelano za orožje pod 1.1, in posebej zanj izdelani sestavni deli;

| 1.3 | namerilne naprave za orožje, ki niso zajete v Skupnem seznamu vojaške opreme EU. |
| --- | --- |

1.3

namerilne naprave za orožje, ki niso zajete v Skupnem seznamu vojaške opreme EU.

| 2. | Bombe in granate, ki niso zajete v Skupnem seznamu vojaške opreme EU. |
| --- | --- |

2.

Bombe in granate, ki niso zajete v Skupnem seznamu vojaške opreme EU.

| 3. | Vozila:






  3.1 | vozila, opremljena z vodnimi topovi, posebej izdelana ali prirejena za namene obvladovanja nemirov; |
| --- | --- | --- |

3.

Vozila:

3.1

vozila, opremljena z vodnimi topovi, posebej izdelana ali prirejena za namene obvladovanja nemirov;

| 3.2 | vozila, posebej izdelana ali prirejena, ki jih je mogoče naelektriti zaradi odganjanja protestnikov; |
| --- | --- |

3.2

vozila, posebej izdelana ali prirejena, ki jih je mogoče naelektriti zaradi odganjanja protestnikov;

| 3.3 | vozila, posebej izdelana ali prirejena, za odstranjevanje ovir, vključno z gradbeno opremo z balistično zaščito; |
| --- | --- |

3.3

vozila, posebej izdelana ali prirejena, za odstranjevanje ovir, vključno z gradbeno opremo z balistično zaščito;

| 3.4 | vozila, posebej izdelana za prevoz ali prenos zapornikov in/ali pripornikov; |
| --- | --- |

3.4

vozila, posebej izdelana za prevoz ali prenos zapornikov in/ali pripornikov;

| 3.5 | vozila, posebej izdelana za razporeditev mobilnih ovir; |
| --- | --- |

3.5

vozila, posebej izdelana za razporeditev mobilnih ovir;

| 3.6 | sestavni deli za vozila, navedena v 3.1 do 3.5, ki so izdelana posebej za namene obvladovanja nemirov.







  Opomba 1 | Ta točka ne zajema vozil, ki so izdelana posebej za gašenje požarov. |
| --- | --- | --- |

3.6

sestavni deli za vozila, navedena v 3.1 do 3.5, ki so izdelana posebej za namene obvladovanja nemirov.

Opomba 1

| Opomba 2 | Za namene točke 3.5 izraz ‚vozila‘ vključuje priklopnike. |
| --- | --- |

Opomba 2

Za namene točke 3.5 izraz ‚vozila‘ vključuje priklopnike.

| 4. | Eksplozivne snovi in sorodna oprema:






  4.1 | oprema in naprave, posebej izdelane za sprožanje eksplozij z električnimi ali neelektričnimi sredstvi, vključno z napravami za vžig, detonatorji, netili, ojačevalci eksplozije in vžigalnimi vrvicami, ter posebej zanje izdelani sestavni deli; razen posebej v določene komercialne namene izdelane opreme in naprav, ki z eksplozivnimi sredstvi povzročajo sprožitev ali delovanje druge opreme ali naprav, katerih funkcija ni povzročanje eksplozij (npr. polnilci zračnih blazin pri avtomobilih, prenapetostna zaščita sprožilcev gasilnih škropilnih naprav); |
| --- | --- | --- |

4.

Eksplozivne snovi in sorodna oprema:

4.1

oprema in naprave, posebej izdelane za sprožanje eksplozij z električnimi ali neelektričnimi sredstvi, vključno z napravami za vžig, detonatorji, netili, ojačevalci eksplozije in vžigalnimi vrvicami, ter posebej zanje izdelani sestavni deli; razen posebej v določene komercialne namene izdelane opreme in naprav, ki z eksplozivnimi sredstvi povzročajo sprožitev ali delovanje druge opreme ali naprav, katerih funkcija ni povzročanje eksplozij (npr. polnilci zračnih blazin pri avtomobilih, prenapetostna zaščita sprožilcev gasilnih škropilnih naprav);

| 4.2 | eksplozivni naboji z linearnim rezalnim učinkom, ki niso zajeti v Skupnem seznamu vojaške opreme EU; |
| --- | --- |

4.2

eksplozivni naboji z linearnim rezalnim učinkom, ki niso zajeti v Skupnem seznamu vojaške opreme EU;

| 4.3 | drugi eksplozivi, ki niso zajeti v Skupnem seznamu vojaške opreme EU, in sorodne snovi:






  a. | amatol; |
| --- | --- | --- |

4.3

drugi eksplozivi, ki niso zajeti v Skupnem seznamu vojaške opreme EU, in sorodne snovi:

a.

amatol;

| b. | nitroceluloza (z vsebnostjo več kot 12,5 % dušika); |
| --- | --- |

b.

nitroceluloza (z vsebnostjo več kot 12,5 % dušika);

| c. | nitroglikol; |
| --- | --- |

c.

nitroglikol;

| d. | pentaeritritol tetranitrat (PETN); |
| --- | --- |

d.

pentaeritritol tetranitrat (PETN);

| e. | pikril klorid; |
| --- | --- |

e.

pikril klorid;

| f. | 2,4,6-trinitrotoluen (TNT). |
| --- | --- |

f.

2,4,6-trinitrotoluen (TNT).

| 5. | Zaščitna oprema, ki ni zajeta v ML 13 Skupnega seznama vojaške opreme EU:






  5.1 | zaščitni jopiči, ki so neprebojni in/ali zagotavljajo zaščito pred vbodi; |
| --- | --- | --- |

5.

Zaščitna oprema, ki ni zajeta v ML 13 Skupnega seznama vojaške opreme EU:

5.1

zaščitni jopiči, ki so neprebojni in/ali zagotavljajo zaščito pred vbodi;

| 5.2 | neprebojne zaščitne čelade, policijske čelade, policijski ščiti ter neprebojni ščiti.







  Opomba | Ta točka ne zajema:






  — | opreme, izdelane posebej za športne dejavnosti; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

neprebojne zaščitne čelade, policijske čelade, policijski ščiti ter neprebojni ščiti.

Opomba

—

opreme, izdelane posebej za športne dejavnosti;

| — | opreme, izdelane posebej za zahteve varnosti pri delu. |
| --- | --- |

—

opreme, izdelane posebej za zahteve varnosti pri delu.

| 6. | Simulatorji za vadbo uporabe strelnega orožja, ki niso zajeti v ML 14 Skupnega seznama vojaške opreme EU, ter posebej zanje izdelana programska oprema. |
| --- | --- |

6.

Simulatorji za vadbo uporabe strelnega orožja, ki niso zajeti v ML 14 Skupnega seznama vojaške opreme EU, ter posebej zanje izdelana programska oprema.

| 7. | Naprave za nočno opazovanje in toplotno slikanje ter svetlobne ojačevalne cevi, ki niso zajete v Skupnem seznamu vojaške opreme EU. |
| --- | --- |

7.

Naprave za nočno opazovanje in toplotno slikanje ter svetlobne ojačevalne cevi, ki niso zajete v Skupnem seznamu vojaške opreme EU.

| 8. | Bodeča žica. |
| --- | --- |

8.

Bodeča žica.

| 9. | Vojaški noži, bojni noži in bajoneti z več kot 10 cm dolgim rezilom. |
| --- | --- |

9.

Vojaški noži, bojni noži in bajoneti z več kot 10 cm dolgim rezilom.

| 10. | Proizvodna oprema, posebej izdelana za vse predmete s tega seznama. |
| --- | --- |

10.

Proizvodna oprema, posebej izdelana za vse predmete s tega seznama.

| 11. | Posebna tehnologija za razvoj, proizvodnjo ali uporabo predmetov, navedenih na tem seznamu.“ |
| --- | --- |

11.

Posebna tehnologija za razvoj, proizvodnjo ali uporabo predmetov, navedenih na tem seznamu.“

---

(1)  UL C 69, 18.3.2010, str. 19.

1

---

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/5

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1033/2010

z dne 15. novembra 2010

o spremembi Uredbe (ES) št. 1505/2006 glede letnih poročil držav članic o rezultatih pregledov, opravljenih v zvezi z identifikacijo in registracijo ovc in koz

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 21/2004 z dne 17. decembra 2003 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koz ter o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in direktiv 92/102/EGS in 64/432/EGS (1) ter zlasti prvega pododstavka in točke (a) drugega pododstavka člena 10(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1505/2006 z dne 11. oktobra 2006 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 21/2004 glede najnižje ravni pregledov, ki jih je treba opraviti v zvezi z identifikacijo in registracijo ovc in koz (2) določa, da morajo države članice izvajati preglede za preverjanje, ali imetniki živali izpolnjujejo zahteve iz Uredbe (ES) št. 21/2004. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1505/2006 z dne 11. oktobra 2006 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 21/2004 glede najnižje ravni pregledov, ki jih je treba opraviti v zvezi z identifikacijo in registracijo ovc in koz (2) določa, da morajo države članice izvajati preglede za preverjanje, ali imetniki živali izpolnjujejo zahteve iz Uredbe (ES) št. 21/2004.

| (2) | Poleg tega Uredba (ES) št. 1505/2006 določa, da morajo države članice Komisiji v skladu z vzorcem iz Priloge k Uredbi vsako leto predložiti letno poročilo z rezultati pregledov, opravljenih v predhodnem obdobju letnih pregledov. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega Uredba (ES) št. 1505/2006 določa, da morajo države članice Komisiji v skladu z vzorcem iz Priloge k Uredbi vsako leto predložiti letno poročilo z rezultati pregledov, opravljenih v predhodnem obdobju letnih pregledov.

| (3) | Zbiranje podatkov med potekom poročanja mora biti ustrezno in sorazmerno z zastavljenimi cilji. Za bolj osredotočeno poročanje, ki ustreza namenu, je treba določene zahteve in model poročila iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1505/2006 poenostaviti, da se tako zagotovijo ustreznejše informacije o izvajanju pregledov ter da se prepreči nepotrebno upravno breme. |
| --- | --- |

(3)

Zbiranje podatkov med potekom poročanja mora biti ustrezno in sorazmerno z zastavljenimi cilji. Za bolj osredotočeno poročanje, ki ustreza namenu, je treba določene zahteve in model poročila iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1505/2006 poenostaviti, da se tako zagotovijo ustreznejše informacije o izvajanju pregledov ter da se prepreči nepotrebno upravno breme.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1505/2006 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1505/2006 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1505/2006 se spremeni:

| 1. | V členu 7 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | število pregledanih gospodarstev;“ |
| --- | --- | --- |

1.

V členu 7 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

število pregledanih gospodarstev;“

| 2. | Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 5, 9.1.2004, str. 8.

1

(2)  UL L 280, 12.10.2006, str. 3.

2

---

PRILOGA

Priloga k Uredbi (ES) št. 1505/2006 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA

Poročilo o rezultatih pregledov v sektorju ovc in koz glede zahtev za identifikacijo in registracijo navedenih živali v skladu z Uredbo (ES) št. 21/2004

1.   Splošni podatki o gospodarstvih, živalih in pregledih

| Skupno število gospodarstev v državi članici na začetku leta v obdobju poročanja (1) | |
| --- | --- |
| Skupno število gospodarstev, pregledanih v letu obdobja poročanja | |
| Skupno število živali, registriranih v državi članici na začetku leta v obdobju poročanja (1) | |
| Skupno število živali, pregledanih na gospodarstvih v obdobju poročanja (1) | |

Skupno število gospodarstev v državi članici na začetku leta v obdobju poročanja (1)

Skupno število gospodarstev, pregledanih v letu obdobja poročanja

Skupno število živali, registriranih v državi članici na začetku leta v obdobju poročanja (1)

Skupno število živali, pregledanih na gospodarstvih v obdobju poročanja (1)

2.   Ugotovitve o neskladnosti

| Število gospodarstev, ki ne izpolnjujejo zahtev | |
| --- | --- |

Število gospodarstev, ki ne izpolnjujejo zahtev

3.   Izrečene kazni

| Število gospodarstev, ki so jim bile izrečene kazni“ | |
| --- | --- |

Število gospodarstev, ki so jim bile izrečene kazni“

---

(1)  Ali drugi nacionalni referenčni podatki za statistiko živinoreje.

1

---

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1034/2010

z dne 15. novembra 2010

o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2003 o pregledih glede zahtev za identifikacijo in registracijo goveda

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (1) ter zlasti uvodnega stavka in točke (d) člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1082/2003 z dne 23. junija 2003 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta o najnižji ravni pregledov, ki jih je treba opraviti v okviru sistema za identifikacijo in registracijo govedi (2), določa minimalne zahteve za takšne preglede. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1082/2003 z dne 23. junija 2003 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta o najnižji ravni pregledov, ki jih je treba opraviti v okviru sistema za identifikacijo in registracijo govedi (2), določa minimalne zahteve za takšne preglede.

| (2) | Izkušnje, pridobljene pri izvajanju inšpekcijskih pregledov na kraju samem iz Uredbe (ES) št. 1082/2003, kakor je navedeno v letnih poročilih, in izvajanju pregledov na kraju samem območij, kjer so naseljene ovce in koze, iz Uredbe (ES) št. 1505/2006 (3) podpirajo znižanje odstotka gospodarstev, ki jih je treba pregledati vsako leto in število živali, ki ji je treba pregledati. Na splošno morajo pregledi zajemati vse živali na gospodarstvu. Vendar je treba pristojnim organom dovoliti, da za gospodarstva z več kot 20 živalmi omejijo število pregledov na ustrezen reprezentativen vzorec živali. |
| --- | --- |

(2)

Izkušnje, pridobljene pri izvajanju inšpekcijskih pregledov na kraju samem iz Uredbe (ES) št. 1082/2003, kakor je navedeno v letnih poročilih, in izvajanju pregledov na kraju samem območij, kjer so naseljene ovce in koze, iz Uredbe (ES) št. 1505/2006 (3) podpirajo znižanje odstotka gospodarstev, ki jih je treba pregledati vsako leto in število živali, ki ji je treba pregledati. Na splošno morajo pregledi zajemati vse živali na gospodarstvu. Vendar je treba pristojnim organom dovoliti, da za gospodarstva z več kot 20 živalmi omejijo število pregledov na ustrezen reprezentativen vzorec živali.

| (3) | Uredba (ES) št. 1082/2003 določa, da morajo države članice Komisiji v skladu z vzorcem iz Priloge I predložiti letno poročilo s podrobnimi podatki o navedenih pregledih. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 1082/2003 določa, da morajo države članice Komisiji v skladu z vzorcem iz Priloge I predložiti letno poročilo s podrobnimi podatki o navedenih pregledih.

| (4) | Zbirka podatkov za letno poročilo mora biti ustrezna in sorazmerna z zastavljenimi cilji. Da bo poročanje bolj osredotočeno in sorazmerno je treba določene zahteve iz Uredbe (ES) št. 1082/2003 kot tudi vzorec iz Priloge I k tej uredbi poenostaviti in tako zagotoviti ustrezne podatke o izvajanju pregledov. |
| --- | --- |

(4)

Zbirka podatkov za letno poročilo mora biti ustrezna in sorazmerna z zastavljenimi cilji. Da bo poročanje bolj osredotočeno in sorazmerno je treba določene zahteve iz Uredbe (ES) št. 1082/2003 kot tudi vzorec iz Priloge I k tej uredbi poenostaviti in tako zagotoviti ustrezne podatke o izvajanju pregledov.

| (5) | Uredbo (ES) št. 1082/2003 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 1082/2003 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za kmetijske sklade – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za kmetijske sklade –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1082/2003 se spremeni:

| 1. | V členu 2 se odstavka (1) in (2) nadomestita z naslednjim:
  „1.   Pristojni organ vsako leto izvede preglede vsaj treh odstotkov gospodarstev.
  2.   Kadar pregledi iz odstavka 1 pokažejo znatno stopnjo neizpolnjevanja določb iz Uredbe (ES) št. 1760/2000, se v naslednjem obdobju letnih pregledov najnižja raven pregledov zviša.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 2 se odstavka (1) in (2) nadomestita z naslednjim:

„1.   Pristojni organ vsako leto izvede preglede vsaj treh odstotkov gospodarstev.

2.   Kadar pregledi iz odstavka 1 pokažejo znatno stopnjo neizpolnjevanja določb iz Uredbe (ES) št. 1760/2000, se v naslednjem obdobju letnih pregledov najnižja raven pregledov zviša.“

| 2. | Člen 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  Pristojni organ preveri identifikacijo vseh živali na gospodarstvu.
  Kadar je na gospodarstvu več kot dvajset živali, se lahko pristojni organ odloči za pregled sredstev za identifikacijo pri reprezentativnem vzorcu navedenih živali v skladu z mednarodno priznanimi standardi, pod pogojem, da je število pregledanih živali zadostno za odkrivanje petih odstotkov primerov neizpolnjevanja določb iz Uredbe (ES) št. 1760/2000 pri imetnikih teh živali s 95-odstotno stopnjo zaupanja.“ |
| --- | --- |

2.

Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Pristojni organ preveri identifikacijo vseh živali na gospodarstvu.

Kadar je na gospodarstvu več kot dvajset živali, se lahko pristojni organ odloči za pregled sredstev za identifikacijo pri reprezentativnem vzorcu navedenih živali v skladu z mednarodno priznanimi standardi, pod pogojem, da je število pregledanih živali zadostno za odkrivanje petih odstotkov primerov neizpolnjevanja določb iz Uredbe (ES) št. 1760/2000 pri imetnikih teh živali s 95-odstotno stopnjo zaupanja.“

| 3. | V členu 5(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | število pregledanih gospodarstev;“ |
| --- | --- | --- |

3.

V členu 5(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

število pregledanih gospodarstev;“

| 4. | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

4.

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 204, 11.8.2000, str. 1.

1

(2)  UL L 156, 25.6.2003, str. 9.

2

(3)  UL L 280, 12.10.2006, str. 3.

3

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1082/2003 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA I

Poročilo o rezultatih pregledov, izvedenih v skladu z Naslovom I Uredbe (ES) št. 1760/2000

1.   Splošni podatki o gospodarstvih in živalih

| Skupno število gospodarstev v državi članici na začetku obdobja poročanja (1) | |
| --- | --- |
| Skupno število gospodarstev, pregledanih v obdobju poročanja | |
| Skupno število živali, registriranih v državi članici na začetku obdobja poročanja (1) | |
| Skupno število živali, pregledanih na gospodarstvih v obdobju poročanja | |

Skupno število gospodarstev v državi članici na začetku obdobja poročanja (1)

Skupno število gospodarstev, pregledanih v obdobju poročanja

Skupno število živali, registriranih v državi članici na začetku obdobja poročanja (1)

Skupno število živali, pregledanih na gospodarstvih v obdobju poročanja

2.   Neizpolnjevanje določb iz Uredbe (ES) št. 1760/2000

| Gospodarstva, ki ne izpolnjujejo določb | |
| --- | --- |

Gospodarstva, ki ne izpolnjujejo določb

Sankcije, naložene v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 494/98 (2)

| | Okužene živali | Okužena gospodarstva |
| --- | --- | --- |
| 1. | Omejitev premeščanja posameznih živali |

Okužene živali

Okužena gospodarstva

1.

Omejitev premeščanja posameznih živali

| 2. | Omejitev premeščanja vseh živali na gospodarstvu |
| --- | --- |

2.

Omejitev premeščanja vseh živali na gospodarstvu

| 3. | Uničenje živali |
| --- | --- |

3.

Uničenje živali

Skupaj

---

(1)  Ali drugi nacionalni referenčni podatki za statistiko živinoreje.

1

(2)  UL L 60, 28.2.1998, str. 78.“

2

---

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/10

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1035/2010

z dne 15. novembra 2010

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz melamina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Komisija je 4. januarja 2010 prejela pritožbo v zvezi z uvozom melamina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki so jo v skladu s členom 5 osnovne uredbe vložili Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. in Zaklady Azotowe Pulawy („pritožniki“), ki predstavljajo velik delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje melamina v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 4. januarja 2010 prejela pritožbo v zvezi z uvozom melamina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki so jo v skladu s členom 5 osnovne uredbe vložili Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. in Zaklady Azotowe Pulawy („pritožniki“), ki predstavljajo velik delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje melamina v Uniji.

| (2) | Ta pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Ta pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

| (3) | Komisija je 17. februarja 2010 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom melamina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevna država“ ali „LRK“) v Unijo. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 17. februarja 2010 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom melamina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevna država“ ali „LRK“) v Unijo.

2.   Strani v postopku

| (4) | Komisija je pritožnike, proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike LRK obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pritožnike, proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike LRK obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (5) | Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za določitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, da se ji javijo in sporočijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim proizvodom v obdobju preiskave (1. januar 2009–31. december 2009). |
| --- | --- |

(5)

Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za določitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, da se ji javijo in sporočijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim proizvodom v obdobju preiskave (1. januar 2009–31. december 2009).

| (6) | Za vzorčenje je bilo prejetih sedem odgovorov proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov v LRK. Vendar sta dve družbi v zgodnji fazi preiskave prekinili sodelovanje. Zato vzorčenje ni bilo več potrebno, vse strani pa so bile obveščene, da vzorec ne bo izbran. |
| --- | --- |

(6)

Za vzorčenje je bilo prejetih sedem odgovorov proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov v LRK. Vendar sta dve družbi v zgodnji fazi preiskave prekinili sodelovanje. Zato vzorčenje ni bilo več potrebno, vse strani pa so bile obveščene, da vzorec ne bo izbran.

| (7) | Da bi proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija kitajskim proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, kitajskim organom in drugim kitajskih proizvajalcem izvoznikom, ki so se javili v roku iz obvestila o začetku, poslala obrazce zahtevka. Tri kitajske skupine proizvajalcev izvoznikov in ena posamezna družba so zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. Poleg teh je ena skupina zahtevala samo IO. |
| --- | --- |

(7)

Da bi proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija kitajskim proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, kitajskim organom in drugim kitajskih proizvajalcem izvoznikom, ki so se javili v roku iz obvestila o začetku, poslala obrazce zahtevka. Tri kitajske skupine proizvajalcev izvoznikov in ena posamezna družba so zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. Poleg teh je ena skupina zahtevala samo IO.

| (8) | Vprašalniki so bili poslani vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem ostalim družbam, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Prispeli so odgovori petih proizvajalcev izvoznikov in povezanih družb v LRK, enega proizvajalca v Združenih državah Amerike, ki je predlagana primerljiva država, kot je navedeno v obvestilu o začetku, in enega proizvajalca v drugi morebitni primerljivi državi, Indoneziji. Izpolnjene vprašalnike so predložili tudi trije proizvajalci Unije, z izpolnjenimi vprašalniki pa je sodelovalo sedem uporabnikov. Noben uvoznik ni sporočil informacij Komisiji oziroma se ni javil med to preiskavo. |
| --- | --- |

(8)

Vprašalniki so bili poslani vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem ostalim družbam, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Prispeli so odgovori petih proizvajalcev izvoznikov in povezanih družb v LRK, enega proizvajalca v Združenih državah Amerike, ki je predlagana primerljiva država, kot je navedeno v obvestilu o začetku, in enega proizvajalca v drugi morebitni primerljivi državi, Indoneziji. Izpolnjene vprašalnike so predložili tudi trije proizvajalci Unije, z izpolnjenimi vprašalniki pa je sodelovalo sedem uporabnikov. Noben uvoznik ni sporočil informacij Komisiji oziroma se ni javil med to preiskavo.

| (9) | Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, potrebne za začasno ugotovitev dampinga, pri tem nastale škode in interesa Unije, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Unije







  — | Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Avstrija |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, potrebne za začasno ugotovitev dampinga, pri tem nastale škode in interesa Unije, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Unije

—

Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Avstrija

| — | DSM Melamine B.V. (zdaj OCI Melamine B.V.), Nizozemska |
| --- | --- |

—

DSM Melamine B.V. (zdaj OCI Melamine B.V.), Nizozemska

| — | Zaklady Azotowe Pulawy, Poljska |
| --- | --- |

—

Zaklady Azotowe Pulawy, Poljska

| (b) | proizvajalci izvozniki v LRK







  — | Sichuan Chemical Group: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd, in M&A Chemicals Corporation |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalci izvozniki v LRK

—

Sichuan Chemical Group: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd, in M&A Chemicals Corporation

| — | Sichuan Chemical Group: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd, in Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Sichuan Chemical Group: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd, in Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

| — | Shandong Liaherd Group: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd, in Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shandong Liaherd Group: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd, in Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd

| — | Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd

| — | Henan Junhua Group: Henan Junhua Chemical Company Ltd in Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Henan Junhua Group: Henan Junhua Chemical Company Ltd in Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd

| (10) | Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki so zahtevali samo IO, in proizvajalce izvoznike, ki jim TGO morda ne bo odobren, je bil opravljen preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, tj. Indonezije, in sicer v prostorih naslednje družbe:






  (c) | proizvajalec v Indoneziji







  — | DSM Kaltim Melamine (DKM) |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki so zahtevali samo IO, in proizvajalce izvoznike, ki jim TGO morda ne bo odobren, je bil opravljen preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, tj. Indonezije, in sicer v prostorih naslednje družbe:

(c)

proizvajalec v Indoneziji

—

DSM Kaltim Melamine (DKM)

3.   Obdobje preiskave

| (11) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(11)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (12) | Zadevni izdelek je melamin, ki se trenutno uvršča v oznako KN 2933 61 00 in ima poreklo v Ljudski republiki Kitajski. |
| --- | --- |

(12)

Zadevni izdelek je melamin, ki se trenutno uvršča v oznako KN 2933 61 00 in ima poreklo v Ljudski republiki Kitajski.

| (13) | Melamin je bel kristalinični prah, pridobljen iz sečnine. Melamin se večinoma uporablja pri laminatih, prahu za oblikovanje, lesnih ploščah in premaznih smolah. |
| --- | --- |

(13)

Melamin je bel kristalinični prah, pridobljen iz sečnine. Melamin se večinoma uporablja pri laminatih, prahu za oblikovanje, lesnih ploščah in premaznih smolah.

2.   Podobni izdelek

| (14) | Preiskava je pokazala, da imajo melamin, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, melamin, ki se proizvaja in prodaja na notranjem trgu v LRK, ter melamin, ki se uvaža iz LRK, in melamin, ki se proizvaja in prodaja v Indoneziji, ki je bila uporabljena kot primerljiva država, iste osnovne fizikalne in kemijske značilnosti ter iste osnovne končne uporabe. |
| --- | --- |

(14)

Preiskava je pokazala, da imajo melamin, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, melamin, ki se proizvaja in prodaja na notranjem trgu v LRK, ter melamin, ki se uvaža iz LRK, in melamin, ki se proizvaja in prodaja v Indoneziji, ki je bila uporabljena kot primerljiva država, iste osnovne fizikalne in kemijske značilnosti ter iste osnovne končne uporabe.

| (15) | Zato se začasno šteje, da so ti izdelki podoben izdelek v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Zato se začasno šteje, da so ti izdelki podoben izdelek v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Tržnogospodarska obravnava

| (16) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Ta merila so tu na kratko opisana zaradi boljše preglednosti:






  — | poslovne odločitve so posledica tržnih razmer, brez večjega vmešavanja države, stroški pa odražajo tržne vrednosti, |
| --- | --- | --- |

(16)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Ta merila so tu na kratko opisana zaradi boljše preglednosti:

—

poslovne odločitve so posledica tržnih razmer, brez večjega vmešavanja države, stroški pa odražajo tržne vrednosti,

| — | družbe imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene, |
| --- | --- |

—

družbe imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene,

| — | ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, |
| --- | --- |

—

ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva,

| — | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost ter |
| --- | --- |

—

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost ter

| — | valute se menjajo po tržnih tečajih. |
| --- | --- |

—

valute se menjajo po tržnih tečajih.

| (17) | Tri skupine proizvajalcev izvoznikov in en proizvajalec izvoznik iz LRK so zahtevali TGO in v predpisanem roku izpolnili obrazec zahtevka za TGO. |
| --- | --- |

(17)

Tri skupine proizvajalcev izvoznikov in en proizvajalec izvoznik iz LRK so zahtevali TGO in v predpisanem roku izpolnili obrazec zahtevka za TGO.

| (18) | Za vse te sodelujoče družbe v LRK je Komisija iskala vse potrebne informacije in v prostorih zadevnih družb preverila informacije, predložene v zahtevku za TGO. |
| --- | --- |

(18)

Za vse te sodelujoče družbe v LRK je Komisija iskala vse potrebne informacije in v prostorih zadevnih družb preverila informacije, predložene v zahtevku za TGO.

| (19) | Za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike in skupine je bilo ugotovljeno, da ne izpolnjujejo meril za odobritev TGO. Vse družbe v LRK, ki so vključene v proizvodnjo ali trženje melamina, so bile pozvane, da zahtevajo TGO. Če bi se eni družbi v skupini zavrnil zahtevek za TGO, bi se zavrnil tudi skupini kot celoti. |
| --- | --- |

(19)

Za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike in skupine je bilo ugotovljeno, da ne izpolnjujejo meril za odobritev TGO. Vse družbe v LRK, ki so vključene v proizvodnjo ali trženje melamina, so bile pozvane, da zahtevajo TGO. Če bi se eni družbi v skupini zavrnil zahtevek za TGO, bi se zavrnil tudi skupini kot celoti.

| (20) | Družbam, ki za proizvodnjo melamina pridobivajo sečnino iz zemeljskega plina, se je zahtevek za TGO zavrnil na podlagi utemeljitve, da stroški za glavno surovino, tj. zemeljski plin, niso bistveno odražali tržnih vrednosti, kot zahteva člen 2(7)(c) osnovne uredbe. Preiskava v zvezi s TGO je pokazala, da je to posledica vmešavanja države v trg za zemeljski plin v LRK. |
| --- | --- |

(20)

Družbam, ki za proizvodnjo melamina pridobivajo sečnino iz zemeljskega plina, se je zahtevek za TGO zavrnil na podlagi utemeljitve, da stroški za glavno surovino, tj. zemeljski plin, niso bistveno odražali tržnih vrednosti, kot zahteva člen 2(7)(c) osnovne uredbe. Preiskava v zvezi s TGO je pokazala, da je to posledica vmešavanja države v trg za zemeljski plin v LRK.

| (21) | Trg za zemeljski plin v LRK obvladujejo tri družbe v lasti države. Družbe, ki proizvajajo sečnino, ki se nato uporablja za proizvodnjo melamina, imajo pri proizvodnji sečnine koristi od nizke cene zemeljskega plina, ki jo določa država. Družba, ki proizvaja sečnino, tj. gnojilo, ki je pomembno za kitajsko kmetijstvo in živilsko industrijo, plačuje zemeljski plin po precej nižji ceni kakor družbe, ki potrebujejo plin za druge industrijske rabe. Vmešavanje države poleg tega dvocenovnega mehanizma izkrivlja tudi samo ceno zemeljskega plina za industrijsko rabo, ki je precej nižja od cene za zemeljski plin na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(21)

Trg za zemeljski plin v LRK obvladujejo tri družbe v lasti države. Družbe, ki proizvajajo sečnino, ki se nato uporablja za proizvodnjo melamina, imajo pri proizvodnji sečnine koristi od nizke cene zemeljskega plina, ki jo določa država. Družba, ki proizvaja sečnino, tj. gnojilo, ki je pomembno za kitajsko kmetijstvo in živilsko industrijo, plačuje zemeljski plin po precej nižji ceni kakor družbe, ki potrebujejo plin za druge industrijske rabe. Vmešavanje države poleg tega dvocenovnega mehanizma izkrivlja tudi samo ceno zemeljskega plina za industrijsko rabo, ki je precej nižja od cene za zemeljski plin na svetovnem trgu.

| (22) | Taka nizka cena plina navedenim proizvajalcem melamina omogoča, da ga proizvajajo po nenaravno znižanih cenah, saj se okoriščajo z izkrivljeno nizko ceno zemeljskega plina. Ker zemeljski plin predstavlja večji del stroškov sečnine (okrog 80 %) in sečnina predstavlja med 50 in 60 % stroškov proizvodnje melamina, ni mogoče šteti, da navedene družbe v LRK, ki proizvajajo sečnino iz zemeljskega plina, izpolnjujejo merilo 1. |
| --- | --- |

(22)

Taka nizka cena plina navedenim proizvajalcem melamina omogoča, da ga proizvajajo po nenaravno znižanih cenah, saj se okoriščajo z izkrivljeno nizko ceno zemeljskega plina. Ker zemeljski plin predstavlja večji del stroškov sečnine (okrog 80 %) in sečnina predstavlja med 50 in 60 % stroškov proizvodnje melamina, ni mogoče šteti, da navedene družbe v LRK, ki proizvajajo sečnino iz zemeljskega plina, izpolnjujejo merilo 1.

| (23) | Nekatere družbe ne proizvajajo same sečnine, ampak jo kupujejo od nepovezanih dobaviteljev. Vendar tudi sam trg za sečnino izkrivljajo tri poglavitne vrste vmešavanja države. Prvič, obstoj strogih uvoznih kvot za sečnino in 110-odstotnih izvoznih davkov sredi sezone ter 10-odstotnih zunaj sezone v OP. Drugič, kitajska vlada je domačo prodajo sečnine oprostila DDV od 1. julija 2005. Tretjič, kitajska vlada je neposredno vključena v trg z državnim sistemom za gnojila, ki deluje od leta 2004, pri katerem država neposredno odkupuje sečnino od proizvajalcev za strateške zaloge in lahko tudi sprošča sečnino na domači trg. Proizvajalci sečnine uživajo preferencialne cene elektrike, preferencialne cene železniškega tovornega prevoza, in kot že navedeno, preferencialne cene zemeljskega plina. |
| --- | --- |

(23)

Nekatere družbe ne proizvajajo same sečnine, ampak jo kupujejo od nepovezanih dobaviteljev. Vendar tudi sam trg za sečnino izkrivljajo tri poglavitne vrste vmešavanja države. Prvič, obstoj strogih uvoznih kvot za sečnino in 110-odstotnih izvoznih davkov sredi sezone ter 10-odstotnih zunaj sezone v OP. Drugič, kitajska vlada je domačo prodajo sečnine oprostila DDV od 1. julija 2005. Tretjič, kitajska vlada je neposredno vključena v trg z državnim sistemom za gnojila, ki deluje od leta 2004, pri katerem država neposredno odkupuje sečnino od proizvajalcev za strateške zaloge in lahko tudi sprošča sečnino na domači trg. Proizvajalci sečnine uživajo preferencialne cene elektrike, preferencialne cene železniškega tovornega prevoza, in kot že navedeno, preferencialne cene zemeljskega plina.

| (24) | Omejitve izvoza v povezavi s koristmi pri domači prodaji zmanjšujejo obseg izvoza sečnine, s čimer preusmerjajo ponudbo na notranji trg in potiskajo domače cene navzdol. To nizko domačo ceno neposredno povzroča vmešavanje države v trg za sečnino v LRK. Zato navedenih družb v LRK, ki ne proizvajajo sečnine, ampak jo odkupujejo od tretjih družb, ni mogoče šteti, da izpolnjujejo merilo 1. |
| --- | --- |

(24)

Omejitve izvoza v povezavi s koristmi pri domači prodaji zmanjšujejo obseg izvoza sečnine, s čimer preusmerjajo ponudbo na notranji trg in potiskajo domače cene navzdol. To nizko domačo ceno neposredno povzroča vmešavanje države v trg za sečnino v LRK. Zato navedenih družb v LRK, ki ne proizvajajo sečnine, ampak jo odkupujejo od tretjih družb, ni mogoče šteti, da izpolnjujejo merilo 1.

| (25) | Poleg prej opisanih splošnih razmer ena skupina družb ni izpolnjevala drugih zahtev merila 1, saj je holdinška družba v celoti v državni lasti, posamezne družbe v skupini pa so večinsko v državni lasti. Zato se v pomembne poslovne odločitve te skupine močno vmešava država. |
| --- | --- |

(25)

Poleg prej opisanih splošnih razmer ena skupina družb ni izpolnjevala drugih zahtev merila 1, saj je holdinška družba v celoti v državni lasti, posamezne družbe v skupini pa so večinsko v državni lasti. Zato se v pomembne poslovne odločitve te skupine močno vmešava država.

| (26) | Dve družbi nista izpolnjevali merila 2 ali merila 3. Ena od teh ni mogla pokazati popolnih računovodskih evidenc in je zastonj dobila pisarniške prostore od javnega organa. Druga družba pa ni vodila računovodskih evidenc v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardni in ni mogla dokazati, da je prevzela neko družbo v državni lasti po pošteni ceni. |
| --- | --- |

(26)

Dve družbi nista izpolnjevali merila 2 ali merila 3. Ena od teh ni mogla pokazati popolnih računovodskih evidenc in je zastonj dobila pisarniške prostore od javnega organa. Druga družba pa ni vodila računovodskih evidenc v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardni in ni mogla dokazati, da je prevzela neko družbo v državni lasti po pošteni ceni.

| (27) | Ena družba ni mogla dokazati, da izpolnjuje merilo 3, saj za dolg pri prodaji njenih delnic iz postopka privatizacije niso bile plačane nobene obresti. Natančneje, na začetku postopka privatizacije je delničar kapital, ki ga je vložil, dobil nazaj kot posojilo. Pri poznejših prenosih delnic se je odgovornost za dolg uporabila za plačilo. Po le 10 letih je imetnik navedenih delnic, ki je bil takrat v zasebni lasti, posojilo odplačal, ne da bi mu za znesek bile kdaj zaračunane obresti ali da bi jih kdaj plačal. |
| --- | --- |

(27)

Ena družba ni mogla dokazati, da izpolnjuje merilo 3, saj za dolg pri prodaji njenih delnic iz postopka privatizacije niso bile plačane nobene obresti. Natančneje, na začetku postopka privatizacije je delničar kapital, ki ga je vložil, dobil nazaj kot posojilo. Pri poznejših prenosih delnic se je odgovornost za dolg uporabila za plačilo. Po le 10 letih je imetnik navedenih delnic, ki je bil takrat v zasebni lasti, posojilo odplačal, ne da bi mu za znesek bile kdaj zaračunane obresti ali da bi jih kdaj plačal.

| (28) | Eni družbi je bila TGO zavrnjena, ker njena povezana prodajna družba, ki posluje tudi z zadevnim izdelkom, ni izpolnila obrazca za TGO. |
| --- | --- |

(28)

Eni družbi je bila TGO zavrnjena, ker njena povezana prodajna družba, ki posluje tudi z zadevnim izdelkom, ni izpolnila obrazca za TGO.

| (29) | Komisija je rezultate ugotovitev o TGO uradno razkrila zadevnim družbam iz LRK, organom LRK in pritožnikom. Ti so imeli tudi možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje, če so zanj obstajali posebni razlogi. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je rezultate ugotovitev o TGO uradno razkrila zadevnim družbam iz LRK, organom LRK in pritožnikom. Ti so imeli tudi možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje, če so zanj obstajali posebni razlogi.

| (30) | Predloženo je bilo več pisnih stališč in nekateri proizvajalci izvozniki so bili zaslišani. Proizvajalci izvozniki so utemeljevali, da se v LRK približno 70 % sečnine večinoma proizvaja iz premoga kot glavnega vložka, iz zemeljskega plina pa se proizvaja le približno 30 % sečnine. Ker pa se država vmešava v trg za sečnino, kot navajata uvodni izjavi 23 in 24, to ne spreminja ugotovitve, da so stroški proizvodnje melamina bistveno izkrivljeni. Ta utemeljitev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(30)

Predloženo je bilo več pisnih stališč in nekateri proizvajalci izvozniki so bili zaslišani. Proizvajalci izvozniki so utemeljevali, da se v LRK približno 70 % sečnine večinoma proizvaja iz premoga kot glavnega vložka, iz zemeljskega plina pa se proizvaja le približno 30 % sečnine. Ker pa se država vmešava v trg za sečnino, kot navajata uvodni izjavi 23 in 24, to ne spreminja ugotovitve, da so stroški proizvodnje melamina bistveno izkrivljeni. Ta utemeljitev se zato zavrne.

| (31) | Druge utemeljitve iz pisnih stališč in zaslišanja po razkritju niso bile take, da bi spremenile predlog za zavrnitev TGO vsem družbam, ki so jo zahtevale. |
| --- | --- |

(31)

Druge utemeljitve iz pisnih stališč in zaslišanja po razkritju niso bile take, da bi spremenile predlog za zavrnitev TGO vsem družbam, ki so jo zahtevale.

| (32) | Glede na navedeno nobena od sodelujočih družb iz LRK, ki so zahtevale TGO, ni mogla dokazati, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Zato se je sklenilo, da se nobeni od teh družb ne odobri TGO. Opravljeno je bilo posvetovanje s svetovalnim odborom in ta ugotovitvam ni nasprotoval. |
| --- | --- |

(32)

Glede na navedeno nobena od sodelujočih družb iz LRK, ki so zahtevale TGO, ni mogla dokazati, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Zato se je sklenilo, da se nobeni od teh družb ne odobri TGO. Opravljeno je bilo posvetovanje s svetovalnim odborom in ta ugotovitvam ni nasprotoval.

2.   Individualna obravnava

| (33) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema člen 2(7) osnovne uredbe, vzpostavi dajatev na ravni države, če sploh, razen v primerih, ko družbe lahko dokažejo, da izpolnjujejo merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema člen 2(7) osnovne uredbe, vzpostavi dajatev na ravni države, če sploh, razen v primerih, ko družbe lahko dokažejo, da izpolnjujejo merila iz člena 9(5) osnovne uredbe.

| (34) | Vse družbe in skupine, ki so zahtevale TGO, so zahtevale tudi IO, če jim TGO ne bi bil odobren. Poleg tega je ena skupina zahtevala samo IO. Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo začasno določeno, da so tri od petih družb proizvajalk izvoznic ali skupin v LRK izpolnile vse zahteve za IO. Eni skupini družb v LRK je bila zavrnjena IO, ker je holdinška družba v celoti v državni lasti in so posamezne družbe v skupini večinsko v državni lasti. Drugi družbi je bila zavrnjena IO, ker povezana prodajna družba ni izpolnila obrazca za TGO/IO. Zato ni bilo mogoče oceniti meril za IO. |
| --- | --- |

(34)

Vse družbe in skupine, ki so zahtevale TGO, so zahtevale tudi IO, če jim TGO ne bi bil odobren. Poleg tega je ena skupina zahtevala samo IO. Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo začasno določeno, da so tri od petih družb proizvajalk izvoznic ali skupin v LRK izpolnile vse zahteve za IO. Eni skupini družb v LRK je bila zavrnjena IO, ker je holdinška družba v celoti v državni lasti in so posamezne družbe v skupini večinsko v državni lasti. Drugi družbi je bila zavrnjena IO, ker povezana prodajna družba ni izpolnila obrazca za TGO/IO. Zato ni bilo mogoče oceniti meril za IO.

3.   Normalna vrednost

(a)   Izbira primerljive države

| (35) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(35)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi.

| (36) | Komisija je v obvestilu o začetku izrazila svoj namen, da uporabi Združene države Amerike kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, in pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe k temu. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je v obvestilu o začetku izrazila svoj namen, da uporabi Združene države Amerike kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, in pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe k temu.

| (37) | Komisija je proučila, ali bi lahko bile druge države smiselna izbira za primerljivo državo in vprašalniki so bili poslani proizvajalcem melamina v Indiji, Iranu, Indoneziji in Združenih državah Amerike. Le proizvajalci melamina v ZDA in Indoneziji so odgovorili na vprašalnike. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je proučila, ali bi lahko bile druge države smiselna izbira za primerljivo državo in vprašalniki so bili poslani proizvajalcem melamina v Indiji, Iranu, Indoneziji in Združenih državah Amerike. Le proizvajalci melamina v ZDA in Indoneziji so odgovorili na vprašalnike.

| (38) | Po proučitvi odgovorov je bila Indonezija izbrana za primerljivo državo, ki je videti, da ima odprt trg z nizko uvozno dajatvijo in precejšnjim uvozom iz več tretjih držav. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je stroškovna struktura indonezijskega proizvajalca bolj primerljiva s kitajskim proizvajalcem kot stroškovna struktura proizvajalca v ZDA, zaradi česar bi pokazala bolj realistično normalno vrednost. Pri preiskavi ni bil ugotovljen noben razlog, da se Indonezija ne bi štela za ustrezno za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(38)

Po proučitvi odgovorov je bila Indonezija izbrana za primerljivo državo, ki je videti, da ima odprt trg z nizko uvozno dajatvijo in precejšnjim uvozom iz več tretjih držav. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je stroškovna struktura indonezijskega proizvajalca bolj primerljiva s kitajskim proizvajalcem kot stroškovna struktura proizvajalca v ZDA, zaradi česar bi pokazala bolj realistično normalno vrednost. Pri preiskavi ni bil ugotovljen noben razlog, da se Indonezija ne bi štela za ustrezno za določitev normalne vrednosti.

| (39) | Nato nobena zainteresirana stran, vključno s pritožniki, ni zagovarjala uporabe ZDA kot ustrezne primerljive države za to preiskavo. |
| --- | --- |

(39)

Nato nobena zainteresirana stran, vključno s pritožniki, ni zagovarjala uporabe ZDA kot ustrezne primerljive države za to preiskavo.

| (40) | Podatki iz odgovora sodelujočega indonezijskega proizvajalca so bili preverjeni in situ in ugotovljeni za zanesljive, na katerih bi lahko temeljila normalna vrednost. |
| --- | --- |

(40)

Podatki iz odgovora sodelujočega indonezijskega proizvajalca so bili preverjeni in situ in ugotovljeni za zanesljive, na katerih bi lahko temeljila normalna vrednost.

| (41) | Zato se začasno sklene, da je Indonezija ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Zato se začasno sklene, da je Indonezija ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.

(b)   Določitev normalne vrednosti

| (42) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(42)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca v primerljivi državi.

| (43) | Zadevni izdelek se je prodajal v reprezentativnih količinah na indonezijskem notranjem trgu. |
| --- | --- |

(43)

Zadevni izdelek se je prodajal v reprezentativnih količinah na indonezijskem notranjem trgu.

| (44) | Ker prodaja nepovezanim strankam na notranjem trgu ni bila donosna v obdobju preiskave, je bila normalna vrednost konstruirana z uporabo stroškov izdelave indonezijskega proizvajalca in razumnih zneskov za PSA stroške in dobiček na domačem trgu. |
| --- | --- |

(44)

Ker prodaja nepovezanim strankam na notranjem trgu ni bila donosna v obdobju preiskave, je bila normalna vrednost konstruirana z uporabo stroškov izdelave indonezijskega proizvajalca in razumnih zneskov za PSA stroške in dobiček na domačem trgu.

| (45) | PSA stroški in dobiček so bili določeni v skladu s členom 2(6)c po drugi smiselni metodi s primerjavo PSA stroškov in dobička z industrijo Unije. Znesek za PSA stroške je bil ugotovljen za razumnega in v skladu s PSA stroški za industrijo Unije. Znesek za dobiček je bil blizu tistemu, ki ga je industrija Unije dosegla v dobičkonosnih letih. Ni bilo drugih znakov, da bi tak dobiček presegal dobiček, ki ga običajno realizirajo drugi izvozniki ali proizvajalci s prodajo izdelkov iste splošne kategorije na notranjem trgu države porekla. |
| --- | --- |

(45)

PSA stroški in dobiček so bili določeni v skladu s členom 2(6)c po drugi smiselni metodi s primerjavo PSA stroškov in dobička z industrijo Unije. Znesek za PSA stroške je bil ugotovljen za razumnega in v skladu s PSA stroški za industrijo Unije. Znesek za dobiček je bil blizu tistemu, ki ga je industrija Unije dosegla v dobičkonosnih letih. Ni bilo drugih znakov, da bi tak dobiček presegal dobiček, ki ga običajno realizirajo drugi izvozniki ali proizvajalci s prodajo izdelkov iste splošne kategorije na notranjem trgu države porekla.

(c)   Izvozne cene za proizvajalce izvoznike, ki jim je bila IO odobrena

| (46) | Ker vsi sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki jim je bila IO odobrena in so zadevni izdelek izvažali v Unijo neposredno neodvisnim strankam v Uniji, so bile v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe izvozne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(46)

Ker vsi sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki jim je bila IO odobrena in so zadevni izdelek izvažali v Unijo neposredno neodvisnim strankam v Uniji, so bile v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe izvozne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.

(d)   Primerjava

| (47) | Normalna vrednost in izvozne cene so bile primerjane na podlagi cene franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Pri stroških prevoza, zavarovanja, manipulativnih in drugih zadevnih stroških, stroških pakiranja, kredita in bančnih stroških so se po potrebi vnesle prilagoditve v vseh primerih, ko je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(47)

Normalna vrednost in izvozne cene so bile primerjane na podlagi cene franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Pri stroških prevoza, zavarovanja, manipulativnih in drugih zadevnih stroških, stroških pakiranja, kredita in bančnih stroških so se po potrebi vnesle prilagoditve v vseh primerih, ko je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.

| (48) | Gre opozoriti, da sta se normalna vrednost in izvozna cena primerjali na isti ravni posredne obdavčitve, tj. vključno z DDV. |
| --- | --- |

(48)

Gre opozoriti, da sta se normalna vrednost in izvozna cena primerjali na isti ravni posredne obdavčitve, tj. vključno z DDV.

4.   Stopnje dampinga

(a)   Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bila IO odobrena

| (49) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO, določene na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za primerljivo državo z vsako tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka v Unijo, kot je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(49)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO, določene na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za primerljivo državo z vsako tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka v Unijo, kot je določeno zgoraj.

| (50) | Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd, in povezana družba Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd | 44,9 % |
| Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, in povezani družbi Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd, in Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd | 47,6 % |
| Henan Junhua Chemical Company Ltd in povezana družba Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd | 49,0 % |

(50)

Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd, in povezana družba Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

44,9 %

Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, in povezani družbi Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd, in Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd

47,6 %

Henan Junhua Chemical Company Ltd in povezana družba Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd

49,0 %

(b)   Za vse druge proizvajalce izvoznike

| (51) | Da bi se izračunala stopnja dampinga na ravni države, ki se uporabi za vse druge proizvajalce izvoznike v LRK, je bila najprej ugotovljena raven sodelovanja s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so jo prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z enakovredno Eurostatovo statistiko. |
| --- | --- |

(51)

Da bi se izračunala stopnja dampinga na ravni države, ki se uporabi za vse druge proizvajalce izvoznike v LRK, je bila najprej ugotovljena raven sodelovanja s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so jo prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z enakovredno Eurostatovo statistiko.

| (52) | Ker je bilo sodelovanje iz LRK majhno, tj. 30 %, se je stopnja dampinga na ravni države, ki se uporabi za vse izvoznike v LRK, določila s primerjavo normalne vrednosti, kot je bila določena za Indonezijo, s podatki o izvozni ceni sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki jim nista bili odobreni ne TGO ne IO. |
| --- | --- |

(52)

Ker je bilo sodelovanje iz LRK majhno, tj. 30 %, se je stopnja dampinga na ravni države, ki se uporabi za vse izvoznike v LRK, določila s primerjavo normalne vrednosti, kot je bila določena za Indonezijo, s podatki o izvozni ceni sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki jim nista bili odobreni ne TGO ne IO.

| (53) | Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena na 65,6 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(53)

Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena na 65,6 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Unije in industrija Unije

| (54) | Pritožbo so vložili trije glavni proizvajalci melamina v Uniji, ki imajo proizvodne obrate v Avstriji, Nemčiji in Italiji (Borealis), na Nizozemskem (DSM) in Poljskem (Pulawy) ter skupaj predstavljajo nad 90 % skupne proizvodnje Unije v OP. Dva druga proizvajalca z omejeno proizvodnjo nista nasprotovala začetku preiskave. |
| --- | --- |

(54)

Pritožbo so vložili trije glavni proizvajalci melamina v Uniji, ki imajo proizvodne obrate v Avstriji, Nemčiji in Italiji (Borealis), na Nizozemskem (DSM) in Poljskem (Pulawy) ter skupaj predstavljajo nad 90 % skupne proizvodnje Unije v OP. Dva druga proizvajalca z omejeno proizvodnjo nista nasprotovala začetku preiskave.

| (55) | Za določitev celotne proizvodnje Unije so se uporabile vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, ki so jih sporočili proizvajalci Unije pred začetkom preiskave in po njem. |
| --- | --- |

(55)

Za določitev celotne proizvodnje Unije so se uporabile vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, ki so jih sporočili proizvajalci Unije pred začetkom preiskave in po njem.

| (56) | Na podlagi tega se je ocenilo, da je proizvodnja Unije v OP znašala približno 340 000 ton. Ta vrednost je vključevala proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, ki so se javili, in ocenjeno proizvodnjo proizvajalcev, ki se v postopku niso javili („tihi proizvajalci“). Zato so se za določitev celotne proizvodnje in potrošnje Unije zaradi pomanjkanja drugih informacij uporabili podatki o tihih proizvajalcih, navedeni v pritožbi. |
| --- | --- |

(56)

Na podlagi tega se je ocenilo, da je proizvodnja Unije v OP znašala približno 340 000 ton. Ta vrednost je vključevala proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, ki so se javili, in ocenjeno proizvodnjo proizvajalcev, ki se v postopku niso javili („tihi proizvajalci“). Zato so se za določitev celotne proizvodnje in potrošnje Unije zaradi pomanjkanja drugih informacij uporabili podatki o tihih proizvajalcih, navedeni v pritožbi.

2.   Potrošnja Unije

| (57) | Potrošnja je bila določena na podlagi podatkov Eurostata za skupni uvoz, celotno prodajo industrije Unije na trgu Unije, vključno z oceno prodaje proizvajalcev, ki se niso javili. Ocena je temeljila na podatkih iz pritožbe.

  Tabela 1 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tonah) | 367 476 | 388 567 | 323 638 | 266 178 |
| Indeksirano | 100 | 105 | 88 | 72 |
| Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki. |

(57)

Potrošnja je bila določena na podlagi podatkov Eurostata za skupni uvoz, celotno prodajo industrije Unije na trgu Unije, vključno z oceno prodaje proizvajalcev, ki se niso javili. Ocena je temeljila na podatkih iz pritožbe.

Tabela 1

2006

2007

2008

OP

Obseg (v tonah)

367 476

388 567

323 638

266 178

Indeksirano

100

105

88

72

Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.

| (58) | Potrošnja se je med letoma 2006 in 2007 povečala za 5 %, nato pa se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšala za 17 % ter v OP za 16 %. Skupno se je potrošnja v obravnavanem obdobju zmanjšala za 28 %. |
| --- | --- |

(58)

Potrošnja se je med letoma 2006 in 2007 povečala za 5 %, nato pa se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšala za 17 % ter v OP za 16 %. Skupno se je potrošnja v obravnavanem obdobju zmanjšala za 28 %.

| (59) | Upad potrošnje melamina je mogoče pripisati konjunkturi in zlasti začasnemu skrčenju stanovanjskega in gradbenega trga, ki sta glavna trga za poglavitne uporabe melamina. Melamin je pomemben vložni materiala v navedeni panogi in se ne pričakuje, da ga je mogoče nadomestiti s kakimi drugimi materiali. Zato se pričakuje, da se bo povpraševanje po melaminu povrnilo skupaj s splošnim okrevanjem gospodarstva. |
| --- | --- |

(59)

Upad potrošnje melamina je mogoče pripisati konjunkturi in zlasti začasnemu skrčenju stanovanjskega in gradbenega trga, ki sta glavna trga za poglavitne uporabe melamina. Melamin je pomemben vložni materiala v navedeni panogi in se ne pričakuje, da ga je mogoče nadomestiti s kakimi drugimi materiali. Zato se pričakuje, da se bo povpraševanje po melaminu povrnilo skupaj s splošnim okrevanjem gospodarstva.

3.   Uvoz iz zadevne države v Unijo

(a)   Obseg, cena in tržni delež uvoza iz LRK

| (60) | Preiskava je pokazala naslednji razvoj pri uvozu melamina iz LRK:

  Tabela 2










  Uvoz iz PRC | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tonah) | 26 565 | 42 750 | 34 595 | 17 434 |
| Indeksirano | 100 | 161 | 130 | 66 |
| Vir: Eurostat. |

(60)

Preiskava je pokazala naslednji razvoj pri uvozu melamina iz LRK:

Tabela 2

Uvoz iz PRC

2006

2007

2008

OP

Obseg (v tonah)

26 565

42 750

34 595

17 434

Indeksirano

100

161

130

66

Vir: Eurostat.

| (61) | Kitajski uvoz se je na trgu Unije povečal med letoma 2006 in 2008. Medtem ko se je skupna potrošnja na trgu EU zmanjšala za 12 % v istem obdobju, so kitajski izvozniki povečali obseg prodaje na trg Unije za 30 %. Kot prikazuje naslednja tabela, se je v navedenem obdobju povečal tudi tržni delež. |
| --- | --- |

(61)

Kitajski uvoz se je na trgu Unije povečal med letoma 2006 in 2008. Medtem ko se je skupna potrošnja na trgu EU zmanjšala za 12 % v istem obdobju, so kitajski izvozniki povečali obseg prodaje na trg Unije za 30 %. Kot prikazuje naslednja tabela, se je v navedenem obdobju povečal tudi tržni delež.

| (62) | Razmere so se v OP obrnile: medtem ko se je potrošnja zmanjšala za 18 %, se je kitajski obseg izvoza še bolj zmanjšal. Kot pri obsegu izvoza je kitajski uvoz v OP izgubil tržni delež.

  Tabela 3










  Tržni delež uvoza iz LRK | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež | 7,2 % | 11,0 % | 10,7 % | 6,5 % |
| Indeksirano | 100 | 153 | 148 | 91 |

(62)

Razmere so se v OP obrnile: medtem ko se je potrošnja zmanjšala za 18 %, se je kitajski obseg izvoza še bolj zmanjšal. Kot pri obsegu izvoza je kitajski uvoz v OP izgubil tržni delež.

Tabela 3

Tržni delež uvoza iz LRK

2006

2007

2008

OP

Tržni delež

7,2 %

11,0 %

10,7 %

6,5 %

Indeksirano

100

153

148

91

Po Eurostatu je videti, da se je uvozna cena s Kitajske skupno povečala za 10 % v obravnavanem obdobju.

Tabela 4

| | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena za tono | 814 EUR | 802 EUR | 1 149 EUR | 896 EUR |
| Indeksirano | 100 | 99 | 141 | 110 |
| Vir: Eurostat. |

2006

2007

2008

OP

Povprečna cena za tono

814 EUR

802 EUR

1 149 EUR

896 EUR

Indeksirano

100

99

141

110

Vir: Eurostat.

| (63) | Vendar je pri kitajskih izvoznikih šlo za visoko raven nesodelovanja, preiskava pa je pokazala, da je bila povprečna uvozna cena sodelujočih kitajskih izvoznikov, ki predstavljajo okrog 30 % skupnega kitajskega uvoza, precej nižja od cene po Eurostatu in nižja od cene industrije Unije ter je v OP povprečno znašala 806 EUR na tono. |
| --- | --- |

(63)

Vendar je pri kitajskih izvoznikih šlo za visoko raven nesodelovanja, preiskava pa je pokazala, da je bila povprečna uvozna cena sodelujočih kitajskih izvoznikov, ki predstavljajo okrog 30 % skupnega kitajskega uvoza, precej nižja od cene po Eurostatu in nižja od cene industrije Unije ter je v OP povprečno znašala 806 EUR na tono.

| (64) | Zato se v tej fazi preiskave šteje, da je treba pri analizi škode in vzročnosti upoštevati preverjeno ceno v obratih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem. |
| --- | --- |

(64)

Zato se v tej fazi preiskave šteje, da je treba pri analizi škode in vzročnosti upoštevati preverjeno ceno v obratih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem.

| (65) | Med preiskavo so nekatere strani trdile, da je s Kitajske uvoženi melamin slabše kakovosti kot melamin, ki ga proizvaja industrija Unije in da ni primeren za nekatere uporabe, kot so površinski premazi. Ker navedene trditve ni bilo mogoče utemeljiti, se v tej fazi preiskave ni upoštevala. |
| --- | --- |

(65)

Med preiskavo so nekatere strani trdile, da je s Kitajske uvoženi melamin slabše kakovosti kot melamin, ki ga proizvaja industrija Unije in da ni primeren za nekatere uporabe, kot so površinski premazi. Ker navedene trditve ni bilo mogoče utemeljiti, se v tej fazi preiskave ni upoštevala.

(b)   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (66) | Za analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen so se tehtane povprečne prodajne cene za vrsto izdelka industrije Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene zlasti za prevoz in manipulativne stroške na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami sodelujočih izvoznikov iz LRK, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF. |
| --- | --- |

(66)

Za analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen so se tehtane povprečne prodajne cene za vrsto izdelka industrije Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene zlasti za prevoz in manipulativne stroške na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami sodelujočih izvoznikov iz LRK, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF.

| (67) | Primerjava je pokazala, da je v OP zadevni dampinški izdelek s poreklom iz LRK, ki se prodaja v Uniji, nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 10,3%. |
| --- | --- |

(67)

Primerjava je pokazala, da je v OP zadevni dampinški izdelek s poreklom iz LRK, ki se prodaja v Uniji, nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 10,3%.

4.   Gospodarski položaj industrije Unije

(a)   Uvodne opombe

| (68) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije zajela ovrednotenje vseh gospodarskih kazalcev za oceno položaja industrije Unije od leta 2006 do konca OP. |
| --- | --- |

(68)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije zajela ovrednotenje vseh gospodarskih kazalcev za oceno položaja industrije Unije od leta 2006 do konca OP.

(b)   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Tabela 5

| | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 378 961 | 371 564 | 358 794 | 304 028 |
| Indeksirano | 100 | 98 | 95 | 80 |
| Zmogljivost (v tonah) | 442 000 | 442 000 | 396 200 | 396 200 |
| Indeksirano | 100 | 100 | 90 | 90 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 86 % | 84 % | 91 % | 77 % |
| Indeksirano | 100 | 98 | 106 | 90 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

2006

2007

2008

OP

Proizvodnja (v tonah)

378 961

371 564

358 794

304 028

Indeksirano

100

98

95

80

Zmogljivost (v tonah)

442 000

442 000

396 200

396 200

Indeksirano

100

100

90

90

Izkoriščenost zmogljivosti

86 %

84 %

91 %

77 %

Indeksirano

100

98

106

90

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (69) | Kot je prikazano v tej tabeli, se je proizvodnja industrije v Uniji v navedenem obdobju zmanjšala za 20 %. Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 10 %. |
| --- | --- |

(69)

Kot je prikazano v tej tabeli, se je proizvodnja industrije v Uniji v navedenem obdobju zmanjšala za 20 %. Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 10 %.

| (70) | Industrija Unije je leta 2008 zmanjšala proizvodno zmogljivost za okrog 396 200 ton. Vendar se je zaradi stagniranja prodaje in manjšega obsega proizvodnje izkoriščenost razpoložljive zmogljivosti zmanjšala z 86 % leta 2006 na 77 % v OP. Najbolj se je zmanjšala med letom 2008 in OP. |
| --- | --- |

(70)

Industrija Unije je leta 2008 zmanjšala proizvodno zmogljivost za okrog 396 200 ton. Vendar se je zaradi stagniranja prodaje in manjšega obsega proizvodnje izkoriščenost razpoložljive zmogljivosti zmanjšala z 86 % leta 2006 na 77 % v OP. Najbolj se je zmanjšala med letom 2008 in OP.

(c)   Obseg prodaje in tržni delež

| (71) | Podatki o prodaji v naslednji tabeli se nanašajo na obseg prodaje prvi neodvisni stranki na trgu Unije.

  Tabela 6 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tonah) | 254 707 | 274 211 | 241 867 | 215 469 |
| Indeksirano | 100 | 108 | 95 | 85 |
| Tržni delež | 74 % | 75 % | 80 % | 86 % |
| Indeksirano | 100 | 107 | 107 | 116 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(71)

Podatki o prodaji v naslednji tabeli se nanašajo na obseg prodaje prvi neodvisni stranki na trgu Unije.

Tabela 6

2006

2007

2008

OP

Obseg (v tonah)

254 707

274 211

241 867

215 469

Indeksirano

100

108

95

85

Tržni delež

74 %

75 %

80 %

86 %

Indeksirano

100

107

107

116

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (72) | Čeprav je potrošnja Unije med letom 2006 in OP upadla za 28 %, je obseg prodaje podobnega izdelka industrije Unije neodvisnim strankam na trgu Unije upadel za 15 %. Zato je industrija Unije lahko povečala svoj tržni delež s 74 % leta 2006 na 86 % v OP. |
| --- | --- |

(72)

Čeprav je potrošnja Unije med letom 2006 in OP upadla za 28 %, je obseg prodaje podobnega izdelka industrije Unije neodvisnim strankam na trgu Unije upadel za 15 %. Zato je industrija Unije lahko povečala svoj tržni delež s 74 % leta 2006 na 86 % v OP.

(d)   Povprečne cene na enoto industrije Unije in proizvodni stroški

| (73) | Povprečne prodajne cene franko tovarna industrije Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, so se v obravnavnem obdobju zmanjšale za 5 %. Med letom 2008 in OP se je prodajna cena precej znižala, in sicer za 26 %.

  Tabela 7(a) | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena za tono (EUR) | 949 | 998 | 1 217 | 898 |
| Indeksirano | 100 | 105 | 128 | 95 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(73)

Povprečne prodajne cene franko tovarna industrije Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, so se v obravnavnem obdobju zmanjšale za 5 %. Med letom 2008 in OP se je prodajna cena precej znižala, in sicer za 26 %.

Tabela 7(a)

2006

2007

2008

OP

Povprečna cena za tono (EUR)

949

998

1 217

898

Indeksirano

100

105

128

95

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (74) | Ugotovljeno je bilo, da so se povprečni proizvodni stroški industrije Unije med letom 2006 in OP zmanjšali za 2 %. Vendar je bila v istem obdobju industrija Unije prisiljena prodajati po nizkih cenah, da bi lahko bila konkurenčna nizkocenovnemu dampinškemu uvozu. Zaradi tega so bile v OP prodajne cene industrije Unije znatno pod proizvodnimi stroški. |
| --- | --- |

(74)

Ugotovljeno je bilo, da so se povprečni proizvodni stroški industrije Unije med letom 2006 in OP zmanjšali za 2 %. Vendar je bila v istem obdobju industrija Unije prisiljena prodajati po nizkih cenah, da bi lahko bila konkurenčna nizkocenovnemu dampinškemu uvozu. Zaradi tega so bile v OP prodajne cene industrije Unije znatno pod proizvodnimi stroški.

| (75) | Proizvodni stroški (PS) industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali tako:

  Tabela 7(b) | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni PS na tono | 1 076 EUR | 1 054 EUR | 1 229 EUR | 1 060 EUR |
| Indeksirano | 100 | 98 | 114 | 98 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(75)

Proizvodni stroški (PS) industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali tako:

Tabela 7(b)

2006

2007

2008

OP

Povprečni PS na tono

1 076 EUR

1 054 EUR

1 229 EUR

1 060 EUR

Indeksirano

100

98

114

98

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

(e)   Zaloge

| (76) | Zaloge so predstavljale približno 5 % obsega proizvodnje v OP. Industrija Unije je svoj obseg zalog med obravnavanim obdobjem zmanjšala za 68 %, zlasti med letom 2008 in OP. Vendar je treba to zmanjšanje zalog presojati ob upoštevanju nižje ravni dejavnosti po zmanjšanju industrije v Uniji.

  Tabela 8 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (v tonah) | 51 650 | 31 019 | 48 732 | 16 611 |
| Indeksirano | 100 | 60 | 94 | 32 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(76)

Zaloge so predstavljale približno 5 % obsega proizvodnje v OP. Industrija Unije je svoj obseg zalog med obravnavanim obdobjem zmanjšala za 68 %, zlasti med letom 2008 in OP. Vendar je treba to zmanjšanje zalog presojati ob upoštevanju nižje ravni dejavnosti po zmanjšanju industrije v Uniji.

Tabela 8

2006

2007

2008

OP

Zaloge (v tonah)

51 650

31 019

48 732

16 611

Indeksirano

100

60

94

32

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

(f)   Zaposlenost, plače in produktivnost

Tabela 9

| | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (EPDČ) | 706 | 688 | 613 | 606 |
| Indeks | 100 | 97 | 87 | 86 |
| Stroški dela (EUR/EPDČ) | 57 736 | 57 248 | 63 273 | 61 025 |
| Indeks | 100 | 99 | 110 | 106 |
| Produktivnost (enota/EPDČ) | 537 | 540 | 585 | 502 |
| Indeks | 100 | 101 | 109 | 94 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

2006

2007

2008

OP

Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (EPDČ)

706

688

613

606

Indeks

100

97

87

86

Stroški dela (EUR/EPDČ)

57 736

57 248

63 273

61 025

Indeks

100

99

110

106

Produktivnost (enota/EPDČ)

537

540

585

502

Indeks

100

101

109

94

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (77) | Zaradi racionalizacije industrije Unije se je število zaposlenih leta 2008 zmanjšalo za 13 % in v OP za dodaten 1 %. Zmanjšanje produktivnosti je treba presojati ob upoštevanju splošne narave dejavnosti racionalizacije, kadar zmanjšanje števila zaposlenih sledi zmanjšanju proizvodnje šele po določenem časovnem zamiku. Kar zadeva stroške dela, so v obravnavanem obdobju nekoliko narasli, in sicer za 6 %. |
| --- | --- |

(77)

Zaradi racionalizacije industrije Unije se je število zaposlenih leta 2008 zmanjšalo za 13 % in v OP za dodaten 1 %. Zmanjšanje produktivnosti je treba presojati ob upoštevanju splošne narave dejavnosti racionalizacije, kadar zmanjšanje števila zaposlenih sledi zmanjšanju proizvodnje šele po določenem časovnem zamiku. Kar zadeva stroške dela, so v obravnavanem obdobju nekoliko narasli, in sicer za 6 %.

(g)   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Tabela 10

| | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost | –9,9 % | –2,4 % | –1,3 % | –18,0 % |
| Leto/leto | | –7,5 % | +1,1 % | –16,7 % |
| Denarni tok v 1 000 EUR | –5 091 | 36 162 | 19 682 | –20 847 |
| Leto/leto | | 41 253 | –18 480 | –40 529 |
| Naložbe v 1 000 EUR | 29 070 | 14 630 | 32 540 | 21 465 |
| Indeks | 100 | 50,3 | 112 | 74 |
| Donosnost naložb | –10 % | –3 % | –2 % | –25 % |
| Leto/leto | | +7 % | +1 % | –23 % |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

2006

2007

2008

OP

Dobičkonosnost

–9,9 %

–2,4 %

–1,3 %

–18,0 %

Leto/leto

–7,5 %

+1,1 %

–16,7 %

Denarni tok v 1 000 EUR

–5 091

36 162

19 682

–20 847

Leto/leto

41 253

–18 480

–40 529

Naložbe v 1 000 EUR

29 070

14 630

32 540

21 465

Indeks

100

50,3

112

74

Donosnost naložb

–10 %

–3 %

–2 %

–25 %

Leto/leto

+7 %

+1 %

–23 %

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (78) | Dobičkonosnost industrije Unije je bila določena tako, da se je čisti dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Unije dramatično zmanjšala s 9,9-odstotne izgube v letu 2006 na 18-odstotno izgubo v OP. To se je zgodilo kljub zmanjšanju proizvodnih stroškov industrije Unije za 14 % med letom 2008 in OP, kot prikazuje tabela 7(b). |
| --- | --- |

(78)

Dobičkonosnost industrije Unije je bila določena tako, da se je čisti dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Unije dramatično zmanjšala s 9,9-odstotne izgube v letu 2006 na 18-odstotno izgubo v OP. To se je zgodilo kljub zmanjšanju proizvodnih stroškov industrije Unije za 14 % med letom 2008 in OP, kot prikazuje tabela 7(b).

| (79) | Trend, ki ga je pokazal denarni tok, tj. sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, v veliki meri odraža razvoj dobičkonosnosti. Zato denarni tok v obravnavanem obdobju kaže znatno zmanjšanje. Enako velja za donosnost naložb, za katero je bil v obravnavanem obdobju značilen podoben razvoj v skladu z negativnimi rezultati, ki jih je industrija v Uniji dosegla v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(79)

Trend, ki ga je pokazal denarni tok, tj. sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, v veliki meri odraža razvoj dobičkonosnosti. Zato denarni tok v obravnavanem obdobju kaže znatno zmanjšanje. Enako velja za donosnost naložb, za katero je bil v obravnavanem obdobju značilen podoben razvoj v skladu z negativnimi rezultati, ki jih je industrija v Uniji dosegla v obravnavanem obdobju.

| (80) | Zaradi tega je zmožnost industrije Unije za naložbe postala bolj omejena, saj se je denarni tok v obravnavanem obdobju bistveno poslabšal. Posledično so se v obravnavanem obdobju naložbe zmanjšale za 26,2 %. |
| --- | --- |

(80)

Zaradi tega je zmožnost industrije Unije za naložbe postala bolj omejena, saj se je denarni tok v obravnavanem obdobju bistveno poslabšal. Posledično so se v obravnavanem obdobju naložbe zmanjšale za 26,2 %.

(h)   Rast

| (81) | Medtem ko se je potrošnja Unije zmanjšala za 28 % med letom 2006 in OP, je industrija Unije zmanjšala obseg prodaje na trgu Unije za 15 %. Če pogledamo razvoj v obravnavanem obdobju, je bil 15-odstotni upad obsega prodaje industrije Unije manj izrazit kot 28-odstotno zmanjšanje potrošnje Unije. Zato se je v istem obdobju tržni delež industrije Unije povečal za 12 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(81)

Medtem ko se je potrošnja Unije zmanjšala za 28 % med letom 2006 in OP, je industrija Unije zmanjšala obseg prodaje na trgu Unije za 15 %. Če pogledamo razvoj v obravnavanem obdobju, je bil 15-odstotni upad obsega prodaje industrije Unije manj izrazit kot 28-odstotno zmanjšanje potrošnje Unije. Zato se je v istem obdobju tržni delež industrije Unije povečal za 12 odstotnih točk.

(i)   Višina dejanske stopnje dampinga

| (82) | Stopnje dampinga za LRK, ki so navedene v poglavju o dampingu, so višje od stopnje de minimis. Glede na obseg in cene dampinškega uvoza se učinek dejanskih stopenj dampinga ne more obravnavati kot zanemarljiv. |
| --- | --- |

(82)

Stopnje dampinga za LRK, ki so navedene v poglavju o dampingu, so višje od stopnje de minimis. Glede na obseg in cene dampinškega uvoza se učinek dejanskih stopenj dampinga ne more obravnavati kot zanemarljiv.

5.   Sklep o škodi

| (83) | Preiskava je pokazala, da so se številni kazalci gospodarskega položaja industrije Unije precej poslabšali v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(83)

Preiskava je pokazala, da so se številni kazalci gospodarskega položaja industrije Unije precej poslabšali v obravnavanem obdobju.

| (84) | Obseg prodaje se je zmanjšal za 15 %, obseg proizvodnje za 20 %, izkoriščenost proizvodnih obratov je padla s 86 % na 77 %, število zaposlenih je bilo treba zmanjšati za 14 %. V istem obdobju so se cene znižale za 5 %. Prodajne cene so se med letom 2008 in OP znižale za 26 %, zato je bila dobičkonosnost dramatično majhna z negativnimi posledicami za naložbe in finančne kazalce, kot sta denarni tok in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(84)

Obseg prodaje se je zmanjšal za 15 %, obseg proizvodnje za 20 %, izkoriščenost proizvodnih obratov je padla s 86 % na 77 %, število zaposlenih je bilo treba zmanjšati za 14 %. V istem obdobju so se cene znižale za 5 %. Prodajne cene so se med letom 2008 in OP znižale za 26 %, zato je bila dobičkonosnost dramatično majhna z negativnimi posledicami za naložbe in finančne kazalce, kot sta denarni tok in donosnost naložb.

| (85) | Četudi se je industriji Unije ob čedalje manjši potrošnji posrečilo povečati tržni delež na trgu Unije za 12 odstotnih točk, je zlasti v OP nizka raven cen na trgu Unije povzročila precejšnje poslabšanje zlasti finančnega stanja industrije Unije v OP. Cene namreč niso omogočale kritja proizvodnih stroškov in izgube prometa so znašale kar –18 %. |
| --- | --- |

(85)

Četudi se je industriji Unije ob čedalje manjši potrošnji posrečilo povečati tržni delež na trgu Unije za 12 odstotnih točk, je zlasti v OP nizka raven cen na trgu Unije povzročila precejšnje poslabšanje zlasti finančnega stanja industrije Unije v OP. Cene namreč niso omogočale kritja proizvodnih stroškov in izgube prometa so znašale kar –18 %.

| (86) | Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da je industrija Unije v OP utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(86)

Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da je industrija Unije v OP utrpela znatno škodo.

E.   VZROČNOST

1.   Uvod

| (87) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe se je proučilo, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Poleg tega so bili poleg dampinškega uvoza preučeni tudi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, zato da se morebitna škoda, ki bi jo ti drugi dejavniki lahko povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(87)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe se je proučilo, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Poleg tega so bili poleg dampinškega uvoza preučeni tudi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, zato da se morebitna škoda, ki bi jo ti drugi dejavniki lahko povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.

2.   Učinek dampinškega uvoza

| (88) | Gre spomniti, da je sodelovanje kitajskih proizvajalcev izvoznikov v tej preiskavi bilo zelo majhno. Sodelujoči proizvajalci izvozniki predstavljajo okrog 29 % skupnega uvoza melamina v OP. |
| --- | --- |

(88)

Gre spomniti, da je sodelovanje kitajskih proizvajalcev izvoznikov v tej preiskavi bilo zelo majhno. Sodelujoči proizvajalci izvozniki predstavljajo okrog 29 % skupnega uvoza melamina v OP.

| (89) | Eurostatove statistike o uvozu so pokazale, da se je na splošno obseg uvoza iz Kitajske bistveno zmanjšal za 34 % v obravnavanem obdobju. Drugače povedano, navedeni uvoz se je v navedenem obdobju razmeroma hitreje manjšal kot potrošnja (– 28 %). |
| --- | --- |

(89)

Eurostatove statistike o uvozu so pokazale, da se je na splošno obseg uvoza iz Kitajske bistveno zmanjšal za 34 % v obravnavanem obdobju. Drugače povedano, navedeni uvoz se je v navedenem obdobju razmeroma hitreje manjšal kot potrošnja (– 28 %).

| (90) | Glede cen Eurostatu navaja, da se je uvozna cena kitajskega melamina povišala za 10 % v obravnavanem obdobju. Med letom 2008 in OP se je občutno znižala za 31 %. Vendar so preverjene informacije kitajskih sodelujočih izvoznikov, ki predstavljajo okrog 30 % skupnega uvoza s Kitajske, pokazale, da je bila povprečna kitajska uvozna cena precej nižja od Eurostatove. Ugotovljeno je bilo, da so sodelujoči proizvajalci v povprečju nelojalno znižali prodajne cene industrije Unije za 10,3 % v OP. |
| --- | --- |

(90)

Glede cen Eurostatu navaja, da se je uvozna cena kitajskega melamina povišala za 10 % v obravnavanem obdobju. Med letom 2008 in OP se je občutno znižala za 31 %. Vendar so preverjene informacije kitajskih sodelujočih izvoznikov, ki predstavljajo okrog 30 % skupnega uvoza s Kitajske, pokazale, da je bila povprečna kitajska uvozna cena precej nižja od Eurostatove. Ugotovljeno je bilo, da so sodelujoči proizvajalci v povprečju nelojalno znižali prodajne cene industrije Unije za 10,3 % v OP.

| (91) | Zaradi visoke ravni nesodelovanja iz LRK je bilo sklenjeno, da bi cena, preverjena v prostorih sodelujočih proizvajalcev, morala prevladati nad Eurostatovimi podatki o cenah. |
| --- | --- |

(91)

Zaradi visoke ravni nesodelovanja iz LRK je bilo sklenjeno, da bi cena, preverjena v prostorih sodelujočih proizvajalcev, morala prevladati nad Eurostatovimi podatki o cenah.

| (92) | Mesečna analiza obsega uvoza melamina je pokazala, da je bil kitajski uvoz množično prisoten na trgu Unije v prvem polletju OP, ko je bila kriza v panogi na višku, in je predstavljal do 15 % deleža trga unije v prvem polletju OP. Zaradi svoje strukture proizvodnega procesa industrija Unije ni imela druge izbire kot znižati prodajno ceno, da bi ohranila tržni delež. Čeprav so kitajski izvozniki bistveno zmanjšali izvoz v Unijo v drugem polletju OP, so negativni učinek njihove množične prisotnosti na začetku OP in njihove nizke prodajne cene še naprej vplivali na trg in industrijo Unije v preostanku OP. |
| --- | --- |

(92)

Mesečna analiza obsega uvoza melamina je pokazala, da je bil kitajski uvoz množično prisoten na trgu Unije v prvem polletju OP, ko je bila kriza v panogi na višku, in je predstavljal do 15 % deleža trga unije v prvem polletju OP. Zaradi svoje strukture proizvodnega procesa industrija Unije ni imela druge izbire kot znižati prodajno ceno, da bi ohranila tržni delež. Čeprav so kitajski izvozniki bistveno zmanjšali izvoz v Unijo v drugem polletju OP, so negativni učinek njihove množične prisotnosti na začetku OP in njihove nizke prodajne cene še naprej vplivali na trg in industrijo Unije v preostanku OP.

| (93) | Preiskava je pokazala, da je industrija unije v obravnavanem obdobju utrpela huda zmanjšanja proizvodnje, upad izkoriščenosti zmogljivosti, izgube pri obsegu prodaje in številu zaposlenih. Struktura industrije Unije in razvoj navedenih dejavnikov škode kažejo, da so poslabšanje gospodarskega položaja do neke mere povzročile krizne razmere in majhno povpraševanje na trgu, kot je opisano v uvodnih izjavah 0 to (99). Vendar so jih povzročili tudi nizke cene in pritisk kitajskega izvoza zlasti med letom 2008 in OP, ki ni omogočal kritja stroškov. Posledično so izgube, ki so se nakopičile v OP, znašale kar –18% prometa. |
| --- | --- |

(93)

Preiskava je pokazala, da je industrija unije v obravnavanem obdobju utrpela huda zmanjšanja proizvodnje, upad izkoriščenosti zmogljivosti, izgube pri obsegu prodaje in številu zaposlenih. Struktura industrije Unije in razvoj navedenih dejavnikov škode kažejo, da so poslabšanje gospodarskega položaja do neke mere povzročile krizne razmere in majhno povpraševanje na trgu, kot je opisano v uvodnih izjavah 0 to (99). Vendar so jih povzročili tudi nizke cene in pritisk kitajskega izvoza zlasti med letom 2008 in OP, ki ni omogočal kritja stroškov. Posledično so izgube, ki so se nakopičile v OP, znašale kar –18% prometa.

| (94) | Ob upoštevanju izkrivljanja, ki se je pokazalo med preiskavo TGO v LRK, visoke stopnje ugotovljenega dampinga ter ugotovitev zlasti iz uvodne izjave (90) šteje, da je tudi ob čedalje manjšem tržnem deležu prisotnost nizkocenovnega dampinškega uvoza, ki nelojalno znižuje prodajne cene industrije Unije za čez 10 % na trgu Unije, vplivala na dodatno zaostrovanju negativnega gibanja prodajnih cen na trgu Unije v vsem OP. |
| --- | --- |

(94)

Ob upoštevanju izkrivljanja, ki se je pokazalo med preiskavo TGO v LRK, visoke stopnje ugotovljenega dampinga ter ugotovitev zlasti iz uvodne izjave (90) šteje, da je tudi ob čedalje manjšem tržnem deležu prisotnost nizkocenovnega dampinškega uvoza, ki nelojalno znižuje prodajne cene industrije Unije za čez 10 % na trgu Unije, vplivala na dodatno zaostrovanju negativnega gibanja prodajnih cen na trgu Unije v vsem OP.

| (95) | Na podlagi tega je mogoče ugotoviti vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(95)

Na podlagi tega je mogoče ugotoviti vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

3.   Učinek drugih dejavnikov

| (96) | Drugi dejavniki, proučeni pri vzročnosti, so gibanje povpraševanja na trgu Unije, gospodarska kriza, proizvodni stroški industrije Unije, izvozna uspešnost industrije Unije in uvoz melamina iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(96)

Drugi dejavniki, proučeni pri vzročnosti, so gibanje povpraševanja na trgu Unije, gospodarska kriza, proizvodni stroški industrije Unije, izvozna uspešnost industrije Unije in uvoz melamina iz drugih tretjih držav.

(a)   Razvoj povpraševanja na trgu Unije in gospodarska kriza

| (97) | Gre spomniti, da se melamin večinoma uporablja na stanovanjskem in gradbenem trgu. Po gospodarski krizi sta se stanovanjski in gradbeni trg skrčila, zaradi česar se je skrčila tudi potrošnja ne le na trgu Unije, ampak na svetovni ravni. Ker je EU daleč največji trg za melamin, je kriza negativno vplivala na navedeni trg. To se je pokazalo z 28-odstotnim zmanjšanjem potrošnje, zaustavitvami proizvodnje industrije Unije in zmanjšanjem prodajnih cen. |
| --- | --- |

(97)

Gre spomniti, da se melamin večinoma uporablja na stanovanjskem in gradbenem trgu. Po gospodarski krizi sta se stanovanjski in gradbeni trg skrčila, zaradi česar se je skrčila tudi potrošnja ne le na trgu Unije, ampak na svetovni ravni. Ker je EU daleč največji trg za melamin, je kriza negativno vplivala na navedeni trg. To se je pokazalo z 28-odstotnim zmanjšanjem potrošnje, zaustavitvami proizvodnje industrije Unije in zmanjšanjem prodajnih cen.

| (98) | Navedena dejstva in premisleki tako kažejo, da je del škode, ki jo je utrpela industrija Unije, mogoče pripisati gospodarski krizi. |
| --- | --- |

(98)

Navedena dejstva in premisleki tako kažejo, da je del škode, ki jo je utrpela industrija Unije, mogoče pripisati gospodarski krizi.

| (99) | Vendar je treba upoštevati, da je bil kitajski trg za melamin jasno izkrivljen, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 2 to (93). Poleg tega je dampinški uvoz iz LRK v povprečju za 10 % nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije v OP in tako dodatno zaostroval negativni vpliv na cene, zlasti v OP. |
| --- | --- |

(99)

Vendar je treba upoštevati, da je bil kitajski trg za melamin jasno izkrivljen, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 2 to (93). Poleg tega je dampinški uvoz iz LRK v povprečju za 10 % nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije v OP in tako dodatno zaostroval negativni vpliv na cene, zlasti v OP.

| (100) | Čeprav se šteje, da je del znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, mogoče pripisati gospodarski krizi, glede na nelojalno nižanje prodajnih cen kitajskih izvoznikov in selektivno povečanje njihove prisotnosti v OP, kot je opisano v uvodni izjavi (90), ta ni takšna, da bi pretrgala vzročno zvezo med dampinškim uvozom in znatno škodo industrije Unije. |
| --- | --- |

(100)

Čeprav se šteje, da je del znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, mogoče pripisati gospodarski krizi, glede na nelojalno nižanje prodajnih cen kitajskih izvoznikov in selektivno povečanje njihove prisotnosti v OP, kot je opisano v uvodni izjavi (90), ta ni takšna, da bi pretrgala vzročno zvezo med dampinškim uvozom in znatno škodo industrije Unije.

(b)   Proizvodni stroški industrije Unije

| (101) | Preiskava je pokazala, da je proizvodnja melamina kapitalsko intenzivna z velikim deležem stalnih stroškov. Proizvodni stroški industrije Unije za proizvodnjo melamina se niso spreminjali v obravnavanem obdobju, so se pa zmanjšali za 14 % med letom 2008 in OP, kot prikazuje tabela 7(b). To bi bilo sicer moralo omogočiti neko okrevanje dobičkonosnosti industrije Unije, vendar so nizke cene na trgu Unije in nelojalno nižanje prodajnih cen z nizkocenovnim dampinškim uvozom iz LRK tako stanje onemogočili. |
| --- | --- |

(101)

Preiskava je pokazala, da je proizvodnja melamina kapitalsko intenzivna z velikim deležem stalnih stroškov. Proizvodni stroški industrije Unije za proizvodnjo melamina se niso spreminjali v obravnavanem obdobju, so se pa zmanjšali za 14 % med letom 2008 in OP, kot prikazuje tabela 7(b). To bi bilo sicer moralo omogočiti neko okrevanje dobičkonosnosti industrije Unije, vendar so nizke cene na trgu Unije in nelojalno nižanje prodajnih cen z nizkocenovnim dampinškim uvozom iz LRK tako stanje onemogočili.

| (102) | Zato se sklene, da proizvodni stroški niso povzročili škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(102)

Zato se sklene, da proizvodni stroški niso povzročili škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

(c)   Izvoz industrije Unije

| (103) | Čeprav je bila analiza škode in vzročne zveze osredotočena na položaj industrije Unije na trgu Unije, je bil proučen tudi izvoz industrije Unije kot možen drug dejavnik, ki bi lahko pojasnil ugotovljeno škodo.

  Tabela 11 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izvoz (v 1 000 tonah) | 84 103 | 78 956 | 68 560 | 85 146 |
| Indeks | 100 | 94 | 82 | 101 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki industrije Unije. |

(103)

Čeprav je bila analiza škode in vzročne zveze osredotočena na položaj industrije Unije na trgu Unije, je bil proučen tudi izvoz industrije Unije kot možen drug dejavnik, ki bi lahko pojasnil ugotovljeno škodo.

Tabela 11

2006

2007

2008

OP

Izvoz (v 1 000 tonah)

84 103

78 956

68 560

85 146

Indeks

100

94

82

101

Vir: Izpolnjeni vprašalniki industrije Unije.

| (104) | Analiza je pokazala, da je izvoz industrije Unije nepovezanim stranem med obravnavanim obdobjem ostal nespremenjen pri okrog 85 000 tonah ali 28 % proizvodnje. Izvoz pritožnikov je tako bil zelo dober tudi med krizo. Zato stanja škode industrije Unije ni mogoče pojasniti z izvozom ali mu ga pripisati. |
| --- | --- |

(104)

Analiza je pokazala, da je izvoz industrije Unije nepovezanim stranem med obravnavanim obdobjem ostal nespremenjen pri okrog 85 000 tonah ali 28 % proizvodnje. Izvoz pritožnikov je tako bil zelo dober tudi med krizo. Zato stanja škode industrije Unije ni mogoče pojasniti z izvozom ali mu ga pripisati.

(d)   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (105) | Gibanja obsega uvoza in cen iz drugih tretjih držav med letom 2006 in OP so bila naslednja:

  Tabela 12










  Druge tretje države | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (v tonah) | 45 480 | 41 060 | 24 835 | 16 473 |
| Indeks | 100 | 90 | 55 | 36 |
| Tržni delež | 12,3 % | 10,6 % | 7,7 % | 6,2 % |
| Indeks | 100 | 86 | 62 | 50 |
| Cena (EUR/tona) | 820 | 941 | 1 094 | 895 |
| Indeks | 100 | 115 | 133 | 109 |
| Vir: Eurostat. |

(105)

Gibanja obsega uvoza in cen iz drugih tretjih držav med letom 2006 in OP so bila naslednja:

Tabela 12

Druge tretje države

2006

2007

2008

OP

Uvoz (v tonah)

45 480

41 060

24 835

16 473

Indeks

100

90

55

36

Tržni delež

12,3 %

10,6 %

7,7 %

6,2 %

Indeks

100

86

62

50

Cena (EUR/tona)

820

941

1 094

895

Indeks

100

115

133

109

Vir: Eurostat.

| (106) | Razen za Iran in Saudovo Arabijo je bil v OP uvoz iz posameznih tretjih držav pod pragom de minimis 1 % tržnega deleža trga Unije. Preiskava je pokazala, da se je obseg uvoza iz tretjih držav v obravnavanem obdobju zmanjševal. Za Iran in Saudovo Arabijo, ki sta v OP predstavljala 4,4 % oziroma 1,4 % potrošnje EU, je bilo ugotovljeno, da so bile njihove cene višje od sodelujočih kitajskih izvoznikov. Zato se šteje, da bi take količine in cene imele le omejen vpliv, če sploh kakšnega, na trg EU. |
| --- | --- |

(106)

Razen za Iran in Saudovo Arabijo je bil v OP uvoz iz posameznih tretjih držav pod pragom de minimis 1 % tržnega deleža trga Unije. Preiskava je pokazala, da se je obseg uvoza iz tretjih držav v obravnavanem obdobju zmanjševal. Za Iran in Saudovo Arabijo, ki sta v OP predstavljala 4,4 % oziroma 1,4 % potrošnje EU, je bilo ugotovljeno, da so bile njihove cene višje od sodelujočih kitajskih izvoznikov. Zato se šteje, da bi take količine in cene imele le omejen vpliv, če sploh kakšnega, na trg EU.

| (107) | Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da uvoz iz teh drugih tretjih držav ni bistveno prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(107)

Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da uvoz iz teh drugih tretjih držav ni bistveno prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

4.   Sklep o vzročni zvezi

| (108) | Zgornja analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež nizkocenovnega dampinškega uvoza s poreklom iz LRK med obravnavanim obdobjem bistveno zmanjšala. Kljub temu je navedeni uvoz potekal po občutni dampinški ceni, ki je za 10 % nelojalno znižala prodajne cene, ki jih je zaračunavala industrija Unije na trgu Unije v OP. Negativni učinek na prodajne cene, ki so prevladale na trgu Unije, je trajal vse OP. Na podlagi vseh dejstev in premislekov, se je presodilo, da je v OP obstajala vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(108)

Zgornja analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež nizkocenovnega dampinškega uvoza s poreklom iz LRK med obravnavanim obdobjem bistveno zmanjšala. Kljub temu je navedeni uvoz potekal po občutni dampinški ceni, ki je za 10 % nelojalno znižala prodajne cene, ki jih je zaračunavala industrija Unije na trgu Unije v OP. Negativni učinek na prodajne cene, ki so prevladale na trgu Unije, je trajal vse OP. Na podlagi vseh dejstev in premislekov, se je presodilo, da je v OP obstajala vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (109) | Proučitev drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Unije, je pokazala, da se ti dejavniki niso zdeli taki, da bi lahko pretrgali vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(109)

Proučitev drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Unije, je pokazala, da se ti dejavniki niso zdeli taki, da bi lahko pretrgali vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (110) | Na podlagi navedene analize, ki je ustrezno opredelila in ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, je bilo začasno sklenjeno, da je dampinški uvoz iz LRK industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(110)

Na podlagi navedene analize, ki je ustrezno opredelila in ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, je bilo začasno sklenjeno, da je dampinški uvoz iz LRK industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

F.   INTERES UNIJE

1.   Uvodna opomba

| (111) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(111)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka.

2.   Interes industrije Unije

| (112) | Industrijo Unije sestavljajo trije proizvajalci s tovarnami v različnih državah članicah Unije, ki neposredno zaposlujejo več kot 600 ljudi pri proizvodnji podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(112)

Industrijo Unije sestavljajo trije proizvajalci s tovarnami v različnih državah članicah Unije, ki neposredno zaposlujejo več kot 600 ljudi pri proizvodnji podobnega izdelka.

| (113) | Industrija Unije je utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza iz LRK. Opozoriti je treba, da je večina pomembnih kazalcev škode pokazala negativno gibanje med obravnavanim obdobjem. Zelo prizadeti so bili zlasti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb. Brez ukrepov se šteje, da okrevanje panoge melamina ne bo zadostovalo za okrevanje finančnega stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(113)

Industrija Unije je utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza iz LRK. Opozoriti je treba, da je večina pomembnih kazalcev škode pokazala negativno gibanje med obravnavanim obdobjem. Zelo prizadeti so bili zlasti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb. Brez ukrepov se šteje, da okrevanje panoge melamina ne bo zadostovalo za okrevanje finančnega stanja industrije Unije.

| (114) | Pričakuje se, da se bodo z uvedbo začasnih protidampinških dajatev ponovno vzpostavile učinkovite razmere za trgovanje na trgu Unije, zaradi česar bo lahko cena melamina odražala stroške različnih elementov in tržnih razmer. Pričakuje se lahko, da bosta uvedba začasnih ukrepov in okrevanje panoge industriji Unije omogočila ekonomijo obsega, da bi ohranila tržni delež, kar bi dodatno pozitivno vplivalo na njen gospodarski položaj in dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(114)

Pričakuje se, da se bodo z uvedbo začasnih protidampinških dajatev ponovno vzpostavile učinkovite razmere za trgovanje na trgu Unije, zaradi česar bo lahko cena melamina odražala stroške različnih elementov in tržnih razmer. Pričakuje se lahko, da bosta uvedba začasnih ukrepov in okrevanje panoge industriji Unije omogočila ekonomijo obsega, da bi ohranila tržni delež, kar bi dodatno pozitivno vplivalo na njen gospodarski položaj in dobičkonosnost.

| (115) | Zato je bilo sklenjeno, da bi bila uvedba začasnih protidampinških ukrepov na uvoz melamina s poreklom iz LRK v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(115)

Zato je bilo sklenjeno, da bi bila uvedba začasnih protidampinških ukrepov na uvoz melamina s poreklom iz LRK v interesu industrije Unije.

3.   Interes uporabnikov

| (116) | Sodelovanje uporabnikov je bilo v tej zadevi razmeroma majhno. Znanim uporabnikom na trgu Unije je bilo poslanih 44 vprašalnikov, samo sedem odgovorov nanje pa je mogoče šteti za dovolj povedne za oceno njihovega gospodarskega položaja in morebitnega učinka protidampinških ukrepov na njihovo dejavnost. Sodelujoči uporabniki so predstavljali okrog 10 % potrošnje EU. |
| --- | --- |

(116)

Sodelovanje uporabnikov je bilo v tej zadevi razmeroma majhno. Znanim uporabnikom na trgu Unije je bilo poslanih 44 vprašalnikov, samo sedem odgovorov nanje pa je mogoče šteti za dovolj povedne za oceno njihovega gospodarskega položaja in morebitnega učinka protidampinških ukrepov na njihovo dejavnost. Sodelujoči uporabniki so predstavljali okrog 10 % potrošnje EU.

| (117) | Po industriji Unije bi delež melamina v proizvodnih stroških uporabniške industrije znašal največ 3 % in povprečno 2 %. Če to potrdijo dodatni preveritveni obiski, ki bodo opravljeni v preostanku preiskave v obratih uporabnikov, bo vpliv predlaganih protidampinških ukrepov na uporabniško industrijo omejen. |
| --- | --- |

(117)

Po industriji Unije bi delež melamina v proizvodnih stroških uporabniške industrije znašal največ 3 % in povprečno 2 %. Če to potrdijo dodatni preveritveni obiski, ki bodo opravljeni v preostanku preiskave v obratih uporabnikov, bo vpliv predlaganih protidampinških ukrepov na uporabniško industrijo omejen.

| (118) | Na podlagi maloštevilnih povednih odgovorov uporabnikov se zdi, da bi znašal delež melamina v proizvodnih stroških uporabnikov okrog 10 %. Morebitni vpliv ukrepov je tako lahko negativen, odvisno od njihove dobičkonosnosti, ki je uporabniki niso jasno razkrili. Kot že omenjeno, bodo v preostanku preiskave opravljeni preveritveni obiski v prostorih glavnih uporabnikov. Komisija se bo zavzemala tudi za večje sodelovanje uporabniške industrije. |
| --- | --- |

(118)

Na podlagi maloštevilnih povednih odgovorov uporabnikov se zdi, da bi znašal delež melamina v proizvodnih stroških uporabnikov okrog 10 %. Morebitni vpliv ukrepov je tako lahko negativen, odvisno od njihove dobičkonosnosti, ki je uporabniki niso jasno razkrili. Kot že omenjeno, bodo v preostanku preiskave opravljeni preveritveni obiski v prostorih glavnih uporabnikov. Komisija se bo zavzemala tudi za večje sodelovanje uporabniške industrije.

| (119) | Nekatere strani so izrazile mnenje, da bo lahko višja cena melamina, ki jo bo uporabila industrija Unije po uvedbi ukrepov, zaradi njenega zelo velikega tržnega deleža glavna posledica protidampinških ukrepov v tem primeru. |
| --- | --- |

(119)

Nekatere strani so izrazile mnenje, da bo lahko višja cena melamina, ki jo bo uporabila industrija Unije po uvedbi ukrepov, zaradi njenega zelo velikega tržnega deleža glavna posledica protidampinških ukrepov v tem primeru.

| (120) | Kljub temu se šteje, da neuvedba ukrepov na kitajski dampinški uvoz lahko povzroči dodatno zmanjšanje proizvodnje pri nekaterih proizvajalcih Unije in nato morebitne težave, kot je pomanjkanje ponudbe na trgu Unije, največjem trgu za melamin na svetu. |
| --- | --- |

(120)

Kljub temu se šteje, da neuvedba ukrepov na kitajski dampinški uvoz lahko povzroči dodatno zmanjšanje proizvodnje pri nekaterih proizvajalcih Unije in nato morebitne težave, kot je pomanjkanje ponudbe na trgu Unije, največjem trgu za melamin na svetu.

| (121) | Na podlagi navedenih dejstev in premislekov se šteje, da v tej fazi ni utemeljenih elementov, ki bi kazali, da bi bil vpliv uvedbe začasnih ukrepov nesorazmeren z dejavnostjo uporabniške industrije. Zato se začasno šteje, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov. |
| --- | --- |

(121)

Na podlagi navedenih dejstev in premislekov se šteje, da v tej fazi ni utemeljenih elementov, ki bi kazali, da bi bil vpliv uvedbe začasnih ukrepov nesorazmeren z dejavnostjo uporabniške industrije. Zato se začasno šteje, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov.

4.   Sklep o interesu Unije

| (122) | Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi razpoložljivih informacij o interesu Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz melamina iz LRK. |
| --- | --- |

(122)

Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi razpoložljivih informacij o interesu Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz melamina iz LRK.

G.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (123) | Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(123)

Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

| (124) | Za določitev ravni teh ukrepov so se upoštevale ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(124)

Za določitev ravni teh ukrepov so se upoštevale ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (125) | Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v panogi lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji. Šteje se, da mora dobiček, ki se lahko doseže brez dampinškega uvoza, temeljiti na letu 2003, ki je edino leto, ko je industrija Unije dosegala dobičke in je bil kitajski uvoz manj prisoten na trgu Unije. Zato se šteje, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 5 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki jo lahko industrija Unije po pričakovanju doseže brez dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(125)

Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v panogi lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji. Šteje se, da mora dobiček, ki se lahko doseže brez dampinškega uvoza, temeljiti na letu 2003, ki je edino leto, ko je industrija Unije dosegala dobičke in je bil kitajski uvoz manj prisoten na trgu Unije. Zato se šteje, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 5 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki jo lahko industrija Unije po pričakovanju doseže brez dampinškega uvoza.

| (126) | Na podlagi tega se je izračunala neškodljiva cena za industrijo Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila dobljena s prištetjem navedene 5-odstotne stopnje dobička stroškom proizvodnje. |
| --- | --- |

(126)

Na podlagi tega se je izračunala neškodljiva cena za industrijo Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila dobljena s prištetjem navedene 5-odstotne stopnje dobička stroškom proizvodnje.

| (127) | Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno s primerjavo med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK, ustrezno prilagojeno za stroške uvoza in carine s neškodljivo ceno industrije Unije na trgu Unije v OP. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF za primerjane vrste. |
| --- | --- |

(127)

Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno s primerjavo med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK, ustrezno prilagojeno za stroške uvoza in carine s neškodljivo ceno industrije Unije na trgu Unije v OP. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF za primerjane vrste.

2.   Začasni ukrepi

| (128) | Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške ukrepe uvesti za uvoz s poreklom iz LRK na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(128)

Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške ukrepe uvesti za uvoz s poreklom iz LRK na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (129) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med navedeno preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse „druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, in sicer navedeni specifični pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, ne morejo uporabiti teh stopenj, pri čemer zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“. |
| --- | --- |

(129)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med navedeno preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse „druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, in sicer navedeni specifični pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, ne morejo uporabiti teh stopenj, pri čemer zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“.

| (130) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (3) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(130)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (3) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.

| (131) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinške dajatve, je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(131)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinške dajatve, je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.

| (132) | Ugotovljene stopnje dampinga in škode so naslednje:







  Družba | Stopnja dampinga | Stopnja škode |
| --- | --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 % | 46,5 % |
| Shandong Liaherd | 47,6 % | 47,8 % |
| Henan Junhua | 49,0 % | 53,9 % |
| Vse druge družbe | 65,6 % | 65,2 % |

(132)

Ugotovljene stopnje dampinga in škode so naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Sichuan Golden Elephant

44,9 %

46,5 %

Shandong Liaherd

47,6 %

47,8 %

Henan Junhua

49,0 %

53,9 %

Vse druge družbe

65,6 %

65,2 %

H.   RAZKRITJE

| (133) | Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo – |
| --- | --- |

(133)

Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Na uvoz melamina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki je uvrščen v oznako KN 2933 61 00, se uvede začasna protidampinška dajatev.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:

| Družba | Dajatev (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 | A986 |
| Shandong Liaherd | 47,6 | A987 |
| Henan Junhua | 49,0 | A988 |
| Vse druge družbe | 65,2 | A999 |

Družba

Dajatev (%)

Dodatna oznaka TARIC

Sichuan Golden Elephant

44,9

A986

Shandong Liaherd

47,6

A987

Henan Junhua

49,0

A988

Vse druge družbe

65,2

A999

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

1.   Ne glede na člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

2.   V skladu s členom 21(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 40, 17.2.2010, str. 10.

2

(3)  Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat H, 1049 Bruselj, Belgija.

3

---

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/27

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1036/2010

z dne 15. novembra 2010

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1.   Začetek

| (1) | 17. februarja 2010 je Evropska komisija („Komisija“) z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“), naznanila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine („BiH“) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

17. februarja 2010 je Evropska komisija („Komisija“) z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“), naznanila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine („BiH“) v Unijo.

| (2) | Postopek se je začel zaradi pritožbe, ki so jo 4. januarja 2010 vložile družbe Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. in Zeolite Mira Srl Unipersonale („pritožniki“), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje zeolita A v prahu v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu tega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Postopek se je začel zaradi pritožbe, ki so jo 4. januarja 2010 vložile družbe Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. in Zeolite Mira Srl Unipersonale („pritožniki“), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje zeolita A v prahu v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu tega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek preiskave.

1.2.   Strani, ki jih postopek zadeva

| (3) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, skupino proizvajalcev izvoznikov v BiH, uvoznike, porabnike in druge strani, ki jih to zadeva, ter predstavnike BiH. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, skupino proizvajalcev izvoznikov v BiH, uvoznike, porabnike in druge strani, ki jih to zadeva, ter predstavnike BiH. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (4) | Pritožniki, proizvajalci Unije, skupina proizvajalcev izvoznikov v BiH, uvozniki in porabniki so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Pritožniki, proizvajalci Unije, skupina proizvajalcev izvoznikov v BiH, uvozniki in porabniki so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (5) | Glede na očitno veliko število proizvajalcev in uvoznikov Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse znane proizvajalce in uvoznike Unije, da se ji javijo in ji predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom (kot je določeno v spodnjem oddelku 2.1) v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009. |
| --- | --- |

(5)

Glede na očitno veliko število proizvajalcev in uvoznikov Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse znane proizvajalce in uvoznike Unije, da se ji javijo in ji predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom (kot je določeno v spodnjem oddelku 2.1) v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

| (6) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (16), je osem proizvajalcev Unije predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, izbrala vzorec štirih proizvajalcev Unije, ki imajo največji delež proizvodnje/prodaje v Uniji. |
| --- | --- |

(6)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (16), je osem proizvajalcev Unije predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, izbrala vzorec štirih proizvajalcev Unije, ki imajo največji delež proizvodnje/prodaje v Uniji.

| (7) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (20), so le trije nepovezani uvozniki predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Vendar pa eden od uvoznikov ni uvažal/kupoval zadevnega izdelka. Zato je bilo odločeno, da vzorčenje zaradi omejenega števila uvoznikov ni več potrebno. |
| --- | --- |

(7)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (20), so le trije nepovezani uvozniki predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Vendar pa eden od uvoznikov ni uvažal/kupoval zadevnega izdelka. Zato je bilo odločeno, da vzorčenje zaradi omejenega števila uvoznikov ni več potrebno.

| (8) | Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, in sicer skupini proizvajalcev izvoznikov v BiH, štirim vzorčenim proizvajalcem v Uniji in trem nepovezanim uvoznikom/porabnikom. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, in sicer skupini proizvajalcev izvoznikov v BiH, štirim vzorčenim proizvajalcem v Uniji in trem nepovezanim uvoznikom/porabnikom.

| (9) | Odgovore so poslali skupina proizvajalcev izvoznikov v BiH, vključno s povezanimi družbami, štirje vzorčeni proizvajalci v Uniji in trije nepovezani uvozniki/uporabniki v Uniji. |
| --- | --- |

(9)

Odgovore so poslali skupina proizvajalcev izvoznikov v BiH, vključno s povezanimi družbami, štirje vzorčeni proizvajalci v Uniji in trije nepovezani uvozniki/uporabniki v Uniji.

| (10) | Komisija je pridobila in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: | proizvajalci v Uniji







  — | Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španija, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija je pridobila in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

proizvajalci v Uniji

—

Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španija,

| — | MAL Magyar Aluminium, Ajke, Madžarska, |
| --- | --- |

—

MAL Magyar Aluminium, Ajke, Madžarska,

| — | PQ Silicas BV, Eijsden, Nizozemska, |
| --- | --- |

—

PQ Silicas BV, Eijsden, Nizozemska,

| — | Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italija; |
| --- | --- |

—

Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italija;

| | uvozniki/uporabniki v Uniji







  — | Reckitt Benckiser Group, Slough, VB in Mira, Italija, |
| --- | --- | --- |

uvozniki/uporabniki v Uniji

—

Reckitt Benckiser Group, Slough, VB in Mira, Italija,

| — | Henkel AG, Düsseldorf, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Henkel AG, Düsseldorf, Nemčija,

| — | Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Nemčija; |
| --- | --- |

—

Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Nemčija;

| | proizvajalca izvoznika v BiH







  — | Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik, |
| --- | --- | --- |

proizvajalca izvoznika v BiH

—

Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik,

| — | Alumina d.o.o., Zvornik (povezan z zgoraj navedenim proizvajalcem izvoznikom); |
| --- | --- |

—

Alumina d.o.o., Zvornik (povezan z zgoraj navedenim proizvajalcem izvoznikom);

| | povezani uvoznik v Uniji







  — | Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva. |
| --- | --- | --- |

povezani uvoznik v Uniji

—

Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva.

1.3.   Obdobje preiskave

| (11) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2005 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(11)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2005 do konca OP („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1.   Zadevni izdelek

| (12) | Zadevni izdelek je zeolit A v prahu, znan tudi kot zeolit NaA v prahu ali zeolit 4A v prahu („zadevni izdelek“), ki je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2842 10 00. |
| --- | --- |

(12)

Zadevni izdelek je zeolit A v prahu, znan tudi kot zeolit NaA v prahu ali zeolit 4A v prahu („zadevni izdelek“), ki je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2842 10 00.

| (13) | Zadevni izdelek je namenjen za končno uporabo kot dodatek pri proizvodnji suhih detergentov in mehčalcev vode. |
| --- | --- |

(13)

Zadevni izdelek je namenjen za končno uporabo kot dodatek pri proizvodnji suhih detergentov in mehčalcev vode.

2.2.   Podobni izdelek

| (14) | Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se prodaja na domačem trgu v BiH, in izdelek, ki ga v Uniji proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije, enake osnovne fizične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo na enak način, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za enake izdelke. |
| --- | --- |

(14)

Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se prodaja na domačem trgu v BiH, in izdelek, ki ga v Uniji proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije, enake osnovne fizične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo na enak način, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za enake izdelke.

| (15) | Skupina bosanskih proizvajalcev izvoznikov je navedla, da ima zadevni izdelek, ki ga izvažata Fabrika Glinice Birac AD in povezana družba Alumina d.o.o. („skupina Birac“), drugačne proizvodne stroške, proizvodne postopke in kakovost kot podobni izdelek, ki ga proizvajajo nekateri proizvajalci Unije. Navedeno je bilo tudi, da proizvodni postopek skupine Birac temelji na raztopini aluminijevega oksida iz proizvodnega postopka aluminijevega oksida in ne na aluminijevem trihidratu, medtem ko proizvodnja v Uniji običajno sloni na hidratnih kristalih, ki se ob segrevanju in dodajanju kavstične sode povrnejo v tekoče stanje za proizvodnjo tekoče zmesi zeolita. V zvezi s prej navedenimi argumenti je treba navesti, da informacije, ki jih je predložila skupina Birac, ne nasprotujejo ugotovljenim dejstvom, da ima zadevni izdelek ne glede na domnevne razlike v proizvodnih postopkih, stroških ali kakovosti enake osnovne fizične in tehnične lastnosti in služi enakemu namenu kot podobni izdelek. |
| --- | --- |

(15)

Skupina bosanskih proizvajalcev izvoznikov je navedla, da ima zadevni izdelek, ki ga izvažata Fabrika Glinice Birac AD in povezana družba Alumina d.o.o. („skupina Birac“), drugačne proizvodne stroške, proizvodne postopke in kakovost kot podobni izdelek, ki ga proizvajajo nekateri proizvajalci Unije. Navedeno je bilo tudi, da proizvodni postopek skupine Birac temelji na raztopini aluminijevega oksida iz proizvodnega postopka aluminijevega oksida in ne na aluminijevem trihidratu, medtem ko proizvodnja v Uniji običajno sloni na hidratnih kristalih, ki se ob segrevanju in dodajanju kavstične sode povrnejo v tekoče stanje za proizvodnjo tekoče zmesi zeolita. V zvezi s prej navedenimi argumenti je treba navesti, da informacije, ki jih je predložila skupina Birac, ne nasprotujejo ugotovljenim dejstvom, da ima zadevni izdelek ne glede na domnevne razlike v proizvodnih postopkih, stroških ali kakovosti enake osnovne fizične in tehnične lastnosti in služi enakemu namenu kot podobni izdelek.

3.   VZORČENJE

3.1.   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (16) | Na zahtevo za podatke za vzorčenje iz obvestila o začetku se je odzvalo osem proizvajalcev Unije, ki predstavljajo okoli 50-odstotni delež obsega prodaje proizvajalcev Unije. Sprva je bilo za vzorčenje izbranih pet največjih proizvajalcev Unije. Vendar pa se je ena družba odločila, da ne bo sodelovala. Zato preostali štirje proizvajalci Unije tvorijo vzorec v tej preiskavi. |
| --- | --- |

(16)

Na zahtevo za podatke za vzorčenje iz obvestila o začetku se je odzvalo osem proizvajalcev Unije, ki predstavljajo okoli 50-odstotni delež obsega prodaje proizvajalcev Unije. Sprva je bilo za vzorčenje izbranih pet največjih proizvajalcev Unije. Vendar pa se je ena družba odločila, da ne bo sodelovala. Zato preostali štirje proizvajalci Unije tvorijo vzorec v tej preiskavi.

| (17) | Ti štirje proizvajalci so v obdobju preiskave predstavljali okoli 37 % celotnega obsega prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije in več kot 75 % obsega prodaje osmih proizvajalcev, ki so predložili podatke za izvedbo vzorčenja. Štirje proizvajalci, izbrani v vzorec, so bili obravnavani kot reprezentativni za vse proizvajalce v Uniji. |
| --- | --- |

(17)

Ti štirje proizvajalci so v obdobju preiskave predstavljali okoli 37 % celotnega obsega prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije in več kot 75 % obsega prodaje osmih proizvajalcev, ki so predložili podatke za izvedbo vzorčenja. Štirje proizvajalci, izbrani v vzorec, so bili obravnavani kot reprezentativni za vse proizvajalce v Uniji.

| (18) | Skupina bosanskih proizvajalcev izvoznikov je trdila, da je treba tri proizvajalce Unije (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. in Industrias Quimicas del Ebro SA) šteti za nesodelujoče v preiskavi. Skupina je trdila, da so te družbe predložile nezaupne odgovore na pozive k dopolnitvi nekaj dni po preteku roka. V zvezi z zgoraj navedenim je treba opomniti, da so navedene strani informacije predložile pravočasno in da te informacije niso na noben način ovirale napredka preiskave ali pravic strani do obrambe. |
| --- | --- |

(18)

Skupina bosanskih proizvajalcev izvoznikov je trdila, da je treba tri proizvajalce Unije (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. in Industrias Quimicas del Ebro SA) šteti za nesodelujoče v preiskavi. Skupina je trdila, da so te družbe predložile nezaupne odgovore na pozive k dopolnitvi nekaj dni po preteku roka. V zvezi z zgoraj navedenim je treba opomniti, da so navedene strani informacije predložile pravočasno in da te informacije niso na noben način ovirale napredka preiskave ali pravic strani do obrambe.

| (19) | Navedeno je bilo tudi, da en proizvajalec Unije (MAL Magyar Aluminium) v svojem odgovoru na vzorčenje ni omenil, da je povezan z drugim proizvajalcem Unije (Silkem d.o.o.). Družba Silkem d.o.o. ni bila vzorčena in ni bila vključena v izpolnjenem vprašalniku družbe MAL Magyar Aluminium. Zato je skupina zahtevala, da je treba oba proizvajalca Unije šteti za nesodelujoča v tekoči preiskavi. K temu se pripomni, da so službe Komisije že v fazi pritožbe vedele za povezavo med tema dvema družbama in da je povezavo navedla ena od družb v odgovoru na vzorčenje. Poleg tega je bila povezava razkrita v izpolnjenem vprašalniku družbe MAL Magyar Aluminium. Na koncu je treba pojasniti, da sta družbi Silkem d.o.o. in MAL Magyar Aluminium v celoti sodelovali v preiskavi. Družba Silkem d.o.o. je predložila podatke v fazi vzorčenja, vendar ni bila vzorčena in ji zato ni bilo treba izpolniti vprašalnika. V zvezi z družbo MAL Magyar Aluminium ni bilo potrebe, da bi predložila skupen odgovor z družbo Silkem d.o.o., saj je ta družba ločena pravna oseba. |
| --- | --- |

(19)

Navedeno je bilo tudi, da en proizvajalec Unije (MAL Magyar Aluminium) v svojem odgovoru na vzorčenje ni omenil, da je povezan z drugim proizvajalcem Unije (Silkem d.o.o.). Družba Silkem d.o.o. ni bila vzorčena in ni bila vključena v izpolnjenem vprašalniku družbe MAL Magyar Aluminium. Zato je skupina zahtevala, da je treba oba proizvajalca Unije šteti za nesodelujoča v tekoči preiskavi. K temu se pripomni, da so službe Komisije že v fazi pritožbe vedele za povezavo med tema dvema družbama in da je povezavo navedla ena od družb v odgovoru na vzorčenje. Poleg tega je bila povezava razkrita v izpolnjenem vprašalniku družbe MAL Magyar Aluminium. Na koncu je treba pojasniti, da sta družbi Silkem d.o.o. in MAL Magyar Aluminium v celoti sodelovali v preiskavi. Družba Silkem d.o.o. je predložila podatke v fazi vzorčenja, vendar ni bila vzorčena in ji zato ni bilo treba izpolniti vprašalnika. V zvezi z družbo MAL Magyar Aluminium ni bilo potrebe, da bi predložila skupen odgovor z družbo Silkem d.o.o., saj je ta družba ločena pravna oseba.

3.2.   Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

| (20) | Na zahtevo za informacije za izvedbo vzorčenja v obvestilu o začetku so odgovorili le trije nepovezani uvozniki. Posledično se je izkazalo, da ena od teh družb ni uvažala ali kupovala zadevnega izdelka. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje za nepovezane uvoznike ni potrebno. |
| --- | --- |

(20)

Na zahtevo za informacije za izvedbo vzorčenja v obvestilu o začetku so odgovorili le trije nepovezani uvozniki. Posledično se je izkazalo, da ena od teh družb ni uvažala ali kupovala zadevnega izdelka. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje za nepovezane uvoznike ni potrebno.

4.   DAMPING

4.1.   Normalna vrednost

| (21) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej preverila, ali je prodaja podobnega izdelka na notranjem trgu vsakega od obeh proizvajalcev izvoznikov v skupini Birac neodvisnim strankam reprezentativna, kar pomeni, ali je celoten obseg take prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza proizvajalca v Unijo. Ugotovljeno je bilo, da domača prodaja ni reprezentativna. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej preverila, ali je prodaja podobnega izdelka na notranjem trgu vsakega od obeh proizvajalcev izvoznikov v skupini Birac neodvisnim strankam reprezentativna, kar pomeni, ali je celoten obseg take prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza proizvajalca v Unijo. Ugotovljeno je bilo, da domača prodaja ni reprezentativna.

| (22) | Komisija je posledično proučila, ali se domača prodaja vsakega od proizvajalcev izvoznikov lahko šteje kot prodaja v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da je bil ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je posledično proučila, ali se domača prodaja vsakega od proizvajalcev izvoznikov lahko šteje kot prodaja v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da je bil ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam.

| (23) | Domače prodajne transakcije so veljale za dobičkonosne, če je bila cena za enoto enaka ali višja od stroškov proizvodnje. Zato so bili določeni stroški proizvodnje na notranjem trgu med OP. |
| --- | --- |

(23)

Domače prodajne transakcije so veljale za dobičkonosne, če je bila cena za enoto enaka ali višja od stroškov proizvodnje. Zato so bili določeni stroški proizvodnje na notranjem trgu med OP.

| (24) | Prej navedena analiza je pokazala, da je bila vsa domača prodaja obeh proizvajalcev izvoznikov dobičkonosna, saj je bila neto prodajna cena na enoto višja od izračunanih stroškov proizvodnje na enoto. |
| --- | --- |

(24)

Prej navedena analiza je pokazala, da je bila vsa domača prodaja obeh proizvajalcev izvoznikov dobičkonosna, saj je bila neto prodajna cena na enoto višja od izračunanih stroškov proizvodnje na enoto.

| (25) | Ker prodaja na notranjem trgu ni dosegala reprezentativnih količin, je bilo treba oblikovati normalno vrednost, v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Ker prodaja na notranjem trgu ni dosegala reprezentativnih količin, je bilo treba oblikovati normalno vrednost, v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.

| (26) | Za oblikovanje normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so bili nastali prodajni, splošni in administrativni (PSA) stroški ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo na notranjem trgu podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v obdobju preiskave ustvaril vsak izmed sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, prišteti k njihovim povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Kjer je bilo potrebno, so bili proizvodni stroški in PSA-stroški prilagojeni, preden so bili uporabljeni v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri oblikovanju normalnih vrednosti. |
| --- | --- |

(26)

Za oblikovanje normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so bili nastali prodajni, splošni in administrativni (PSA) stroški ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo na notranjem trgu podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v obdobju preiskave ustvaril vsak izmed sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, prišteti k njihovim povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Kjer je bilo potrebno, so bili proizvodni stroški in PSA-stroški prilagojeni, preden so bili uporabljeni v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri oblikovanju normalnih vrednosti.

4.2.   Izvozna cena

| (27) | Ker je bil ves izvoz v Unijo opravljen prek povezanega uvoznika, je bila izvozna cena oblikovana na podlagi cene pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Prilagoditve cene pri nadaljnji prodaji prvemu neodvisni stranki v Uniji so bile opravljene za vse stroške, vključno s carinami in davki, nastalimi med uvozom in nadaljnjo prodajo, in tudi za razumno stopnjo za PSA-stroške in dobičke. V zvezi s PSA-stroški so bili uporabljeni lastni PSA-stroški povezanega uvoznika. Zaradi nesodelovanja nepovezanih uvoznikov v preiskavi je bila na podlagi informacij, pridobljenih od uporabnikov, ki so prav tako uvažali zadevni izdelek v OP, uporabljena primerna stopnja dobička v višini 5 %. |
| --- | --- |

(27)

Ker je bil ves izvoz v Unijo opravljen prek povezanega uvoznika, je bila izvozna cena oblikovana na podlagi cene pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Prilagoditve cene pri nadaljnji prodaji prvemu neodvisni stranki v Uniji so bile opravljene za vse stroške, vključno s carinami in davki, nastalimi med uvozom in nadaljnjo prodajo, in tudi za razumno stopnjo za PSA-stroške in dobičke. V zvezi s PSA-stroški so bili uporabljeni lastni PSA-stroški povezanega uvoznika. Zaradi nesodelovanja nepovezanih uvoznikov v preiskavi je bila na podlagi informacij, pridobljenih od uporabnikov, ki so prav tako uvažali zadevni izdelek v OP, uporabljena primerna stopnja dobička v višini 5 %.

| (28) | Skupina Birac je navedla, da so bile funkcije njenega povezanega uvoznika podobne funkcijam izvoznega oddelka in ne uvoznika, zato izvozne cene ne bi smeli oblikovati v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, temveč v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. V zvezi s tem je treba navesti, da se v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe izvozna cena določi na podlagi cene pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam, ko tem strankam zadevni izdelek preprodajajo družbe, povezane z izvoznikom v državi izvoznici. Preiskava je pokazala, da je povezana družba v Uniji. Med drugim se ukvarja z naročili strank in izdajanjem računov za zadevni izdelek, ki ga proizvaja skupina Birac. Nadalje je bilo ugotovljeno, da skupina Birac zadevni izdelek prodaja povezani družbi v Uniji za nadaljnjo prodajo neodvisnim strankam v EU. Zato se trditev zavrne. Treba je navesti, da samo dejstvo, da povezana družba pred uvozom izvaja nekatere dejavnosti, še ne pomeni, da izvozne cene ni mogoče oblikovati na podlagi cene pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki, s potrebnimi dodatki v skladu s členom 2(9). |
| --- | --- |

(28)

Skupina Birac je navedla, da so bile funkcije njenega povezanega uvoznika podobne funkcijam izvoznega oddelka in ne uvoznika, zato izvozne cene ne bi smeli oblikovati v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, temveč v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. V zvezi s tem je treba navesti, da se v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe izvozna cena določi na podlagi cene pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam, ko tem strankam zadevni izdelek preprodajajo družbe, povezane z izvoznikom v državi izvoznici. Preiskava je pokazala, da je povezana družba v Uniji. Med drugim se ukvarja z naročili strank in izdajanjem računov za zadevni izdelek, ki ga proizvaja skupina Birac. Nadalje je bilo ugotovljeno, da skupina Birac zadevni izdelek prodaja povezani družbi v Uniji za nadaljnjo prodajo neodvisnim strankam v EU. Zato se trditev zavrne. Treba je navesti, da samo dejstvo, da povezana družba pred uvozom izvaja nekatere dejavnosti, še ne pomeni, da izvozne cene ni mogoče oblikovati na podlagi cene pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki, s potrebnimi dodatki v skladu s členom 2(9).

4.3.   Primerjava

| (29) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve za stroške prevoza, stroške pomorskega prevoza in zavarovanja, bančne stroške ter stroške embaliranja in posojil so bile odobrene, kadar je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(29)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve za stroške prevoza, stroške pomorskega prevoza in zavarovanja, bančne stroške ter stroške embaliranja in posojil so bile odobrene, kadar je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.

4.4.   Stopnja dampinga

| (30) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za oba proizvajalca izvoznika določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za oba proizvajalca izvoznika določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno.

| (31) | Posamezni stopnji dampinga obeh proizvajalcev izvoznikov sta bili tehtani na podlagi količin, izvoženih v Unijo, kar je pomenilo stopnjo dampinga, izraženo v odstotku cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, v višini 28,1 % za skupino Birac. |
| --- | --- |

(31)

Posamezni stopnji dampinga obeh proizvajalcev izvoznikov sta bili tehtani na podlagi količin, izvoženih v Unijo, kar je pomenilo stopnjo dampinga, izraženo v odstotku cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, v višini 28,1 % za skupino Birac.

| (32) | Na podlagi informacij iz pritožbe in informacij, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik v BiH, v BiH ni drugih znanih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato mora biti stopnja dampinga na ravni države, ki se določi za BiH, enaka stopnji dampinga, določeni za edino sodelujočo skupino proizvajalca izvoznika v BiH. |
| --- | --- |

(32)

Na podlagi informacij iz pritožbe in informacij, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik v BiH, v BiH ni drugih znanih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato mora biti stopnja dampinga na ravni države, ki se določi za BiH, enaka stopnji dampinga, določeni za edino sodelujočo skupino proizvajalca izvoznika v BiH.

5.   ŠKODA

5.1.   Uvodne opombe

| (33) | Opomniti gre, da v tem primeru obstaja le en bosanski proizvajalec izvoznik (skupina Birac). Zato ni mogoče dati točnih podatkov v zvezi z obsegom uvoza, uvoznimi cenami, tržnimi deleži in proizvodnjo Unije in tudi ne v zvezi z obsegom prodaje, da se zaščitijo poslovne informacije z lastninsko pravico. Zato se kazalniki izrazijo v indeksirani obliki ali stopnji. |
| --- | --- |

(33)

Opomniti gre, da v tem primeru obstaja le en bosanski proizvajalec izvoznik (skupina Birac). Zato ni mogoče dati točnih podatkov v zvezi z obsegom uvoza, uvoznimi cenami, tržnimi deleži in proizvodnjo Unije in tudi ne v zvezi z obsegom prodaje, da se zaščitijo poslovne informacije z lastninsko pravico. Zato se kazalniki izrazijo v indeksirani obliki ali stopnji.

| (34) | V skladu z oddelkom 3.1 štirje vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo industrijo Unije v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(34)

V skladu z oddelkom 3.1 štirje vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo industrijo Unije v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“.

5.2.   Potrošnja Unije

| (35) | V začasni fazi preiskave je izračun potrošnje Unije temeljil na podatkih iz pritožbe in podatkih, dopolnjenih s preverjenimi številkami, ki so jih sporočili proizvajalci in uvozniki/uporabniki, ki so sodelovali v preiskavi. Ti podatki so bili poslani vsem zainteresiranim stranem, da bi predložile svoje pripombe. Nobena stran ni poslala pripomb, ki bi nasprotovale podatkom o potrošnji Unije. |
| --- | --- |

(35)

V začasni fazi preiskave je izračun potrošnje Unije temeljil na podatkih iz pritožbe in podatkih, dopolnjenih s preverjenimi številkami, ki so jih sporočili proizvajalci in uvozniki/uporabniki, ki so sodelovali v preiskavi. Ti podatki so bili poslani vsem zainteresiranim stranem, da bi predložile svoje pripombe. Nobena stran ni poslala pripomb, ki bi nasprotovale podatkom o potrošnji Unije.

| (36) | Zato je bila potrošnja Unije določena na podlagi obsega prodaje podobnega izdelka v Uniji, ki ga je proizvedla industrija Unije, na podlagi obsega prodaje podobnega izdelka v Uniji, ki so ga proizvedli drugi znani proizvajalci Unije, in na podlagi obsega uvoza zadevnega izdelka iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(36)

Zato je bila potrošnja Unije določena na podlagi obsega prodaje podobnega izdelka v Uniji, ki ga je proizvedla industrija Unije, na podlagi obsega prodaje podobnega izdelka v Uniji, ki so ga proizvedli drugi znani proizvajalci Unije, in na podlagi obsega uvoza zadevnega izdelka iz tretjih držav.

| (37) | Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala tako: | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V tonah | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Vir: pritožba in izpolnjeni vprašalnik. |

(37)

Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala tako:

2005

2006

2007

2008

2009 (OP)

V tonah

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Vir: pritožba in izpolnjeni vprašalnik.

| (38) | Potrošnja zadevnega izdelka in podobnega izdelka v Uniji se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. To izraža postopno zmanjšanje količine zadevnega izdelka, vključenega v glavne izdelke, kot so detergenti za perilo. Odraža pa tudi, da je vedno več izdelkov uporabniške industrije brez zeolita. |
| --- | --- |

(38)

Potrošnja zadevnega izdelka in podobnega izdelka v Uniji se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. To izraža postopno zmanjšanje količine zadevnega izdelka, vključenega v glavne izdelke, kot so detergenti za perilo. Odraža pa tudi, da je vedno več izdelkov uporabniške industrije brez zeolita.

5.3.   Uvoz iz zadevne države

5.3.1.   Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države

| (39) | Obseg uvoza zadevnega izdelka se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 359 %. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza | 100 | 73 | 68 | 252 | 459 |
| Indeks: 2005 = 100.
  Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalnik. |

(39)

Obseg uvoza zadevnega izdelka se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 359 %.

2005

2006

2007

2008

2009 (OP)

Obseg uvoza

100

73

68

252

459

Indeks: 2005 = 100.

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalnik.

| (40) | Povprečna uvozna cena je bila stabilna med letoma 2005 in 2008 in se je v OP zvišala za okoli 10 %. Vzrok za to so bile predvsem boljše razmere na trgu EU, ki so omogočale zvišanja cen za vse proizvajalce zadevnega izdelka. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna uvozna cena (CIF) | 100 | 100 | 102 | 99 | 109 |
| Indeks: 2005 = 100.
  Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalnik. |

(40)

Povprečna uvozna cena je bila stabilna med letoma 2005 in 2008 in se je v OP zvišala za okoli 10 %. Vzrok za to so bile predvsem boljše razmere na trgu EU, ki so omogočale zvišanja cen za vse proizvajalce zadevnega izdelka.

2005

2006

2007

2008

2009 (OP)

Povprečna uvozna cena (CIF)

100

100

102

99

109

Indeks: 2005 = 100.

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalnik.

| (41) | Tržni delež uvoza iz zadevne države se je v obravnavanem obdobju skoraj početveril in je predstavljal tržni delež v višini od 10 do 15 % v OP. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež BiH | 0–5 % | 0–5 % | 0–5 % | 5–10 % | 10–15 % |
| Indeks: 2005 = 100 | 100 | 68 | 59 | 259 | 495 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalnik. |

(41)

Tržni delež uvoza iz zadevne države se je v obravnavanem obdobju skoraj početveril in je predstavljal tržni delež v višini od 10 do 15 % v OP.

2005

2006

2007

2008

2009 (OP)

Tržni delež BiH

0–5 %

0–5 %

0–5 %

5–10 %

10–15 %

Indeks: 2005 = 100

100

68

59

259

495

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalnik.

5.3.2.   Učinek dampinškega uvoza na cene

| (42) | Za namene analiziranja nelojalnega nižanja prodajnih cen so bile uvozne cene bosanskega proizvajalca izvoznika, na podlagi primerjave povprečij, primerjane s cenami industrije Unije v OP. Cene industrije Unije so bile prilagojene ravni neto cene franko tovarna in primerjane z uvoznimi cenami CIF. Carina ni bila upoštevana, saj je za bosanskega proizvajalca izvoznika v OP veljala 0-odstotna preferencialna stopnja. |
| --- | --- |

(42)

Za namene analiziranja nelojalnega nižanja prodajnih cen so bile uvozne cene bosanskega proizvajalca izvoznika, na podlagi primerjave povprečij, primerjane s cenami industrije Unije v OP. Cene industrije Unije so bile prilagojene ravni neto cene franko tovarna in primerjane z uvoznimi cenami CIF. Carina ni bila upoštevana, saj je za bosanskega proizvajalca izvoznika v OP veljala 0-odstotna preferencialna stopnja.

| (43) | Ugotovljena tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, izražena kot odstotek cen industrije Unije, je znašala med 20 in 25 %. |
| --- | --- |

(43)

Ugotovljena tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, izražena kot odstotek cen industrije Unije, je znašala med 20 in 25 %.

5.4.   Položaj industrije Unije

5.4.1.   Uvodne opombe

| (44) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija proučila vse gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(44)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija proučila vse gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na stanje industrije Unije.

| (45) | Kazalci, ki se nanašajo na makroekonomske elemente, kot so proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež itd., temeljijo na podatkih, ki so jih pridobile službe Komisije in jih poslale zainteresiranim stranem, da v zvezi z njimi predložijo pripombe, kot je navedeno v uvodni pripombi (35). Podatki za te kazalce predstavljajo vse proizvajalce Unije. Kadar se uporabljajo podatki, ki se nanašajo na proizvajalce Unije kot celoto, se spodnje preglednice nanašajo na makropodatke kot vir. Drugi kazalci temeljijo na preverjenih podatkih vzorčenih proizvajalcev. Ti kazalci se imenujejo mikropodatki. V zvezi z makropodatki je bosanski proizvajalec izvoznik navedel, da je zaradi razhajanja glede ustrezne oznake KN, uporabljene za klasifikacijo izdelka, zelo malo verjetno, da so ti podatki zanesljivi. V zvezi s tem je treba navesti, da domnevno razhajanje glede oznak KN nikakor ne vpliva na kazalce škode. Treba je spomniti, da je bila opredelitev zadevnega izdelka navedena v objavljenem obvestilu o začetku. Ta opredelitev je jasna in ne dopušča možnosti napačne razlage. Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo informacije na podlagi opredelitve izdelka ne glede na oznake KN, saj obvestilo o začetku navaja, da je oznaka KN navedena zgolj informativno. Poleg tega je treba spomniti, da bosanski proizvajalec izvoznik ni nasprotoval informacijam v zvezi s potrošnjo Unije. Večina informacij o uvozu je bila neposredno izpeljana iz podatkov bosanskega proizvajalca izvoznika, medtem ko so se preostale informacije nanašale na majhen obseg uvoza iz drugih držav. Ob upoštevanju zgoraj navedenega in dejstva, da niso bili predloženi konkretni dokazi, ki bi potrjevali trditev v zvezi z nezanesljivimi podatki, je bilo treba ta argument zavrniti. |
| --- | --- |

(45)

Kazalci, ki se nanašajo na makroekonomske elemente, kot so proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež itd., temeljijo na podatkih, ki so jih pridobile službe Komisije in jih poslale zainteresiranim stranem, da v zvezi z njimi predložijo pripombe, kot je navedeno v uvodni pripombi (35). Podatki za te kazalce predstavljajo vse proizvajalce Unije. Kadar se uporabljajo podatki, ki se nanašajo na proizvajalce Unije kot celoto, se spodnje preglednice nanašajo na makropodatke kot vir. Drugi kazalci temeljijo na preverjenih podatkih vzorčenih proizvajalcev. Ti kazalci se imenujejo mikropodatki. V zvezi z makropodatki je bosanski proizvajalec izvoznik navedel, da je zaradi razhajanja glede ustrezne oznake KN, uporabljene za klasifikacijo izdelka, zelo malo verjetno, da so ti podatki zanesljivi. V zvezi s tem je treba navesti, da domnevno razhajanje glede oznak KN nikakor ne vpliva na kazalce škode. Treba je spomniti, da je bila opredelitev zadevnega izdelka navedena v objavljenem obvestilu o začetku. Ta opredelitev je jasna in ne dopušča možnosti napačne razlage. Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo informacije na podlagi opredelitve izdelka ne glede na oznake KN, saj obvestilo o začetku navaja, da je oznaka KN navedena zgolj informativno. Poleg tega je treba spomniti, da bosanski proizvajalec izvoznik ni nasprotoval informacijam v zvezi s potrošnjo Unije. Večina informacij o uvozu je bila neposredno izpeljana iz podatkov bosanskega proizvajalca izvoznika, medtem ko so se preostale informacije nanašale na majhen obseg uvoza iz drugih držav. Ob upoštevanju zgoraj navedenega in dejstva, da niso bili predloženi konkretni dokazi, ki bi potrjevali trditev v zvezi z nezanesljivimi podatki, je bilo treba ta argument zavrniti.

5.4.2.   Kazalniki škode

Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja | 100 | 108 | 114 | 90 | 86 |
| Zmogljivost | 100 | 99 | 104 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 72 % | 79 % | 78 % | 65 % | 62 % |
| Indeks: 2005 = 100.
  Vir: makropodatki. |

2005

2006

2007

2008

2009 (OP)

Proizvodnja

100

108

114

90

86

Zmogljivost

100

99

104

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti

72 %

79 %

78 %

65 %

62 %

Indeks: 2005 = 100.

Vir: makropodatki.

| (46) | V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal za 14 %. V obdobju 2008–2009 je en proizvajalec Unije (Sasol Italy SpA) popolnoma opustil proizvodnjo. Poleg tega je Henkel AG prenehal proizvajati tekočo zmes zeolita (to sicer ni zadevni izdelek, je pa tekoča različica, ki se uporablja kot nadomestek). V določeni meri so ti dogodki pomagali izboljšati stanje preostalih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(46)

V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal za 14 %. V obdobju 2008–2009 je en proizvajalec Unije (Sasol Italy SpA) popolnoma opustil proizvodnjo. Poleg tega je Henkel AG prenehal proizvajati tekočo zmes zeolita (to sicer ni zadevni izdelek, je pa tekoča različica, ki se uporablja kot nadomestek). V določeni meri so ti dogodki pomagali izboljšati stanje preostalih proizvajalcev.

| (47) | Kljub prej navedenim dogodkom pa je bila zmogljivost v obravnavanem obdobju precej stabilna, na podlagi metode izračuna, ki jo industrija običajno uporablja. Vendar pa je preverjanje vzorčenih proizvajalcev pokazalo, da lahko izračun zmogljivosti za to industrijo niha, odvisno od relativne rasti trga za zadevni izdelek in trga za druge izdelke, ki se lahko proizvedejo z uporabo istih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(47)

Kljub prej navedenim dogodkom pa je bila zmogljivost v obravnavanem obdobju precej stabilna, na podlagi metode izračuna, ki jo industrija običajno uporablja. Vendar pa je preverjanje vzorčenih proizvajalcev pokazalo, da lahko izračun zmogljivosti za to industrijo niha, odvisno od relativne rasti trga za zadevni izdelek in trga za druge izdelke, ki se lahko proizvedejo z uporabo istih zmogljivosti.

| (48) | Omenjeni podatki o izkoriščenosti zmogljivosti kažejo na 14-odstotno zmanjšanje. Poleg tega ta stopnja nikoli ni dosegla 80 %, kar kaže na določen presežek zmogljivosti. To vprašanje je podrobneje obravnavano v razdelku Vzročna zveza.

  Zaloge | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge ob koncu leta | manj kot 2 % | manj kot 2 % | manj kot 2 % | manj kot 2 % | manj kot 2 % |
| Indeks: 2005 = 100.
  Vir: makropodatki. |

(48)

Omenjeni podatki o izkoriščenosti zmogljivosti kažejo na 14-odstotno zmanjšanje. Poleg tega ta stopnja nikoli ni dosegla 80 %, kar kaže na določen presežek zmogljivosti. To vprašanje je podrobneje obravnavano v razdelku Vzročna zveza.

Zaloge

2005

2006

2007

2008

2009 (OP)

Zaloge ob koncu leta

manj kot 2 %

manj kot 2 %

manj kot 2 %

manj kot 2 %

manj kot 2 %

Indeks: 2005 = 100.

Vir: makropodatki.

| (49) | Raven zalog industrije Unije je bila v celotnem obravnavanem obdobju nizka in stabilna. Proizvodnja podobnega izdelka je bila načrtovana tako, da je zadostovala naročilom, in zaloge so bile vedno na najmanjši možni ravni. Zato to v tej preiskavi ni bil pomemben dejavnik.

  Obseg prodaje in tržni delež | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje EU | 100 | 108 | 116 | 93 | 82 |
| Tržni delež | 95–100 % | 95–100 % | 95–100 % | 90–95 % | 85–90 % |
| Indeks tržnega deleža | 100 | 101 | 101 | 96 | 89 |
| Indeks: 2005 = 100.
  Vir: makropodatki. |

(49)

Raven zalog industrije Unije je bila v celotnem obravnavanem obdobju nizka in stabilna. Proizvodnja podobnega izdelka je bila načrtovana tako, da je zadostovala naročilom, in zaloge so bile vedno na najmanjši možni ravni. Zato to v tej preiskavi ni bil pomemben dejavnik.

Obseg prodaje in tržni delež

2005

2006

2007

2008

2009 (OP)

Obseg prodaje EU

100

108

116

93

82

Tržni delež

95–100 %

95–100 %

95–100 %

90–95 %

85–90 %

Indeks tržnega deleža

100

101

101

96

89

Indeks: 2005 = 100.

Vir: makropodatki.

| (50) | Obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 18 %. |
| --- | --- |

(50)

Obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 18 %.

| (51) | Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 11 %.

  Prodajne cene | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena v EUR/tono | 292 | 306 | 315 | 332 | 354 |
| Vir: mikropodatki. |

(51)

Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 11 %.

Prodajne cene

2005

2006

2007

2008

2009 (OP)

Povprečna prodajna cena v EUR/tono

292

306

315

332

354

Vir: mikropodatki.

| (52) | Povprečna prodajna cena industrije Unije za nepovezane strani v EU se je v obravnavanem obdobju zvišala za 21 %. To je bila na splošno posledica višjih cen surovin in energije in se zato samo po sebi ne šteje za pomemben kazalec.

  Dobičkonosnost | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stopnja dobička pred obdavčitvijo | 3,2 % | 0,8 % | 1,4 % | –1,8 % | 4,3 % |
| Vir: mikropodatki. |

(52)

Povprečna prodajna cena industrije Unije za nepovezane strani v EU se je v obravnavanem obdobju zvišala za 21 %. To je bila na splošno posledica višjih cen surovin in energije in se zato samo po sebi ne šteje za pomemben kazalec.

Dobičkonosnost

2005

2006

2007

2008

2009 (OP)

Stopnja dobička pred obdavčitvijo

3,2 %

0,8 %

1,4 %

–1,8 %

4,3 %

Vir: mikropodatki.

| (53) | Dobičkonosnost industrije Unije je bila v obravnavanem obdobju nizka. To je bilo posledica nezmožnosti industrije, da bi zaradi razlogov, obravnavanih v razdelku Vzročna zveza, zlasti naraščajočega obsega dampinškega uvoza, dvignila svoje cene. Nizka dobičkonosnost je bila tudi posledica majhne izkoriščenosti zmogljivosti, kar je pojasnjeno v uvodni izjavi (47). |
| --- | --- |

(53)

Dobičkonosnost industrije Unije je bila v obravnavanem obdobju nizka. To je bilo posledica nezmožnosti industrije, da bi zaradi razlogov, obravnavanih v razdelku Vzročna zveza, zlasti naraščajočega obsega dampinškega uvoza, dvignila svoje cene. Nizka dobičkonosnost je bila tudi posledica majhne izkoriščenosti zmogljivosti, kar je pojasnjeno v uvodni izjavi (47).

| (54) | Med letoma 2005 in 2008 je dobičkonosnost industrije Unije znatno upadla in leta 2008 je dejavnost prinašala izgube. V OP je prišlo do izboljšanja na najvišjo raven v obravnavanem obdobju, vendar dobičkonosnost še vedno ni dosegala stopnje dobička 5,9 %, ki bi ga industrija lahko dosegla, če ne bi bilo dampinškega uvoza (glej spodnjo uvodno izjavo (67)). |
| --- | --- |

(54)

Med letoma 2005 in 2008 je dobičkonosnost industrije Unije znatno upadla in leta 2008 je dejavnost prinašala izgube. V OP je prišlo do izboljšanja na najvišjo raven v obravnavanem obdobju, vendar dobičkonosnost še vedno ni dosegala stopnje dobička 5,9 %, ki bi ga industrija lahko dosegla, če ne bi bilo dampinškega uvoza (glej spodnjo uvodno izjavo (67)).

| (55) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da je bila dobičkonosnost proizvajalcev Unije leta 2009 stabilna. Ta trditev ni bila podprta z nobenim pozitivnim dokazom, temveč se nanaša na nedoločene „javno dostopne informacije“. Vzorčeni proizvajalci so trdili, da je bila stopnja dobičkonosnosti, dosežena leta 2009, enkraten dogodek in ni bila trajnostna zaradi prodornega vstopa bosanskih proizvajalcev izvoznikov na trg z velikimi količinami in nizkimi dampinškimi cenami. Vzorčeni proizvajalci so navedli, da se bo dobičkonosnost v letu 2010 verjetno zmanjšala na raven iz leta 2008. |
| --- | --- |

(55)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da je bila dobičkonosnost proizvajalcev Unije leta 2009 stabilna. Ta trditev ni bila podprta z nobenim pozitivnim dokazom, temveč se nanaša na nedoločene „javno dostopne informacije“. Vzorčeni proizvajalci so trdili, da je bila stopnja dobičkonosnosti, dosežena leta 2009, enkraten dogodek in ni bila trajnostna zaradi prodornega vstopa bosanskih proizvajalcev izvoznikov na trg z velikimi količinami in nizkimi dampinškimi cenami. Vzorčeni proizvajalci so navedli, da se bo dobičkonosnost v letu 2010 verjetno zmanjšala na raven iz leta 2008.

| (56) | Službe Komisije so proučile zgornje trditve. Proučevanje je zajemalo zlasti razvoj stroškov surovin in prodajnih stroškov, cen, ki se odražajo v zadevnih pogodbah. Ugotovljeno je bilo, da je imela industrija Unije leta 2009 koristi od določenih začasnih dejavnikov, ki so povečali njeno dobičkonosnost kljub velikem obsegu dampinškega uvoza:






  i) | vzorčeni proizvajalci so imeli v določeni meri korist od povečane proizvodnje in povečanega obsega prodaje, potem ko sta s proizvodnjo prenehala dva druga proizvajalca Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (46); |
| --- | --- | --- |

(56)

Službe Komisije so proučile zgornje trditve. Proučevanje je zajemalo zlasti razvoj stroškov surovin in prodajnih stroškov, cen, ki se odražajo v zadevnih pogodbah. Ugotovljeno je bilo, da je imela industrija Unije leta 2009 koristi od določenih začasnih dejavnikov, ki so povečali njeno dobičkonosnost kljub velikem obsegu dampinškega uvoza:

i)

vzorčeni proizvajalci so imeli v določeni meri korist od povečane proizvodnje in povečanega obsega prodaje, potem ko sta s proizvodnjo prenehala dva druga proizvajalca Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (46);

| ii) | čeprav so se cene surovin od leta 2008 na splošno zvišale, so imeli nekateri vzorčeni proizvajalci korist od letnih pogodb za surovine, ki so omejevale vpliv takšnih zvišanj cen; |
| --- | --- |

ii)

čeprav so se cene surovin od leta 2008 na splošno zvišale, so imeli nekateri vzorčeni proizvajalci korist od letnih pogodb za surovine, ki so omejevale vpliv takšnih zvišanj cen;

| iii) | en vzorčeni proizvajalec je imel korist od znatno nižjih stroškov financiranja leta 2009 zaradi prestrukturiranja znotraj svoje skupine. |
| --- | --- |

iii)

en vzorčeni proizvajalec je imel korist od znatno nižjih stroškov financiranja leta 2009 zaradi prestrukturiranja znotraj svoje skupine.

| (57) | Na tej podlagi je razvoj stopnje dobička še vedno nakazoval na obstoj škode, saj bi bil dobiček brez dampinškega uvoza precej višji.

  Naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe ( v EUR) | 577 448 | 337 865 | 324 636 | 1 012 717 | 366 235 |
| Donosnost neto sredstev | 17 % | 6 % | 11 % | –10 % | 26 % |
| Denarni tok (v EUR) | 1 013 223 | 744 905 | 905 792 | – 930 920 | 1 638 112 |
| Vir: mikropodatki. |

(57)

Na tej podlagi je razvoj stopnje dobička še vedno nakazoval na obstoj škode, saj bi bil dobiček brez dampinškega uvoza precej višji.

Naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

2005

2006

2007

2008

2009 (OP)

Naložbe ( v EUR)

577 448

337 865

324 636

1 012 717

366 235

Donosnost neto sredstev

17 %

6 %

11 %

–10 %

26 %

Denarni tok (v EUR)

1 013 223

744 905

905 792

– 930 920

1 638 112

Vir: mikropodatki.

| (58) | Bosanski proizvajalec izvoznik je navedel, da so bile naložbe v obravnavanem obdobju nizke, industrija Unije pa je pojasnila, da je bila donosnost naložb prenizka, da bi opravičevala velike naložbe v zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(58)

Bosanski proizvajalec izvoznik je navedel, da so bile naložbe v obravnavanem obdobju nizke, industrija Unije pa je pojasnila, da je bila donosnost naložb prenizka, da bi opravičevala velike naložbe v zadevni izdelek.

| (59) | Donosnost naložb, izražena v neto dobičkih industrije Unije in neto knjigovodskih vrednostih njenih naložb, sledi trendu dobičkonosnosti, prikazanem zgoraj. Treba je opozoriti, da so bila vključena neto sredstva že v veliki meri amortizirana. |
| --- | --- |

(59)

Donosnost naložb, izražena v neto dobičkih industrije Unije in neto knjigovodskih vrednostih njenih naložb, sledi trendu dobičkonosnosti, prikazanem zgoraj. Treba je opozoriti, da so bila vključena neto sredstva že v veliki meri amortizirana.

| (60) | Denarni tok industrije Unije prav tako sledi trendu dobičkonosnosti, prikazanem zgoraj. Stanje denarnega toka je bilo leta 2008 resno, saj so morali proizvajalci, soočeni z izgubami obsega prodaje, še naprej izpolnjevati pogodbene obveznosti v zvezi z nabavo surovin. |
| --- | --- |

(60)

Denarni tok industrije Unije prav tako sledi trendu dobičkonosnosti, prikazanem zgoraj. Stanje denarnega toka je bilo leta 2008 resno, saj so morali proizvajalci, soočeni z izgubami obsega prodaje, še naprej izpolnjevati pogodbene obveznosti v zvezi z nabavo surovin.

| (61) | Industrija Unije ni izpostavila vprašanja zmožnosti zbiranja kapitala.

  Zaposlovanje, produktivnost in plače | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost (ekvivalent polnega delovnega časa) | 241 | 241 | 253 | 244 | 221 |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 36 574 | 39 644 | 40 207 | 39 130 | 40 225 |
| Produktivnost na zaposlenega | 1 423 | 1 529 | 1 535 | 1 296 | 1 223 |
| Vir: mikropodatki, razen za zaposlenost – makropodatki. |

(61)

Industrija Unije ni izpostavila vprašanja zmožnosti zbiranja kapitala.

Zaposlovanje, produktivnost in plače

2005

2006

2007

2008

2009 (OP)

Zaposlenost (ekvivalent polnega delovnega časa)

241

241

253

244

221

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

36 574

39 644

40 207

39 130

40 225

Produktivnost na zaposlenega

1 423

1 529

1 535

1 296

1 223

Vir: mikropodatki, razen za zaposlenost – makropodatki.

| (62) | Število zaposlenih vseh proizvajalcev Unije, ki so proizvajali podobni izdelek, se je v obravnavanem obdobju zmanjšalo, skladno z zmanjšanji proizvodnje in obsega prodaje. Povprečni stroški dela na zaposlenega so se zvišali, skladno z dvigi inflacije. |
| --- | --- |

(62)

Število zaposlenih vseh proizvajalcev Unije, ki so proizvajali podobni izdelek, se je v obravnavanem obdobju zmanjšalo, skladno z zmanjšanji proizvodnje in obsega prodaje. Povprečni stroški dela na zaposlenega so se zvišali, skladno z dvigi inflacije.

| (63) | Produktivnost, izražena kot proizvodnja na zaposlenega, se je v obravnavanem obdobju znižala za 14 %, saj se je obseg prodaje zmanjšal bolj kot zaposlenost. Ta negativni razvoj lahko v prihodnosti privede do nadaljnjega zmanjševanja števila zaposlenih. |
| --- | --- |

(63)

Produktivnost, izražena kot proizvodnja na zaposlenega, se je v obravnavanem obdobju znižala za 14 %, saj se je obseg prodaje zmanjšal bolj kot zaposlenost. Ta negativni razvoj lahko v prihodnosti privede do nadaljnjega zmanjševanja števila zaposlenih.

5.4.3.   Obseg dampinga

| (64) | Glede na obseg in cene dampinškega uvoza iz zadevne države, vpliva dejanskih stopenj dampinga na trg EU ni moč označiti za nepomembnega. |
| --- | --- |

(64)

Glede na obseg in cene dampinškega uvoza iz zadevne države, vpliva dejanskih stopenj dampinga na trg EU ni moč označiti za nepomembnega.

5.5.   Sklep o škodi

| (65) | V obravnavanem obdobju so proizvajalci Unije utrpeli veliko škodo v zvezi z obsegom, kar je jasno razvidno iz zgornje analize trendov proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje, tržnega deleža, zaposlenosti in produktivnosti. |
| --- | --- |

(65)

V obravnavanem obdobju so proizvajalci Unije utrpeli veliko škodo v zvezi z obsegom, kar je jasno razvidno iz zgornje analize trendov proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje, tržnega deleža, zaposlenosti in produktivnosti.

| (66) | Škoda je prisotna tudi v smislu cen in dobičkonosnosti. Vendar pa to analizo otežujejo višje cene surovin in energije, ki so vplivale na cene zadevnega izdelka. V obdobju 2005–2008 so se zmanjšali dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb. Leto 2008 je bilo za industrijo še posebej težavno, predvsem zato, ker so morale družbe izpolnjevati obveznosti iz pogodb za surovine, soočale pa so se z več kot 20-odstotnim zmanjšanjem obsega prodaje. |
| --- | --- |

(66)

Škoda je prisotna tudi v smislu cen in dobičkonosnosti. Vendar pa to analizo otežujejo višje cene surovin in energije, ki so vplivale na cene zadevnega izdelka. V obdobju 2005–2008 so se zmanjšali dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb. Leto 2008 je bilo za industrijo še posebej težavno, predvsem zato, ker so morale družbe izpolnjevati obveznosti iz pogodb za surovine, soočale pa so se z več kot 20-odstotnim zmanjšanjem obsega prodaje.

| (67) | Leta 2009 so se razmere na trgu izboljšale in cene so se zvišale, kar je omogočilo večjo dobičkonosnost, vendar, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (56), je bilo jasno, da je to izboljšanje le začasno in da se razmere na trgu iz leta 2009 verjetno ne bodo ponovile. Vendar pa je treba navesti, da dobičkonosnost leta 2009 ni dosegla 5,9 %, kar naj bi bila običajna stopnja dobička za to industrijo. |
| --- | --- |

(67)

Leta 2009 so se razmere na trgu izboljšale in cene so se zvišale, kar je omogočilo večjo dobičkonosnost, vendar, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (56), je bilo jasno, da je to izboljšanje le začasno in da se razmere na trgu iz leta 2009 verjetno ne bodo ponovile. Vendar pa je treba navesti, da dobičkonosnost leta 2009 ni dosegla 5,9 %, kar naj bi bila običajna stopnja dobička za to industrijo.

| (68) | Škoda je bila ocenjena za celotno industrijo Unije (makroekonomski kazalci), čeprav so bili za določene kazalce ocenjeni le vzorčeni proizvajalci (mikroekonomski kazalci). Med mikro- in makrokazalci niso bile ugotovljene bistvene razlike. |
| --- | --- |

(68)

Škoda je bila ocenjena za celotno industrijo Unije (makroekonomski kazalci), čeprav so bili za določene kazalce ocenjeni le vzorčeni proizvajalci (mikroekonomski kazalci). Med mikro- in makrokazalci niso bile ugotovljene bistvene razlike.

| (69) | Glede na navedeno se začasno sklene, da je velik del industrije Unije utrpel škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(69)

Glede na navedeno se začasno sklene, da je velik del industrije Unije utrpel škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

6.   VZROČNA ZVEZA

6.1.   Uvod

| (70) | Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil industriji Unije tolikšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil industriji Unije tolikšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.

6.2.   Učinki dampinškega uvoza

| (71) | V obravnavanem obdobju se je dampinški uvoz iz zadevne države povečal za skoraj 400 % in pridobil pomemben tržni delež, tj. z manj kot 5 % se je povečal na 10 do 15 %. Hkrati so se gospodarske razmere industrije Unije neposredno in primerljivo poslabšale; ta industrija je edini drug pomemben akter na trgu EU, saj je uvoz iz drugih virov zanemarljiv. |
| --- | --- |

(71)

V obravnavanem obdobju se je dampinški uvoz iz zadevne države povečal za skoraj 400 % in pridobil pomemben tržni delež, tj. z manj kot 5 % se je povečal na 10 do 15 %. Hkrati so se gospodarske razmere industrije Unije neposredno in primerljivo poslabšale; ta industrija je edini drug pomemben akter na trgu EU, saj je uvoz iz drugih virov zanemarljiv.

| (72) | Do povečanja tržnega deleža dampinškega uvoza je prišlo ob hkratnem padcu potrošnje EU za 7 % v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(72)

Do povečanja tržnega deleža dampinškega uvoza je prišlo ob hkratnem padcu potrošnje EU za 7 % v obravnavanem obdobju.

| (73) | Dampinški uvoz naraščajočega obsega je v OP nelojalno znižal cene industrije Unije za 20 do 25 %. Razumno je mogoče sklepati, da je tak naraščajoč uvoz na trgu, ki se je krčil, prispeval k zajezitvi cen v letih 2008 in 2009. Ta vpliv dampinškega uvoza na cene je povečevalo dejstvo, da je večina prodaje potekala na podlagi letnih pogodb. Zato je bilo dampinški uvoz iz Bosne mogoče uporabiti za preprečevanje zvišanja cen za velik obseg prodaje kljub povišanim cenam surovin. Leta 2009 je ta vpliv nekoliko popustil, vendar ne dovolj, da bi industrija Unije kot celota dosegla običajno stopnjo dobička v višini 5,9 %. |
| --- | --- |

(73)

Dampinški uvoz naraščajočega obsega je v OP nelojalno znižal cene industrije Unije za 20 do 25 %. Razumno je mogoče sklepati, da je tak naraščajoč uvoz na trgu, ki se je krčil, prispeval k zajezitvi cen v letih 2008 in 2009. Ta vpliv dampinškega uvoza na cene je povečevalo dejstvo, da je večina prodaje potekala na podlagi letnih pogodb. Zato je bilo dampinški uvoz iz Bosne mogoče uporabiti za preprečevanje zvišanja cen za velik obseg prodaje kljub povišanim cenam surovin. Leta 2009 je ta vpliv nekoliko popustil, vendar ne dovolj, da bi industrija Unije kot celota dosegla običajno stopnjo dobička v višini 5,9 %.

| (74) | Glede na jasno ugotovljeno časovno sovpadanje povečanja dampinškega uvoza po cenah, ki nelojalno nižajo cene industrije Unije, na eni strani ter izgube obsega prodaje in proizvodnje, zmanjšanje tržnega deleža in padca cen industrije Unije na drugi strani se začasno sklene, da je dampinški uvoz zelo škodljivo vplival na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(74)

Glede na jasno ugotovljeno časovno sovpadanje povečanja dampinškega uvoza po cenah, ki nelojalno nižajo cene industrije Unije, na eni strani ter izgube obsega prodaje in proizvodnje, zmanjšanje tržnega deleža in padca cen industrije Unije na drugi strani se začasno sklene, da je dampinški uvoz zelo škodljivo vplival na industrijo Unije.

6.3.   Učinki drugih dejavnikov

6.3.1.   Izvoz proizvajalcev Unije

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izvoz proizvodnje Unije | 100 | 108 | 90 | 57 | 121 |
| Indeks: 2005 = 100.
  Vir: makropodatki. |

2005

2006

2007

2008

2009 (OP)

Izvoz proizvodnje Unije

100

108

90

57

121

Indeks: 2005 = 100.

Vir: makropodatki.

| (75) | Obseg izvoza vseh proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju povečal, vendar je v povprečju pomenil le 10 % proizvodnje. Izvoz vzorčenih proizvajalcev se je povečal in delno nadomestil izgubljeni obseg prodaje EU. |
| --- | --- |

(75)

Obseg izvoza vseh proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju povečal, vendar je v povprečju pomenil le 10 % proizvodnje. Izvoz vzorčenih proizvajalcev se je povečal in delno nadomestil izgubljeni obseg prodaje EU.

| (76) | Izvoz proizvajalcev Unije je torej pomagal vzdrževati njeno poslovanje in ni prispeval k utrpeli znatni škodi. |
| --- | --- |

(76)

Izvoz proizvajalcev Unije je torej pomagal vzdrževati njeno poslovanje in ni prispeval k utrpeli znatni škodi.

6.3.2.   Uvoz iz tretjih držav

| (77) | Uvoz iz tretjih držav je bil v obravnavanem obdobju zanemarljiv in ni mogel prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Bosanski proizvajalec izvoznik je trdil, da je bila izguba tržnega deleža proizvajalcev Unije posledica uvoza iz Kitajske in Koreje, vendar ta trditev ni podprta z dejstvi, saj je bil uvoz iz teh držav majhen. |
| --- | --- |

(77)

Uvoz iz tretjih držav je bil v obravnavanem obdobju zanemarljiv in ni mogel prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Bosanski proizvajalec izvoznik je trdil, da je bila izguba tržnega deleža proizvajalcev Unije posledica uvoza iz Kitajske in Koreje, vendar ta trditev ni podprta z dejstvi, saj je bil uvoz iz teh držav majhen.

6.3.3.   Vpliv padca potrošnje

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja EU v tonah | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Vir: makropodatki. |

2005

2006

2007

2008

2009 (OP)

Potrošnja EU v tonah

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Vir: makropodatki.

| (78) | V obravnavanem obdobju je potrošnja upadla za okoli 24 000 ton (7 %), kar izraža dejstvo, da je industrija detergentov za perilo postopoma uporabljala več nadomestnih izdelkov v svojih formulah, da je nadomestila zadevni izdelek. Proizvajalec izvoznik je trdil, da je to vodilo do „polnih zalog, odpovedi naročil in nižjih dobičkov“. |
| --- | --- |

(78)

V obravnavanem obdobju je potrošnja upadla za okoli 24 000 ton (7 %), kar izraža dejstvo, da je industrija detergentov za perilo postopoma uporabljala več nadomestnih izdelkov v svojih formulah, da je nadomestila zadevni izdelek. Proizvajalec izvoznik je trdil, da je to vodilo do „polnih zalog, odpovedi naročil in nižjih dobičkov“.

| (79) | Treba je povedati, da sta proti koncu obravnavanega obdobja dva proizvajalca na trgu EU prenehala s proizvodnjo in da je zato prišlo do prilagoditve zmogljivosti za izravnavo manjše potrošnje. Poleg tega so, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (49), ravni zalog ostale nizke in stabilne, kar pomeni, da se je proizvodnja prilagodila nižjim ravnem potrošnje. |
| --- | --- |

(79)

Treba je povedati, da sta proti koncu obravnavanega obdobja dva proizvajalca na trgu EU prenehala s proizvodnjo in da je zato prišlo do prilagoditve zmogljivosti za izravnavo manjše potrošnje. Poleg tega so, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (49), ravni zalog ostale nizke in stabilne, kar pomeni, da se je proizvodnja prilagodila nižjim ravnem potrošnje.

| (80) | Čeprav ni mogoče izključiti dejstva, da je manjša potrošnja prispevala k škodi, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, se zdi, da ta vpliv ni pomemben. |
| --- | --- |

(80)

Čeprav ni mogoče izključiti dejstva, da je manjša potrošnja prispevala k škodi, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, se zdi, da ta vpliv ni pomemben.

6.3.4.   Vpliv naložb

| (81) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da je skladnost z zakonodajo REACH povzročila škodo. Vendar, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (58), glede na raven naložb v zadevni izdelek v obravnavanem obdobju to ne bi moglo znatno prispevati k povzročeni škodi. Poleg tega so bili stroški, povezani z REACH, majhni. |
| --- | --- |

(81)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da je skladnost z zakonodajo REACH povzročila škodo. Vendar, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (58), glede na raven naložb v zadevni izdelek v obravnavanem obdobju to ne bi moglo znatno prispevati k povzročeni škodi. Poleg tega so bili stroški, povezani z REACH, majhni.

6.3.5.   Vpliv povečanj stroškov surovin in energije

| (82) | Nekatere strani so navajale, da so k škodi prispevali višji stroški surovin in energije. Povečanja teh stroškov so bila resnično precejšnja in so bila izvedena predvsem leta 2008. To je brez dvoma v določeni meri vplivalo na dobičkonosnost v tem letu, saj je do povečanj prišlo v času, ko se je obseg prodaje zmanjševal. Vendar pa so bili višji stroški energije do določene mere izraženi v višjih prodajnih cenah, kot je prikazano v uvodni izjavi (52), čeprav je vpliv nižanja cen dampinškega uvoza preprečeval ustrezna povečanja. |
| --- | --- |

(82)

Nekatere strani so navajale, da so k škodi prispevali višji stroški surovin in energije. Povečanja teh stroškov so bila resnično precejšnja in so bila izvedena predvsem leta 2008. To je brez dvoma v določeni meri vplivalo na dobičkonosnost v tem letu, saj je do povečanj prišlo v času, ko se je obseg prodaje zmanjševal. Vendar pa so bili višji stroški energije do določene mere izraženi v višjih prodajnih cenah, kot je prikazano v uvodni izjavi (52), čeprav je vpliv nižanja cen dampinškega uvoza preprečeval ustrezna povečanja.

| (83) | Zato se šteje, da povečanje stroškov surovin in energije ni prispevalo k povzročeni škodi. |
| --- | --- |

(83)

Zato se šteje, da povečanje stroškov surovin in energije ni prispevalo k povzročeni škodi.

6.3.6.   Vpliv težav, povezanih z zmogljivostjo

| (84) | Težave, povezane s presežkom zmogljivosti in majhno izkoriščenostjo zmogljivosti, so bila obravnavana v uvodni izjavi (46). Na vpliv težav, povezanih z zmogljivostjo, na dobičkonosnost je treba gledati tako z vidika strukturnih značilnosti te industrije kot tudi obstoja dampinškega uvoza. Vpliv na dobičkonosnost je posledica znatnih fiksnih stroškov, ki bi bili povrnjeni, če bi bile stopnje izkoriščenosti višje. |
| --- | --- |

(84)

Težave, povezane s presežkom zmogljivosti in majhno izkoriščenostjo zmogljivosti, so bila obravnavana v uvodni izjavi (46). Na vpliv težav, povezanih z zmogljivostjo, na dobičkonosnost je treba gledati tako z vidika strukturnih značilnosti te industrije kot tudi obstoja dampinškega uvoza. Vpliv na dobičkonosnost je posledica znatnih fiksnih stroškov, ki bi bili povrnjeni, če bi bile stopnje izkoriščenosti višje.

| (85) | Težave, povezane s presežkom zmogljivosti in nizko izkoriščenostjo zmogljivosti, lahko deloma pojasnijo nekaj negativnih kazalcev škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, ne pojasnjujejo pa velikega upada potrošnje, obsega prodaje in tržnega deleža v letu 2009. Zato je jasno, da te težave ne prekinjajo vzročne zveze med velikim porastom uvoza po dampinških cenah in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(85)

Težave, povezane s presežkom zmogljivosti in nizko izkoriščenostjo zmogljivosti, lahko deloma pojasnijo nekaj negativnih kazalcev škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, ne pojasnjujejo pa velikega upada potrošnje, obsega prodaje in tržnega deleža v letu 2009. Zato je jasno, da te težave ne prekinjajo vzročne zveze med velikim porastom uvoza po dampinških cenah in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.

6.3.7.   Vpliv globalne finančne krize/splošne gospodarske krize

| (86) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da sta k škodi prispevali globalna finančna kriza in splošna gospodarska kriza. Dejansko se je potrošnja zadevnega izdelka v letu 2008/2009, ko se je kriza pojavila, resnično zmanjšala. |
| --- | --- |

(86)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da sta k škodi prispevali globalna finančna kriza in splošna gospodarska kriza. Dejansko se je potrošnja zadevnega izdelka v letu 2008/2009, ko se je kriza pojavila, resnično zmanjšala.

| (87) | Vendar pa to ne pojasnjuje, zakaj je tržni delež proizvajalcev Unije leta 2009 znatno upadel, medtem ko se je tržni delež uvoza iz Bosne povečal in nelojalno znižal cene EU za več kot 20 %. Manjša potrošnja v letu 2008/2009 bi že sama po sebi vplivala na industrijo Unije, vendar pa je imel na obseg prodaje industrije Unije in, zaradi nelojalnega nižanja, na cene veliko večji vpliv uvoz iz BiH. Zato kriza ni prekinila vzročne zveze med velikim porastom uvoza po dampinških cenah in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(87)

Vendar pa to ne pojasnjuje, zakaj je tržni delež proizvajalcev Unije leta 2009 znatno upadel, medtem ko se je tržni delež uvoza iz Bosne povečal in nelojalno znižal cene EU za več kot 20 %. Manjša potrošnja v letu 2008/2009 bi že sama po sebi vplivala na industrijo Unije, vendar pa je imel na obseg prodaje industrije Unije in, zaradi nelojalnega nižanja, na cene veliko večji vpliv uvoz iz BiH. Zato kriza ni prekinila vzročne zveze med velikim porastom uvoza po dampinških cenah in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.

6.3.8.   Vpliv konsolidirane uporabniške industrije

| (88) | Čeprav je v OP več kot 10 družb proizvajalo zadevni izdelek, so glavno uporabniško industrijo (proizvajalci detergentov za perilo in mehčalcev za vodo) sestavljale predvsem štiri velike skupine (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble in Unilever). Glavna sodelujoča uporabnika sta predstavljala skoraj 40 % nabave zadevnega izdelka v EU. S pomočjo centralizirane nabave lahko te štiri skupine dejansko ohranjajo cene zadevnega izdelka na nizki ravni. |
| --- | --- |

(88)

Čeprav je v OP več kot 10 družb proizvajalo zadevni izdelek, so glavno uporabniško industrijo (proizvajalci detergentov za perilo in mehčalcev za vodo) sestavljale predvsem štiri velike skupine (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble in Unilever). Glavna sodelujoča uporabnika sta predstavljala skoraj 40 % nabave zadevnega izdelka v EU. S pomočjo centralizirane nabave lahko te štiri skupine dejansko ohranjajo cene zadevnega izdelka na nizki ravni.

| (89) | Vendar pa ta težava ni nova, temveč obstaja že več let. Zato ne more pojasniti velikega zmanjšanja proizvodnje, obsega prodaje in tržnega deleža v letu 2009. Zato je jasno, da ne prekinja vzročne povezave med velikim porastom uvoza po dampinških cenah in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(89)

Vendar pa ta težava ni nova, temveč obstaja že več let. Zato ne more pojasniti velikega zmanjšanja proizvodnje, obsega prodaje in tržnega deleža v letu 2009. Zato je jasno, da ne prekinja vzročne povezave med velikim porastom uvoza po dampinških cenah in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.

6.4.   Sklep o vzročni zvezi

| (90) | Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da je znatna škoda, povzročena industriji Unije, posledica zadevnega dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(90)

Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da je znatna škoda, povzročena industriji Unije, posledica zadevnega dampinškega uvoza.

| (91) | Poleg dampinškega uvoza je bilo proučenih več dejavnikov, vendar noben od teh dejavnikov ne more pojasniti velikega zmanjšanja tržnega deleža, proizvodnje in obsega prodaje v letih 2008 in 2009, ki sovpada s povečanjem obsega dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(91)

Poleg dampinškega uvoza je bilo proučenih več dejavnikov, vendar noben od teh dejavnikov ne more pojasniti velikega zmanjšanja tržnega deleža, proizvodnje in obsega prodaje v letih 2008 in 2009, ki sovpada s povečanjem obsega dampinškega uvoza.

| (92) | Glede na zgornjo analizo, ki je ustrezno razlikovala in ločila vplive vseh znanih dejavnikov na stanje industrije Unije od škodljivih vplivov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz BiH povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(92)

Glede na zgornjo analizo, ki je ustrezno razlikovala in ločila vplive vseh znanih dejavnikov na stanje industrije Unije od škodljivih vplivov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz BiH povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

7.   INTERES UNIJE

7.1.   Splošne opombe

| (93) | Komisija je proučila, ali kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Zato in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je bil na podlagi vseh predloženih dokazov obravnavan vpliv možnih ukrepov na vse strani, vključene v ta postopek, in posledice nesprejetja ukrepov. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je proučila, ali kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Zato in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je bil na podlagi vseh predloženih dokazov obravnavan vpliv možnih ukrepov na vse strani, vključene v ta postopek, in posledice nesprejetja ukrepov.

7.2.   Interes industrije Unije

| (94) | Analiza škode je jasno pokazala, da je industrija Unije utrpela škodo zaradi dampinškega uvoza. Povečani dampinški uvoz v zadnjih letih je zmanjšal prodajo na trgu Unije in povzročil izgubo tržnega deleža industrije Unije. Industrija Unije tako ni mogla dosegati ravni dobičkonosnosti, podobne ravnem, doseženim pri drugih izdelkih. |
| --- | --- |

(94)

Analiza škode je jasno pokazala, da je industrija Unije utrpela škodo zaradi dampinškega uvoza. Povečani dampinški uvoz v zadnjih letih je zmanjšal prodajo na trgu Unije in povzročil izgubo tržnega deleža industrije Unije. Industrija Unije tako ni mogla dosegati ravni dobičkonosnosti, podobne ravnem, doseženim pri drugih izdelkih.

| (95) | Preiskava je pokazala, da gre vsako povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza iz zadevne države neposredno na račun industrije Unije. Kljub prestrukturiranju proizvajalcev Unije (dve družbi sta prenehali s proizvodnjo) se stanje ni izboljšalo. V zvezi s tem je treba navesti, da je zeolit A v prahu pomemben izdelek za vzorčene družbe, saj pomeni do 30 % njihovega prihodka od prodaje. Brez uvedbe ukrepov bi se stanje industrije Unije le še dodatno poslabšalo. Uvedba ukrepov bo uvozno ceno dvignila na neškodljivo raven, kar bo industriji Unije omogočilo, da bo konkurirala po poštenih tržnih pogojih. |
| --- | --- |

(95)

Preiskava je pokazala, da gre vsako povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza iz zadevne države neposredno na račun industrije Unije. Kljub prestrukturiranju proizvajalcev Unije (dve družbi sta prenehali s proizvodnjo) se stanje ni izboljšalo. V zvezi s tem je treba navesti, da je zeolit A v prahu pomemben izdelek za vzorčene družbe, saj pomeni do 30 % njihovega prihodka od prodaje. Brez uvedbe ukrepov bi se stanje industrije Unije le še dodatno poslabšalo. Uvedba ukrepov bo uvozno ceno dvignila na neškodljivo raven, kar bo industriji Unije omogočilo, da bo konkurirala po poštenih tržnih pogojih.

| (96) | Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba ukrepov očitno v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(96)

Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba ukrepov očitno v interesu industrije Unije.

7.3.   Interes uvoznikov

| (97) | Verjeten vpliv ukrepov na uvoznike je bil obravnavan v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. V zvezi s tem je treba opomniti, da so bili nepovezani uvozniki, ki so se javili, tudi uporabniki. Zato je z njimi povezana analiza predstavljena v zadevnem razdelku o interesu uporabnikov. |
| --- | --- |

(97)

Verjeten vpliv ukrepov na uvoznike je bil obravnavan v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. V zvezi s tem je treba opomniti, da so bili nepovezani uvozniki, ki so se javili, tudi uporabniki. Zato je z njimi povezana analiza predstavljena v zadevnem razdelku o interesu uporabnikov.

7.4.   Interes uporabnikov in potrošnikov

| (98) | Združenja potrošnikov po objavi obvestila o začetku tega postopka niso predložila svojih stališč. Zato je bila analiza omejena na vpliv ukrepov na uporabnike. |
| --- | --- |

(98)

Združenja potrošnikov po objavi obvestila o začetku tega postopka niso predložila svojih stališč. Zato je bila analiza omejena na vpliv ukrepov na uporabnike.

| (99) | Vprašalniki so bili poslani 8 znanim uporabnikom. Vendar pa sta le dva poslala smiselne pripombe. Zato analiza interesa Unije temelji na odgovorih dveh precej velikih uporabnikov, ki skupaj predstavljata skoraj 40 % potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(99)

Vprašalniki so bili poslani 8 znanim uporabnikom. Vendar pa sta le dva poslala smiselne pripombe. Zato analiza interesa Unije temelji na odgovorih dveh precej velikih uporabnikov, ki skupaj predstavljata skoraj 40 % potrošnje Unije.

| (100) | Oba sodelujoča uporabnika Unije sta pomembna akterja v industriji detergentov za perilo in mehčalcev za vodo v Uniji. Oba sta ugovarjala uvedbi ukrepov. |
| --- | --- |

(100)

Oba sodelujoča uporabnika Unije sta pomembna akterja v industriji detergentov za perilo in mehčalcev za vodo v Uniji. Oba sta ugovarjala uvedbi ukrepov.

| (101) | Preiskava je pokazala, da se v zvezi s potrošnjo sodelujočih porabnikov Unije manj kot tretjina uvozi od bosanskega proizvajalca izvoznika. Preostanek se krije z nabavami od proizvajalcev Unije, ki so še vedno glavni vir dobave za sodelujoča uporabnika. Ob upoštevanju nizke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (47) in (48), je jasno, da uvedba ukrepov po pričakovanjih ne bo privedla do pomanjkanja oskrbe ali posledičnega zvišanja cen. |
| --- | --- |

(101)

Preiskava je pokazala, da se v zvezi s potrošnjo sodelujočih porabnikov Unije manj kot tretjina uvozi od bosanskega proizvajalca izvoznika. Preostanek se krije z nabavami od proizvajalcev Unije, ki so še vedno glavni vir dobave za sodelujoča uporabnika. Ob upoštevanju nizke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (47) in (48), je jasno, da uvedba ukrepov po pričakovanjih ne bo privedla do pomanjkanja oskrbe ali posledičnega zvišanja cen.

| (102) | Poleg zgoraj navedenega se zdi, da je uporabniška industrija Unije že začela raziskovati možnost uvoza iz Kitajske. Dejstvo, da takšna možnost obstaja in velja za zanesljivo, kaže na to, da uvedba ukrepov nikakor ne bo privedla do pomanjkanja zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(102)

Poleg zgoraj navedenega se zdi, da je uporabniška industrija Unije že začela raziskovati možnost uvoza iz Kitajske. Dejstvo, da takšna možnost obstaja in velja za zanesljivo, kaže na to, da uvedba ukrepov nikakor ne bo privedla do pomanjkanja zadevnega izdelka.

| (103) | Preverjen je bil tudi delež v prihodkih od prodaje končnih izdelkov, ki vsebujejo zadevni izdelek. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je zadevni izdelek v obeh primerih pomenil manj kot 10 % prihodkov od prodaje. |
| --- | --- |

(103)

Preverjen je bil tudi delež v prihodkih od prodaje končnih izdelkov, ki vsebujejo zadevni izdelek. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je zadevni izdelek v obeh primerih pomenil manj kot 10 % prihodkov od prodaje.

| (104) | Preverjen je bil tudi delež zadevnega izdelka, ki je sestavni del končnih izdelkov. Preiskava je pokazala, da so ti deleži na splošno zelo majhni (v povprečju manj kot 5 % celotnih stroškov), zato zadevni izdelek ne predstavlja zelo pomembnega stroškovnega elementa v končnih izdelkih. |
| --- | --- |

(104)

Preverjen je bil tudi delež zadevnega izdelka, ki je sestavni del končnih izdelkov. Preiskava je pokazala, da so ti deleži na splošno zelo majhni (v povprečju manj kot 5 % celotnih stroškov), zato zadevni izdelek ne predstavlja zelo pomembnega stroškovnega elementa v končnih izdelkih.

| (105) | Komisija je tudi preverila, ali bi uvedba ukrepov imela pomemben negativni finančni vpliv na položaj obeh uporabnikov. Komisija je pripravila dva scenarija, tj. scenarij za najslabši možni primer in bolj realen scenarij. |
| --- | --- |

(105)

Komisija je tudi preverila, ali bi uvedba ukrepov imela pomemben negativni finančni vpliv na položaj obeh uporabnikov. Komisija je pripravila dva scenarija, tj. scenarij za najslabši možni primer in bolj realen scenarij.

| (106) | Scenarij v najslabšem možnem primeru predvideva, da se uvozne cene in cene Unije povečajo za stopnjo dajatve. To bi v povprečju zvišalo stroške uporabnikov za manj kot 2 %. |
| --- | --- |

(106)

Scenarij v najslabšem možnem primeru predvideva, da se uvozne cene in cene Unije povečajo za stopnjo dajatve. To bi v povprečju zvišalo stroške uporabnikov za manj kot 2 %.

| (107) | Zgornji primer je treba primerjati s stopnjami dobičkonosnosti sodelujočih uporabnikov Unije. Dobičkonosnost uporabnikov pri izdelkih, ki vsebujejo zadevni izdelek, je okoli 11 %, za vse njihove izdelke pa več kot 20 %. Ob upoštevanju takih stopenj dobičkonosnosti celo uvedba vseh ukrepov za uvozne cene in cene Unije ne bi imela nesorazmernega učinka na finančno stanje teh strani. |
| --- | --- |

(107)

Zgornji primer je treba primerjati s stopnjami dobičkonosnosti sodelujočih uporabnikov Unije. Dobičkonosnost uporabnikov pri izdelkih, ki vsebujejo zadevni izdelek, je okoli 11 %, za vse njihove izdelke pa več kot 20 %. Ob upoštevanju takih stopenj dobičkonosnosti celo uvedba vseh ukrepov za uvozne cene in cene Unije ne bi imela nesorazmernega učinka na finančno stanje teh strani.

| (108) | Dejansko je veliko bolj realen scenarij ta, da bi uvedba ukrepov privedla do stanja, ko bi se zvišale samo uvozne cene iz BiH, medtem ko bi industrija Unije imela koristi od povečane ekonomije obsega. Kot prej pojasnjeno, je oskrba z zadevnim izdelkom v EU popolnoma zadostna, saj večina proizvajalcev Unije posluje precej pod mejo polne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(108)

Dejansko je veliko bolj realen scenarij ta, da bi uvedba ukrepov privedla do stanja, ko bi se zvišale samo uvozne cene iz BiH, medtem ko bi industrija Unije imela koristi od povečane ekonomije obsega. Kot prej pojasnjeno, je oskrba z zadevnim izdelkom v EU popolnoma zadostna, saj večina proizvajalcev Unije posluje precej pod mejo polne zmogljivosti.

| (109) | Treba je tudi navesti, da je preiskava pokazala, da obstajajo izdelki, ki lahko nadomestijo zadevni izdelek. Jasno je, da tako sodelujoči kot tudi nesodelujoči uporabniki detergente za perilo proizvajajo tudi brez zadevnega izdelka. V tem bolj realnem scenariju se bodo stroški sodelujočih porabnikov zvišali samo za en odstotek. Z drugimi besedami, v vidika dobičkonosnosti bo imela uvedba ukrepov za uporabnike le zanemarljive posledice. |
| --- | --- |

(109)

Treba je tudi navesti, da je preiskava pokazala, da obstajajo izdelki, ki lahko nadomestijo zadevni izdelek. Jasno je, da tako sodelujoči kot tudi nesodelujoči uporabniki detergente za perilo proizvajajo tudi brez zadevnega izdelka. V tem bolj realnem scenariju se bodo stroški sodelujočih porabnikov zvišali samo za en odstotek. Z drugimi besedami, v vidika dobičkonosnosti bo imela uvedba ukrepov za uporabnike le zanemarljive posledice.

| (110) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega je jasno, da uvedba ukrepov ne bi imela pomembnega vpliva na uporabnike, zato je zelo malo verjetno, da bi prišlo do zvišanja cen za potrošnike. |
| --- | --- |

(110)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega je jasno, da uvedba ukrepov ne bi imela pomembnega vpliva na uporabnike, zato je zelo malo verjetno, da bi prišlo do zvišanja cen za potrošnike.

7.5.   Sklep o interesu Unije

| (111) | Na splošno se pričakuje, da bi industrija Unije lahko imela koristi od ukrepov. Industrija bi imela koristi predvsem od povečane ekonomije obsega zaradi boljše izkoriščenosti zmogljivosti, saj bi se proizvodnja in prodaja povečali. |
| --- | --- |

(111)

Na splošno se pričakuje, da bi industrija Unije lahko imela koristi od ukrepov. Industrija bi imela koristi predvsem od povečane ekonomije obsega zaradi boljše izkoriščenosti zmogljivosti, saj bi se proizvodnja in prodaja povečali.

| (112) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega se začasno sklene, da uvedba ukrepov za dampinški uvoz zadevnega izdelka iz Bosne in Hercegovine ne bo znatno vplivala na uporabnike Unije ter da je uvedba na splošno v interesu Unije. |
| --- | --- |

(112)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega se začasno sklene, da uvedba ukrepov za dampinški uvoz zadevnega izdelka iz Bosne in Hercegovine ne bo znatno vplivala na uporabnike Unije ter da je uvedba na splošno v interesu Unije.

8.   PREDLOG ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV

| (113) | Glede na zgornje sklepe v zvezi z dampingom, posledično škodo in interesom Unije je treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka iz Bosne in Hercegovine, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(113)

Glede na zgornje sklepe v zvezi z dampingom, posledično škodo in interesom Unije je treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka iz Bosne in Hercegovine, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

8.1.   Stopnja odprave škode

| (114) | Stopnja začasnih protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Unije povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(114)

Stopnja začasnih protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Unije povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga.

| (115) | Glede izračuna zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije svoje stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza. Stopnja dobička pred odbitkom davka, ki se je uporabila za ta izračun, je bila 5,9 % prometa. To je bila stopnja dobička, ki jo je industrija Unije dosegala v OP pri vseh svojih izdelkih, vključno z zadevnim izdelkom. Ob upoštevanju, da je na dobičkonosnost za zadevni izdelek vplival dampinški uvoz, je jasno, da je ta stopnja dobička preudarna in ni pretirana. Proučeno je bilo tudi, ali naj se uporabijo stopnje dobička, ki jih je industrija Unije dosegala med letoma 2005 in 2007, vendar so bile stopnje dobička nizke v smislu dobičkonosnosti družb za podobne izdelke in niso bile upoštevane kot reprezentativne za uspešno industrijo. To je posledica tega, da je uvoz iz Bosne v teh treh letih nelojalno znižal cene industrije Unije za 10 do 20 %, takšne razlike pa bi imele pri pogajanjih za letne pogodbe pomembno vlogo. Zato teh stopenj dobička ni mogoče šteti kot reprezentativne za običajne razmere na trgu EU. Na podlagi zgoraj navedenega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Neškodljiva cena je bila izračunana tako, da so se zgoraj navedeni stopnji prišteli stroški proizvodnje. |
| --- | --- |

(115)

Glede izračuna zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije svoje stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza. Stopnja dobička pred odbitkom davka, ki se je uporabila za ta izračun, je bila 5,9 % prometa. To je bila stopnja dobička, ki jo je industrija Unije dosegala v OP pri vseh svojih izdelkih, vključno z zadevnim izdelkom. Ob upoštevanju, da je na dobičkonosnost za zadevni izdelek vplival dampinški uvoz, je jasno, da je ta stopnja dobička preudarna in ni pretirana. Proučeno je bilo tudi, ali naj se uporabijo stopnje dobička, ki jih je industrija Unije dosegala med letoma 2005 in 2007, vendar so bile stopnje dobička nizke v smislu dobičkonosnosti družb za podobne izdelke in niso bile upoštevane kot reprezentativne za uspešno industrijo. To je posledica tega, da je uvoz iz Bosne v teh treh letih nelojalno znižal cene industrije Unije za 10 do 20 %, takšne razlike pa bi imele pri pogajanjih za letne pogodbe pomembno vlogo. Zato teh stopenj dobička ni mogoče šteti kot reprezentativne za običajne razmere na trgu EU. Na podlagi zgoraj navedenega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Neškodljiva cena je bila izračunana tako, da so se zgoraj navedeni stopnji prišteli stroški proizvodnje.

| (116) | Potrebno povišanje cene je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, določeno pri izračunu nelojalnega nižanja cen, in povprečno neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije prodajala na trgu EU. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF. Tako izračunana stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen je bila 31,5 %. |
| --- | --- |

(116)

Potrebno povišanje cene je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, določeno pri izračunu nelojalnega nižanja cen, in povprečno neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije prodajala na trgu EU. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF. Tako izračunana stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen je bila 31,5 %.

8.2.   Začasni ukrepi

| (117) | Glede na že navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe za uvoz s poreklom iz Bosne in Hercegovine na ravni ugotovljene stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(117)

Glede na že navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe za uvoz s poreklom iz Bosne in Hercegovine na ravni ugotovljene stopnje dampinga.

| (118) | Glede na zgoraj navedeno je stopnja začasne protidampinške dajatve za Bosno in Hercegovino 28,1 %. |
| --- | --- |

(118)

Glede na zgoraj navedeno je stopnja začasne protidampinške dajatve za Bosno in Hercegovino 28,1 %.

9.   RAZKRITJE

| (119) | Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Povedati bi bilo treba tudi, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe začasne in se zaradi kakršne koli dokončne dajatve spremenijo – |
| --- | --- |

(119)

Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Povedati bi bilo treba tudi, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe začasne in se zaradi kakršne koli dokončne dajatve spremenijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev za uvoz zeolita A v prahu, znanega tudi kot zeolit NaA ali zeolit 4A v prahu, trenutno uvrščenega pod oznako KN ex 2842 10 00 (oznaka TARIC 2842100030) in s poreklom iz Bosne in Hercegovine.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije, pred plačilom dajatve, za izdelek iz odstavka 1 je 28,1 %.

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

1.   Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

2.   V skladu s členom 21(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 40, 17.2.2010, str. 5.

2

---

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/44

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1037/2010

z dne 15. novembra 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. novembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 39,6 |
| MA | 72,3 |
| MK | 61,3 |
| ZZ | 57,7 |
| 0707 00 05 | AL | 68,6 |
| EG | 161,4 |
| TR | 136,0 |
| ZZ | 122,0 |
| 0709 90 70 | MA | 87,2 |
| TR | 137,5 |
| ZZ | 112,4 |
| 0805 20 10 | MA | 62,2 |
| ZA | 145,6 |
| ZZ | 103,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 45,5 |
| TR | 59,9 |
| UY | 55,0 |
| ZZ | 53,5 |
| 0805 50 10 | AR | 42,7 |
| TR | 67,8 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 69,3 |
| 0806 10 10 | BR | 258,3 |
| TR | 146,2 |
| US | 260,4 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 186,0 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 75,7 |
| US | 96,5 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 75,9 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| ZZ | 54,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

39,6

MA

72,3

MK

61,3

ZZ

57,7

0707 00 05

AL

68,6

EG

161,4

TR

136,0

ZZ

122,0

0709 90 70

MA

87,2

TR

137,5

ZZ

112,4

0805 20 10

MA

62,2

ZA

145,6

ZZ

103,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

45,5

TR

59,9

UY

55,0

ZZ

53,5

0805 50 10

AR

42,7

TR

67,8

UY

57,1

ZA

109,5

ZZ

69,3

0806 10 10

BR

258,3

TR

146,2

US

260,4

ZA

79,2

ZZ

186,0

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

MK

27,2

NZ

75,7

US

96,5

ZA

96,2

ZZ

75,9

0808 20 50

CN

54,9

ZZ

54,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/46

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1038/2010

z dne 15. novembra 2010

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. novembra 2010

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 642/2010 z dne 20. julija 2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif. |
| --- | --- |

(2)

Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 5 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 5 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 16. novembra 2010 – |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 16. novembra 2010 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Od 16. novembra 2010 so uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 dajatve, določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. novembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 187, 21.7.2010, str. 5.

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 16. novembra 2010

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 0,00 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 0,00 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 0,00 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

0,00

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

0,00

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

0,00

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

0,00

---

(1)  Za blago, ki pride v Unijo prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (EU) št. 642/2010 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem ali Črnem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem ali Črnem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 3 Uredbe (EU) št. 642/2010.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

2.11.2010-12.11.2010

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 219,39 | 161,99 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 208,44 | 198,44 | 178,44 | 123,34 |
| Premija za Zaliv | — | 17,04 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 20,14 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

219,39

161,99

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

208,44

198,44

178,44

123,34

Premija za Zaliv

—

17,04

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

20,14

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 18,20 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 46,32 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

18,20 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

46,32 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

---

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/49

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1039/2010

z dne 15. novembra 2010

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 1029/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 1029/2010 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (EU) št. 867/2010 za tržno leto 2010/11, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. novembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 259, 1.10.2010, str. 3.

3

(4)  UL L 296, 13.11.2010, str. 17.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 16. novembra 2010

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,75 | 1,94 |
| 1701 99 10 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

55,54

0,00

1701 11 90 (1)

55,54

0,00

1701 12 10 (1)

55,54

0,00

1701 12 90 (1)

55,54

0,00

1701 91 00 (2)

51,75

1,94

1701 99 10 (2)

51,75

0,00

1701 99 90 (2)

51,75

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

SKLEPI

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/51

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 4. avgusta 2010

o državni pomoči C 40/08 (ex N 163/08) Poljske za podjetje PZL Hydral S.A.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5406)

(Besedilo v poljskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/690/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju sklepa C(2008) 4753 konč. (1), s katerim se je Komisija odločila, da bo sprožila postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, in sklepa C(2008) 6371 konč. (2), s katerim se razširja postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s pomočjo C 40/2008 (ex N 163/2008),

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Poljski organi so z dopisom z dne 27. marca 2008 priglasili načrt prestrukturiranja podjetja PZL Hydral S.A. (v nadaljnjem besedilu: podjetje PZL Hydral). Komisija je z dopisom z dne 6. maja 2008 zaprosila za dodatne informacije. Poljski organi so z dopisom z dne 4. junija 2008 zaprosili za podaljšanje roka za odgovor do 27. junija 2008; Komisija je z dopisom z dne 10. junija 2008 ugodila njihovi prošnji. Poljski organi so z dopisom z dne 7. julija 2008 predložili dodatne informacije v zvezi z načrtom prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(1)

Poljski organi so z dopisom z dne 27. marca 2008 priglasili načrt prestrukturiranja podjetja PZL Hydral S.A. (v nadaljnjem besedilu: podjetje PZL Hydral). Komisija je z dopisom z dne 6. maja 2008 zaprosila za dodatne informacije. Poljski organi so z dopisom z dne 4. junija 2008 zaprosili za podaljšanje roka za odgovor do 27. junija 2008; Komisija je z dopisom z dne 10. junija 2008 ugodila njihovi prošnji. Poljski organi so z dopisom z dne 7. julija 2008 predložili dodatne informacije v zvezi z načrtom prestrukturiranja.

| (2) | Postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (formalni postopek preiskave) se je začel 10. septembra 2008. Formalni postopek preiskave se je pozneje s sklepom, sprejetim 12. novembra 2008, razširil. |
| --- | --- |

(2)

Postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (formalni postopek preiskave) se je začel 10. septembra 2008. Formalni postopek preiskave se je pozneje s sklepom, sprejetim 12. novembra 2008, razširil.

| (3) | Poljska je 14. oktobra in 22. decembra 2008 predložila pripombe, 7. aprila 2009 pa poslala dodatne informacije. Komisija ni prejela nobenih pripomb tretjih strani. |
| --- | --- |

(3)

Poljska je 14. oktobra in 22. decembra 2008 predložila pripombe, 7. aprila 2009 pa poslala dodatne informacije. Komisija ni prejela nobenih pripomb tretjih strani.

| (4) | Srečanja s poljskimi organi so potekala 27. aprila in 14. oktobra 2009 ter 12. februarja 2010. Komisija je 18. decembra 2009 zaprosila za dodatne informacije. Komisija in poljski organi so si izmenjali več elektronskih sporočil, pri čemer so poljski organi po elektronski pošti predložili dodatne informacije, in sicer 20. oktobra 2009, 23. novembra 2009, 15. decembra 2009, 13. januarja 2010, 16. januarja 2010, 9. februarja 2010, 10. februarja 2010, 26. februarja 2010, 1. marca 2010, 3. marca 2010, 4. marca 2010, 19. marca 2010, 5. maja 2010, 12. maja 2010, 20. maja 2010, 28. maja 2010, 3. junija 2010, 4. junija 2010, 7. junija 2010, 8. junija 2010, 9. junija 2010, 17. junija 2010, 23. junija 2010, 24. junija 2010, 28. junija 2010, 7. julija 2010, 8. julija 2010, 9. julija 2010, 12. julija 2010 in 13. julija 2010. |
| --- | --- |

(4)

Srečanja s poljskimi organi so potekala 27. aprila in 14. oktobra 2009 ter 12. februarja 2010. Komisija je 18. decembra 2009 zaprosila za dodatne informacije. Komisija in poljski organi so si izmenjali več elektronskih sporočil, pri čemer so poljski organi po elektronski pošti predložili dodatne informacije, in sicer 20. oktobra 2009, 23. novembra 2009, 15. decembra 2009, 13. januarja 2010, 16. januarja 2010, 9. februarja 2010, 10. februarja 2010, 26. februarja 2010, 1. marca 2010, 3. marca 2010, 4. marca 2010, 19. marca 2010, 5. maja 2010, 12. maja 2010, 20. maja 2010, 28. maja 2010, 3. junija 2010, 4. junija 2010, 7. junija 2010, 8. junija 2010, 9. junija 2010, 17. junija 2010, 23. junija 2010, 24. junija 2010, 28. junija 2010, 7. julija 2010, 8. julija 2010, 9. julija 2010, 12. julija 2010 in 13. julija 2010.

II.   OPIS

II.1.   Upravičenca do pomoči: podjetji PZL Hydral in PZL Wrocław

| (5) | Podjetje PZL Hydral je bilo ustanovljeno leta 1946 kot državno podjetje. Zdaj je veliko podjetje, ki je bilo do leta 2008 specializirano za proizvodnjo civilnih in vojaških industrijskih hidravličnih sistemov ter načrtovanje, izdelavo in vzdrževanje elektronskih hidromehanskih sistemov za reguliranje goriva pri vseh vrstah letalskih motorjev, hidravličnih krmilnih sistemov za letala in pogonske hidravlike za helikopterje. Podjetje PZL Hydral od leta 2008 posluje kot matično podjetje v skupini in nima več lastnih industrijskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(5)

Podjetje PZL Hydral je bilo ustanovljeno leta 1946 kot državno podjetje. Zdaj je veliko podjetje, ki je bilo do leta 2008 specializirano za proizvodnjo civilnih in vojaških industrijskih hidravličnih sistemov ter načrtovanje, izdelavo in vzdrževanje elektronskih hidromehanskih sistemov za reguliranje goriva pri vseh vrstah letalskih motorjev, hidravličnih krmilnih sistemov za letala in pogonske hidravlike za helikopterje. Podjetje PZL Hydral od leta 2008 posluje kot matično podjetje v skupini in nima več lastnih industrijskih dejavnosti.

| (6) | Agencija za industrijski razvoj (v nadaljnjem besedilu: agencija IDA), ki je v državni lasti, je leta 2003 od finančnega ministrstva kupila 80,94 % delnic podjetja PZL Hydral (1 284 686 delnic). Nadaljnji prenosi delnic s finančnega ministrstva na agencijo IDA so bili izvedeni leta 2005 (499 103 delnice), s čimer se je poslovni delež agencije IDA povečal na 87,39 %, leta 2007 (64 374 delnic), s čimer se je njen poslovni delež povečal na 90,54 %, in 12. januarja 2010 (38 399 delnic), s čimer se je njen poslovni delež povečal na 92,42 %. Vsaka od teh transakcij je bila izvedena po simbolični ceni 1 PLN. Agencija IDA ima od 12. januarja 2010 v lasti 18 886 562 delnic, katerih nominalna vrednost je 18 865 620 PLN. Preostale delnice (7,58 %) z nominalno vrednostjo 1 547 210 PLN so trenutno v lasti zaposlenih v podjetju. |
| --- | --- |

(6)

Agencija za industrijski razvoj (v nadaljnjem besedilu: agencija IDA), ki je v državni lasti, je leta 2003 od finančnega ministrstva kupila 80,94 % delnic podjetja PZL Hydral (1 284 686 delnic). Nadaljnji prenosi delnic s finančnega ministrstva na agencijo IDA so bili izvedeni leta 2005 (499 103 delnice), s čimer se je poslovni delež agencije IDA povečal na 87,39 %, leta 2007 (64 374 delnic), s čimer se je njen poslovni delež povečal na 90,54 %, in 12. januarja 2010 (38 399 delnic), s čimer se je njen poslovni delež povečal na 92,42 %. Vsaka od teh transakcij je bila izvedena po simbolični ceni 1 PLN. Agencija IDA ima od 12. januarja 2010 v lasti 18 886 562 delnic, katerih nominalna vrednost je 18 865 620 PLN. Preostale delnice (7,58 %) z nominalno vrednostjo 1 547 210 PLN so trenutno v lasti zaposlenih v podjetju.

| (7) | Podjetje PZL Hydral je leta 2007 nadzorovalo naslednje podružnice: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., katere glavne dejavnosti so ulivanje, predelava in obdelava jeklenih delov, Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., ki proizvaja in prodaja toplotno energijo, Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., ki proizvaja ventile in hidravlične distributorje, predeluje kovinsko opremo ter popravlja hidravlične stroje in opremo, ter PZL Wrocław Sp. z o.o. (v nadaljnjem besedilu: podjetje PZL Wrocław). Poleg tega je podjetje PZL Hydral nadzorovalo dve drugi podjetji, ki sta zdaj v postopku likvidacije. Celotna skupina je imela ob koncu leta 2006795 zaposlenih. |
| --- | --- |

(7)

Podjetje PZL Hydral je leta 2007 nadzorovalo naslednje podružnice: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., katere glavne dejavnosti so ulivanje, predelava in obdelava jeklenih delov, Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., ki proizvaja in prodaja toplotno energijo, Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., ki proizvaja ventile in hidravlične distributorje, predeluje kovinsko opremo ter popravlja hidravlične stroje in opremo, ter PZL Wrocław Sp. z o.o. (v nadaljnjem besedilu: podjetje PZL Wrocław). Poleg tega je podjetje PZL Hydral nadzorovalo dve drugi podjetji, ki sta zdaj v postopku likvidacije. Celotna skupina je imela ob koncu leta 2006795 zaposlenih.

| (8) | Podjetje PZL Wrocław je bilo leta 2004 ustanovljeno kot podružnica, ki je v popolni lasti podjetja PZL Hydral, za vzpostavitev poslujočega podjetja, ki bi prevzelo operativni del podjetja PZL Hydral, da bi to lahko delovalo kot holding in upravljalo proces prestrukturiranja skupine PZL Hydral. |
| --- | --- |

(8)

Podjetje PZL Wrocław je bilo leta 2004 ustanovljeno kot podružnica, ki je v popolni lasti podjetja PZL Hydral, za vzpostavitev poslujočega podjetja, ki bi prevzelo operativni del podjetja PZL Hydral, da bi to lahko delovalo kot holding in upravljalo proces prestrukturiranja skupine PZL Hydral.

| (9) | Del sredstev podjetja PZL Wrocław je bil s podjetja PZL Hydral na podjetje PZL Wrocław prenesen s stvarnim vložkom v kapital tega podjetja ali prodajo po knjigovodski vrednosti iz poslovnih knjig podjetja PZL Hydral iz leta 2004, kot je prikazano v preglednici 1.

  Preglednica 1.


  Prenos sredstev s stvarnim vložkom ali prodajo (v PLN)









  Datum prenosa | Vrsta sredstev | Metoda prenosa (prodaja/stvarni vložek) | Knjigovodska vrednost sredstev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2004 | osnovna sredstva – premičnine | stvarni vložek | 3 917 321,0 |
| 30.12.2004 | neopredmetena sredstva | stvarni vložek | 801 332,0 |
| 30.12.2004 | nedokončana proizvodnja | stvarni vložek | 1 251 352,0 |
| 30.12.2004 | materiali | stvarni vložek | 251 719,0 |
| 30.11.2006 | osnovna sredstva – premičnine | stvarni vložek | 138 516,44 |
| 30.11.2006 | materiali | stvarni vložek | 679 915,73 |
| 30.11.2006 | osnovna sredstva – premičnine | stvarni vložek | 1 186 803,54 |
| 30.11.2006 | neopredmetena sredstva | stvarni vložek | 290 268,95 |
| 20.6.2007 | osnovna sredstva – premičnine | prodaja | 1 250 000,0 |
| 30.12.2007 | osnovna sredstva – premičnine | stvarni vložek | 1 293 600,0 |
| 21./23.12.2008 | nedokončana proizvodnja | prodaja | 5 230 644,91 |
| 27.3.2008 | materiali | prodaja | 2 985 631,15 |
| 10.3.2009 | materiali | prodaja | 304 294,33 |

(9)

Del sredstev podjetja PZL Wrocław je bil s podjetja PZL Hydral na podjetje PZL Wrocław prenesen s stvarnim vložkom v kapital tega podjetja ali prodajo po knjigovodski vrednosti iz poslovnih knjig podjetja PZL Hydral iz leta 2004, kot je prikazano v preglednici 1.

Preglednica 1.

Prenos sredstev s stvarnim vložkom ali prodajo (v PLN)

Datum prenosa

Vrsta sredstev

Metoda prenosa (prodaja/stvarni vložek)

Knjigovodska vrednost sredstev

30.12.2004

osnovna sredstva – premičnine

stvarni vložek

3 917 321,0

30.12.2004

neopredmetena sredstva

stvarni vložek

801 332,0

30.12.2004

nedokončana proizvodnja

stvarni vložek

1 251 352,0

30.12.2004

materiali

stvarni vložek

251 719,0

30.11.2006

osnovna sredstva – premičnine

stvarni vložek

138 516,44

30.11.2006

materiali

stvarni vložek

679 915,73

30.11.2006

osnovna sredstva – premičnine

stvarni vložek

1 186 803,54

30.11.2006

neopredmetena sredstva

stvarni vložek

290 268,95

20.6.2007

osnovna sredstva – premičnine

prodaja

1 250 000,0

30.12.2007

osnovna sredstva – premičnine

stvarni vložek

1 293 600,0

21./23.12.2008

nedokončana proizvodnja

prodaja

5 230 644,91

27.3.2008

materiali

prodaja

2 985 631,15

10.3.2009

materiali

prodaja

304 294,33

| (10) | Opredmetena osnovna sredstva, ki jih je podjetje PZL Wrocław pridobilo od podjetja PZL Hydral, so bila v kapital podjetja PZL Wrocław prenesena kot stvarni vložek ali s prodajo, kot je prikazano v preglednici 2. Vrednost transakcije je v obeh primerih temeljila na oceni neodvisnega strokovnjaka. Ko so bila ta osnovna sredstva prenesena, so bila že obremenjena s hipotekami na nepremičnine v korist javnih upnikov, tj. urada za socialno varnost, regionalnega davčnega urada Spodnje Šlezije in mestnega sveta v Vroclavu, in sicer v vrednosti 142,558 milijona PLN.

  Preglednica 2


  Prenos nepremičnin (v PLN)









  Datum prenosa | Vrsta sredstev | Metoda prenosa (prodaja/stvarni vložek) | Knjigovodska vrednost sredstev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2007 | osnovna sredstva – nepremičnine | stvarni vložek | 8 337 000,0 |
| 30.12.2007 | osnovna sredstva – nepremičnine | prodaja | 10 309 508,56 |

(10)

Opredmetena osnovna sredstva, ki jih je podjetje PZL Wrocław pridobilo od podjetja PZL Hydral, so bila v kapital podjetja PZL Wrocław prenesena kot stvarni vložek ali s prodajo, kot je prikazano v preglednici 2. Vrednost transakcije je v obeh primerih temeljila na oceni neodvisnega strokovnjaka. Ko so bila ta osnovna sredstva prenesena, so bila že obremenjena s hipotekami na nepremičnine v korist javnih upnikov, tj. urada za socialno varnost, regionalnega davčnega urada Spodnje Šlezije in mestnega sveta v Vroclavu, in sicer v vrednosti 142,558 milijona PLN.

Preglednica 2

Prenos nepremičnin (v PLN)

Datum prenosa

Vrsta sredstev

Metoda prenosa (prodaja/stvarni vložek)

Knjigovodska vrednost sredstev

30.12.2007

osnovna sredstva – nepremičnine

stvarni vložek

8 337 000,0

30.12.2007

osnovna sredstva – nepremičnine

prodaja

10 309 508,56

| (11) | Podjetje PZL Hydral je 31. decembra 2007 na podjetje PZL Wrocław z vložkom v kapital tega podjetja preneslo sredstva z nominalno vrednostjo 918 900 PLN. |
| --- | --- |

(11)

Podjetje PZL Hydral je 31. decembra 2007 na podjetje PZL Wrocław z vložkom v kapital tega podjetja preneslo sredstva z nominalno vrednostjo 918 900 PLN.

| (12) | Preostali del sredstev, ki so bila med 17. januarjem 2006 in 27. aprilom 2010 s podjetja PZL Hydral prenesena na podjetje PZL Wrocław, je bil prodan po knjigovodski vrednosti, sestavljalo pa ga je več prenosov sredstev v gradnji, na katerih ni bilo zastavne pravice ali hipoteke. |
| --- | --- |

(12)

Preostali del sredstev, ki so bila med 17. januarjem 2006 in 27. aprilom 2010 s podjetja PZL Hydral prenesena na podjetje PZL Wrocław, je bil prodan po knjigovodski vrednosti, sestavljalo pa ga je več prenosov sredstev v gradnji, na katerih ni bilo zastavne pravice ali hipoteke.

| (13) | Celotna vrednost sredstev, med letoma 2004 in 2010 prenesenih s podjetja PZL Hydral na podjetje PZL Wrocław, je znašala 44 708 791,02 PLN. |
| --- | --- |

(13)

Celotna vrednost sredstev, med letoma 2004 in 2010 prenesenih s podjetja PZL Hydral na podjetje PZL Wrocław, je znašala 44 708 791,02 PLN.

| (14) | Leta 2008 je bilo iz podjetja PZL Hydral v podjetje PZL Wrocław premeščenih 559 zaposlenih, leta 2009 pa še 37. |
| --- | --- |

(14)

Leta 2008 je bilo iz podjetja PZL Hydral v podjetje PZL Wrocław premeščenih 559 zaposlenih, leta 2009 pa še 37.

| (15) | Podjetje PZL Wrocław proizvaja sestavne dele za zrakoplove, ki jih uporabljajo poljske oborožene sile (do konca leta 2007 jih je proizvajalo podjetje PZL Hydral), ter zagotavlja storitve v zvezi z vzdrževanjem in popravili opreme, ki jo uporablja poljska vojska. Vojaške proizvode je treba v skladu s tehničnimi zahtevami poljskih oboroženih sil potrditi v posebnem postopku certifikacije v zvezi z vrsto proizvoda. Na vsaki stopnji se zagotovi individualna dokumentacija, pri čemer te proizvode (in z njimi povezane storitve vzdrževanja) nadzoruje nacionalni vojaški predstavnik. |
| --- | --- |

(15)

Podjetje PZL Wrocław proizvaja sestavne dele za zrakoplove, ki jih uporabljajo poljske oborožene sile (do konca leta 2007 jih je proizvajalo podjetje PZL Hydral), ter zagotavlja storitve v zvezi z vzdrževanjem in popravili opreme, ki jo uporablja poljska vojska. Vojaške proizvode je treba v skladu s tehničnimi zahtevami poljskih oboroženih sil potrditi v posebnem postopku certifikacije v zvezi z vrsto proizvoda. Na vsaki stopnji se zagotovi individualna dokumentacija, pri čemer te proizvode (in z njimi povezane storitve vzdrževanja) nadzoruje nacionalni vojaški predstavnik.

| (16) | Podjetje PZL Wrocław trenutno posluje na podlagi dovoljenja št. B-007/2007, ki ga je minister za notranje zadeve in upravo 17. januarja 2007 izdal za izvajanje poslovnih dejavnosti na področju:






  — | proizvodnje in trženja naprav za izstrelitev alarmnega, signalnega in plinskega streliva, kot je določeno v odstavku 8 (Vrste orožja in streliva) dodatka 1 k vladni uredbi z dne 3. decembra 2001 o vrstah orožja in streliva ter seznamu vojaških in policijskih proizvodov in tehnologij, ki za proizvodnjo in trženje potrebujejo dovoljenje (3); |
| --- | --- | --- |

(16)

Podjetje PZL Wrocław trenutno posluje na podlagi dovoljenja št. B-007/2007, ki ga je minister za notranje zadeve in upravo 17. januarja 2007 izdal za izvajanje poslovnih dejavnosti na področju:

—

proizvodnje in trženja naprav za izstrelitev alarmnega, signalnega in plinskega streliva, kot je določeno v odstavku 8 (Vrste orožja in streliva) dodatka 1 k vladni uredbi z dne 3. decembra 2001 o vrstah orožja in streliva ter seznamu vojaških in policijskih proizvodov in tehnologij, ki za proizvodnjo in trženje potrebujejo dovoljenje (3);

| — | proizvodnje in trženja vojaških ali policijskih proizvodov, kot so opredeljeni v naslovu „WT V“, ter sestavnih delov in sestavin proizvodov, kot so opredeljeni v naslovih „WT II“, „WT III“ in „WT XIV“ (odstavki od 1 do 4 in od 7 do 10) dodatka 2 (seznam vojaških in policijskih proizvodov in tehnologij, ki za proizvodnjo in trženje potrebujejo dovoljenje) k navedeni vladni uredbi; |
| --- | --- |

—

proizvodnje in trženja vojaških ali policijskih proizvodov, kot so opredeljeni v naslovu „WT V“, ter sestavnih delov in sestavin proizvodov, kot so opredeljeni v naslovih „WT II“, „WT III“ in „WT XIV“ (odstavki od 1 do 4 in od 7 do 10) dodatka 2 (seznam vojaških in policijskih proizvodov in tehnologij, ki za proizvodnjo in trženje potrebujejo dovoljenje) k navedeni vladni uredbi;

| — | proizvodnje in trženja opreme za proizvodnjo vojaških ali policijskih proizvodov ter trženja tehnologije za proizvodnjo proizvodov, predvidenih za ta namen, kot so opredeljeni v naslovu „WT XIII“ dodatka 2 (seznam vojaških in policijskih proizvodov in tehnologij, ki za proizvodnjo in trženje potrebujejo dovoljenje) k navedeni vladni uredbi. |
| --- | --- |

—

proizvodnje in trženja opreme za proizvodnjo vojaških ali policijskih proizvodov ter trženja tehnologije za proizvodnjo proizvodov, predvidenih za ta namen, kot so opredeljeni v naslovu „WT XIII“ dodatka 2 (seznam vojaških in policijskih proizvodov in tehnologij, ki za proizvodnjo in trženje potrebujejo dovoljenje) k navedeni vladni uredbi.

| (17) | Podjetje PZL Wrocław ima naslednja potrdila:






  — | potrdilo o skladnosti z zahtevami standarda ISO 9001:2000, ki ga je izdal certifikacijski organ družbe Bureau Veritas; |
| --- | --- | --- |

(17)

Podjetje PZL Wrocław ima naslednja potrdila:

—

potrdilo o skladnosti z zahtevami standarda ISO 9001:2000, ki ga je izdal certifikacijski organ družbe Bureau Veritas;

| — | potrdilo o skladnosti z zahtevami standarda AS9100-B, ki ga je izdal certifikacijski organ družbe Bureau Veritas; |
| --- | --- |

—

potrdilo o skladnosti z zahtevami standarda AS9100-B, ki ga je izdal certifikacijski organ družbe Bureau Veritas;

| — | potrdilo o odobritvi proizvodnje letalske opreme v skladu z zahtevami letalskih predpisov iz dela 21, ki ga je izdal poljski urad za civilno letalstvo; |
| --- | --- |

—

potrdilo o odobritvi proizvodnje letalske opreme v skladu z zahtevami letalskih predpisov iz dela 21, ki ga je izdal poljski urad za civilno letalstvo;

| — | potrdilo za izvajanje tehničnega vzdrževanja proizvodov v skladu z zahtevami letalskih predpisov iz dela 145, ki ga je izdal poljski urad za civilno letalstvo; |
| --- | --- |

—

potrdilo za izvajanje tehničnega vzdrževanja proizvodov v skladu z zahtevami letalskih predpisov iz dela 145, ki ga je izdal poljski urad za civilno letalstvo;

| — | potrdilo NADCAP, ki ga je inštitut za oceno uspešnosti izdal za izbrane posebne postopke, kot so toplotna obdelava („heat treatment“ – HT), neporušitveni pregledi („non-destructive testing“ – NDT), kemični procesi („chemical processes“ – CHP) in elektroerozijska strojna obdelava („electro-discharge machining“ – EDM). |
| --- | --- |

—

potrdilo NADCAP, ki ga je inštitut za oceno uspešnosti izdal za izbrane posebne postopke, kot so toplotna obdelava („heat treatment“ – HT), neporušitveni pregledi („non-destructive testing“ – NDT), kemični procesi („chemical processes“ – CHP) in elektroerozijska strojna obdelava („electro-discharge machining“ – EDM).

| (18) | Poljski organi so Komisijo obvestili, da je proizvodni program podjetja PZL Hydral (in zdaj podjetja PZL Wrocław) pomemben del načrta gospodarskega razvoja, ki ga je poljska vlada leta 1995 sprejela za obdobje 1996–2000, leta 2000 pa za obdobje 2001–2006. |
| --- | --- |

(18)

Poljski organi so Komisijo obvestili, da je proizvodni program podjetja PZL Hydral (in zdaj podjetja PZL Wrocław) pomemben del načrta gospodarskega razvoja, ki ga je poljska vlada leta 1995 sprejela za obdobje 1996–2000, leta 2000 pa za obdobje 2001–2006.

| (19) | Poleg tega so podjetje PZL Hydral ali njegove poslovne dejavnosti izrecno navedeni v več izvedbenih ukrepih in vladnih smernicah za načrt gospodarskega razvoja, kot so:






  — | smernice ministra/vodje osrednjega urada za načrtovanje z dne 30. januarja 1995 o načrtu gospodarskega razvoja za obdobje 1996–2000; |
| --- | --- | --- |

(19)

Poleg tega so podjetje PZL Hydral ali njegove poslovne dejavnosti izrecno navedeni v več izvedbenih ukrepih in vladnih smernicah za načrt gospodarskega razvoja, kot so:

—

smernice ministra/vodje osrednjega urada za načrtovanje z dne 30. januarja 1995 o načrtu gospodarskega razvoja za obdobje 1996–2000;

| — | smernice ministra za gospodarstvo iz julija 2000 o osrednjem načrtu gospodarskega razvoja za obdobje 2001–2006; |
| --- | --- |

—

smernice ministra za gospodarstvo iz julija 2000 o osrednjem načrtu gospodarskega razvoja za obdobje 2001–2006;

| — | zakon o organizaciji dela v podjetjih za namene nacionalne obrambe z dne 23. avgusta 2001 (4); |
| --- | --- |

—

zakon o organizaciji dela v podjetjih za namene nacionalne obrambe z dne 23. avgusta 2001 (4);

| — | vladna uredba z dne 24. junija 2003 o infrastrukturi posebnega pomena za varnost in obrambo države ter njeni posebni zaščiti (5); |
| --- | --- |

—

vladna uredba z dne 24. junija 2003 o infrastrukturi posebnega pomena za varnost in obrambo države ter njeni posebni zaščiti (5);

| — | vladna uredba z dne 20. avgusta 2004 o seznamu podjetij posebnega pomena za gospodarstvo in obrambo (6); |
| --- | --- |

—

vladna uredba z dne 20. avgusta 2004 o seznamu podjetij posebnega pomena za gospodarstvo in obrambo (6);

| — | vladna uredba z dne 9. novembra 2007 o seznamu podjetij posebnega pomena za gospodarstvo in obrambo (7). |
| --- | --- |

—

vladna uredba z dne 9. novembra 2007 o seznamu podjetij posebnega pomena za gospodarstvo in obrambo (7).

| (20) | Podjetja na tovrstnih seznamih morajo vsako leto predložiti podrobna poročila o svojih proizvodnih zmogljivostih (količinah, profilu, vrednosti) na področju obrambe, da bi ministrstvo lahko zagotovilo izvajanje vojaških nalog. |
| --- | --- |

(20)

Podjetja na tovrstnih seznamih morajo vsako leto predložiti podrobna poročila o svojih proizvodnih zmogljivostih (količinah, profilu, vrednosti) na področju obrambe, da bi ministrstvo lahko zagotovilo izvajanje vojaških nalog.

| (21) | Poljski organi so Komisijo obvestili, da ustrezna dovoljenja in potrdila (točki 16 in 17) omogočajo dobavo blaga in storitev posebne kakovosti posebnim strankam (podjetjem posebnega pomena za obrambo države in ministrstvu za obrambo). Podjetje PZL Wrocław (prej PZL Hydral) ni le dobavitelj sestavnih delov hidravličnih sistemov, sistemov za gorivo in krmilnih sistemov; popravila nameščenih podsklopov so bistvena za delovanje zrakoplovov, ki jih uporabljajo poljske oborožene sile (W-3, Mi-2, M28 Bryza in PZL 130 Orlik); poljski organi so še poudarili, da poljska vojska uporablja predvsem helikopterje W-3 in Mi-2. |
| --- | --- |

(21)

Poljski organi so Komisijo obvestili, da ustrezna dovoljenja in potrdila (točki 16 in 17) omogočajo dobavo blaga in storitev posebne kakovosti posebnim strankam (podjetjem posebnega pomena za obrambo države in ministrstvu za obrambo). Podjetje PZL Wrocław (prej PZL Hydral) ni le dobavitelj sestavnih delov hidravličnih sistemov, sistemov za gorivo in krmilnih sistemov; popravila nameščenih podsklopov so bistvena za delovanje zrakoplovov, ki jih uporabljajo poljske oborožene sile (W-3, Mi-2, M28 Bryza in PZL 130 Orlik); poljski organi so še poudarili, da poljska vojska uporablja predvsem helikopterje W-3 in Mi-2.

| (22) | Blago, ki ga podjetje PZL Hydral proizvaja za uporabo v oboroženih silah, in tudi samo podjetje nosita ustrezno oznako NATO na podlagi standardizacijskega sporazuma organizacije NATO. |
| --- | --- |

(22)

Blago, ki ga podjetje PZL Hydral proizvaja za uporabo v oboroženih silah, in tudi samo podjetje nosita ustrezno oznako NATO na podlagi standardizacijskega sporazuma organizacije NATO.

| (23) | Kot je pojasnjeno v točki 9 in naslednjih, je podjetje PZL Hydral decembra 2004 preneslo sredstva na podjetje PZL Wrocław. Le sredstva, ki so bila prenesena 30. decembra 2007 (nepremičnine), so bila obremenjena s hipotekami v korist javnih upnikov. |
| --- | --- |

(23)

Kot je pojasnjeno v točki 9 in naslednjih, je podjetje PZL Hydral decembra 2004 preneslo sredstva na podjetje PZL Wrocław. Le sredstva, ki so bila prenesena 30. decembra 2007 (nepremičnine), so bila obremenjena s hipotekami v korist javnih upnikov.

| (24) | Poljski organi so potrdili, da je podjetje PZL Wrocław od začetka poslovanja vedno pravočasno poravnalo vse svoje obveznosti do javnih upnikov, vključno s prispevki za socialno varnost in davki za zaposlene. |
| --- | --- |

(24)

Poljski organi so potrdili, da je podjetje PZL Wrocław od začetka poslovanja vedno pravočasno poravnalo vse svoje obveznosti do javnih upnikov, vključno s prispevki za socialno varnost in davki za zaposlene.

II. 2.   Finančne težave podjetja PZL Hydral

| (25) | Podjetje PZL Hydral se je leta 1998 srečalo s prvimi težavami pri odplačevanju obveznosti do zasebnih in javnih upnikov. |
| --- | --- |

(25)

Podjetje PZL Hydral se je leta 1998 srečalo s prvimi težavami pri odplačevanju obveznosti do zasebnih in javnih upnikov.

| (26) | Zasebne obveznosti podjetja PZL Hydral do bank in dobaviteljev so ob koncu leta 1998 znašale 90,4 milijona PLN. Večino tega dolga je podjetje dolgovalo dvema bankama: banki [...] (8) in banki [...]. |
| --- | --- |

(26)

Zasebne obveznosti podjetja PZL Hydral do bank in dobaviteljev so ob koncu leta 1998 znašale 90,4 milijona PLN. Večino tega dolga je podjetje dolgovalo dvema bankama: banki [...] (8) in banki [...].

| (27) | Podjetje PZL Hydral je banki [...] konec leta 1998 dolgovalo 54 milijonov PLN, do novembra 2006, ko je bil podpisan sporazum o poravnavi, pa 86,4 milijona PLN, pri čemer je bila terjatev dokončno poravnana leta 2007. Banki [...] je konec leta 1998 dolgovalo 23 milijonov PLN, do oktobra 2003 pa 55,6 milijona PLN, pri čemer je bila terjatev dokončno poravnana leta 2004.

  Preglednica 3


  Spremembe celotnega zneska, ki ga je podjetje PZL Hydral dolgovalo [...] (v tisoč PLN) | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | 44 447 | 48 424 | 51 605 | 49 628 | 37 416 | 39 041 | 38 741 | 38 291 | 35 377 |
| Obresti | 9 583 | 17 683 | 26 194 | 34 449 | 29 157 | 38 184 | 40 920 | 43 776 | 51 018 |
| Skupaj | 54 030 | 66 107 | 77 798 | 84 077 | 66 573 | 77 225 | 79 721 | 82 067 | 86 395 |

(27)

Podjetje PZL Hydral je banki [...] konec leta 1998 dolgovalo 54 milijonov PLN, do novembra 2006, ko je bil podpisan sporazum o poravnavi, pa 86,4 milijona PLN, pri čemer je bila terjatev dokončno poravnana leta 2007. Banki [...] je konec leta 1998 dolgovalo 23 milijonov PLN, do oktobra 2003 pa 55,6 milijona PLN, pri čemer je bila terjatev dokončno poravnana leta 2004.

Preglednica 3

Spremembe celotnega zneska, ki ga je podjetje PZL Hydral dolgovalo [...] (v tisoč PLN)

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

Glavnica

44 447

48 424

51 605

49 628

37 416

39 041

38 741

38 291

35 377

Obresti

9 583

17 683

26 194

34 449

29 157

38 184

40 920

43 776

51 018

Skupaj

54 030

66 107

77 798

84 077

66 573

77 225

79 721

82 067

86 395

Preglednica 4

Spremembe celotnega zneska, ki ga je podjetje PZL Hydral dolgovalo [...] (v tisoč PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | 18 571 | 21 986 | 21 959 | 21 127 | 20 741 | 19 825 | 4 000 | 0 | 0 |
| Obresti | 4 572 | 5 983 | 10 842 | 16 759 | 23 975 | 35 773 | 0 | 0 | 0 |
| Skupaj | 23 143 | 27 969 | 32 801 | 37 886 | 44 716 | 55 598 | 4 000 | 0 | 0 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

Glavnica

18 571

21 986

21 959

21 127

20 741

19 825

4 000

0

0

Obresti

4 572

5 983

10 842

16 759

23 975

35 773

0

0

0

Skupaj

23 143

27 969

32 801

37 886

44 716

55 598

4 000

0

0

| (28) | Ti zasebni banki sta imeli prvovrstno zavarovanje (glej podroben opis v točkah 32 in 34 spodaj) in bi lahko na podlagi bančnega izvršilnega naloga svoje terjatve preprosto uveljavili. Banke lahko v skladu z zakonom o bančništvu iz leta 1997 (9) na podlagi svojih evidenc ali drugih dokumentov v zvezi z bančnimi transakcijami izdajajo bančne izvršilne naloge. Bančni izvršilni nalog se lahko uporabi kot podlaga za izterjavo, ko mu sodišče doda klavzulo o izterljivosti. To je veliko hitrejša metoda kot pri drugih upnikih, ki morajo pristojno sodišče pred izterjavo zaprositi za izdajo sklepa. Kljub temu zasebni upniki niso sprejeli ukrepov prisilne izterjave; povedano drugače, niso zaprosili za uvedbo stečajnega postopka nad podjetjem PZL Hydral niti niso sprejeli drugih ukrepov za uveljavitev svojih terjatev v zvezi s sredstvi. |
| --- | --- |

(28)

Ti zasebni banki sta imeli prvovrstno zavarovanje (glej podroben opis v točkah 32 in 34 spodaj) in bi lahko na podlagi bančnega izvršilnega naloga svoje terjatve preprosto uveljavili. Banke lahko v skladu z zakonom o bančništvu iz leta 1997 (9) na podlagi svojih evidenc ali drugih dokumentov v zvezi z bančnimi transakcijami izdajajo bančne izvršilne naloge. Bančni izvršilni nalog se lahko uporabi kot podlaga za izterjavo, ko mu sodišče doda klavzulo o izterljivosti. To je veliko hitrejša metoda kot pri drugih upnikih, ki morajo pristojno sodišče pred izterjavo zaprositi za izdajo sklepa. Kljub temu zasebni upniki niso sprejeli ukrepov prisilne izterjave; povedano drugače, niso zaprosili za uvedbo stečajnega postopka nad podjetjem PZL Hydral niti niso sprejeli drugih ukrepov za uveljavitev svojih terjatev v zvezi s sredstvi.

| (29) | Ko je imelo podjetje PZL Hydral v obdobju 1998–2006 težave pri odplačevanju posojil, bi mu lahko banki na podlagi civilnega zakonika zaračunali zakonite obresti po obrestni meri, kot jo je določila vlada in je prikazana v preglednici 7. Vendar banki nista sistematično zaračunavali teh obresti, ampak sta to storili le občasno in po obrestnih merah, navedenih v preglednicah 5 in 6.

  Preglednica 5


  Obrestne mere, ki jih je zaračunala banka [...] (posojila v USD na podlagi obrestne mere LIBOR)
















  Leto | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 8,53 | 8,71 | 9,87 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 |

(29)

Ko je imelo podjetje PZL Hydral v obdobju 1998–2006 težave pri odplačevanju posojil, bi mu lahko banki na podlagi civilnega zakonika zaračunali zakonite obresti po obrestni meri, kot jo je določila vlada in je prikazana v preglednici 7. Vendar banki nista sistematično zaračunavali teh obresti, ampak sta to storili le občasno in po obrestnih merah, navedenih v preglednicah 5 in 6.

Preglednica 5

Obrestne mere, ki jih je zaračunala banka [...] (posojila v USD na podlagi obrestne mere LIBOR)

Leto

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

8,53

8,71

9,87

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

Preglednica 6

Obrestne mere, ki jih je zaračunala banka [...] (posojila v USD na podlagi obrestne mere LIBOR)

| Leto | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 7,78 | 7,96 | 9,12 | 6,08 | 4,45 | 3,62 | 4,37 | 6,26 | 7,63 | 7,37 |

Leto

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

7,78

7,96

9,12

6,08

4,45

3,62

4,37

6,26

7,63

7,37

Preglednica 7

Zakonite obrestne mere

| Leto | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 34 | 23 | 23 | 30 | 18 | 13 | 12 | 13 | 11,5 | 11,5 |

Leto

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

34

23

23

30

18

13

12

13

11,5

11,5

| (30) | Poljski organi trdijo, da sta bili banki prepričani, da bosta dosegli večje donose, če bosta prispevali k procesu prestrukturiranja podjetja PZL Hydral. Natančno sta spremljali pogajanja s prvim podjetjem, ki je izrazilo zanimanje za nakup podjetja PZL Wrocław, tj. [...] (glej točko 57 in naslednje). Na podlagi finančnih poročil podjetja PZL Hydral, obiskov v njegovih poslovnih prostorih in tržne analize sta redno spremljali njegov gospodarski položaj. |
| --- | --- |

(30)

Poljski organi trdijo, da sta bili banki prepričani, da bosta dosegli večje donose, če bosta prispevali k procesu prestrukturiranja podjetja PZL Hydral. Natančno sta spremljali pogajanja s prvim podjetjem, ki je izrazilo zanimanje za nakup podjetja PZL Wrocław, tj. [...] (glej točko 57 in naslednje). Na podlagi finančnih poročil podjetja PZL Hydral, obiskov v njegovih poslovnih prostorih in tržne analize sta redno spremljali njegov gospodarski položaj.

| (31) | Obveznosti do banke [...] so bile dokončno poravnane s sporazumom o poravnavi, sklenjenim aprila 2003. Ta banka je odpisala dolg v višini 51,6 milijona PLN in sprejela povračilo v višini zgolj 4 milijone PLN (7 %). Odpisi na podlagi sporazuma o poravnavi so bili vneseni v poslovne knjige podjetja PZL Hydral za finančno leto 2004. |
| --- | --- |

(31)

Obveznosti do banke [...] so bile dokončno poravnane s sporazumom o poravnavi, sklenjenim aprila 2003. Ta banka je odpisala dolg v višini 51,6 milijona PLN in sprejela povračilo v višini zgolj 4 milijone PLN (7 %). Odpisi na podlagi sporazuma o poravnavi so bili vneseni v poslovne knjige podjetja PZL Hydral za finančno leto 2004.

| (32) | Banka [...] je na podlagi lastne ekonomske ocene pristala na poravnavo, čeprav je imela prvovrstne prednostne hipoteke. Svoje posojilo je zavarovala predvsem z vzpostavitvijo zavarovanja na nepremičninah v vrednosti 13,7 milijona PLN, odstopom vseh licenčnih in komercialnih pravic na podlagi licenčne pogodbe z [...] v zvezi s proizvodnjo opreme za klimatizacijo v vrednosti 1,2 milijona USD (približno 3 968 000 PLN) (10), prenosom strojev in opreme, ki jih je na podlagi licenčne pogodbe dobavil [...], v vrednosti 2,4 milijona USD (približno 7 938 000 PLN) in odstopom denarnih terjatev iz prodaje klimatskih naprav v vrednosti vsaj 8 milijonov USD letno (približno 26,5 milijona PLN) (11). |
| --- | --- |

(32)

Banka [...] je na podlagi lastne ekonomske ocene pristala na poravnavo, čeprav je imela prvovrstne prednostne hipoteke. Svoje posojilo je zavarovala predvsem z vzpostavitvijo zavarovanja na nepremičninah v vrednosti 13,7 milijona PLN, odstopom vseh licenčnih in komercialnih pravic na podlagi licenčne pogodbe z [...] v zvezi s proizvodnjo opreme za klimatizacijo v vrednosti 1,2 milijona USD (približno 3 968 000 PLN) (10), prenosom strojev in opreme, ki jih je na podlagi licenčne pogodbe dobavil [...], v vrednosti 2,4 milijona USD (približno 7 938 000 PLN) in odstopom denarnih terjatev iz prodaje klimatskih naprav v vrednosti vsaj 8 milijonov USD letno (približno 26,5 milijona PLN) (11).

| (33) | Banka [...] je novembra 2006 s sporazumom o poravnavi sklenila, da odpiše dolg v višini 86,4 milijona PLN, in sprejela povračilo v višini le 11,5 milijona PLN. Tako je podjetje PZL Hydral nazadnje odplačalo le 13 % obveznosti. Preostali znesek, tj. 74,9 milijona PLN, je bil odpisan. |
| --- | --- |

(33)

Banka [...] je novembra 2006 s sporazumom o poravnavi sklenila, da odpiše dolg v višini 86,4 milijona PLN, in sprejela povračilo v višini le 11,5 milijona PLN. Tako je podjetje PZL Hydral nazadnje odplačalo le 13 % obveznosti. Preostali znesek, tj. 74,9 milijona PLN, je bil odpisan.

| (34) | Banka [...] je ta nizki znesek sprejela kljub dejstvu, da je imela prvovrstno zavarovanje na najpomembnejših nepremičninah, od katerih je bila odvisna večina proizvodnje in v katerih so bile upravne strukture. To zavarovanje so sestavljali predvsem prvovrstne hipoteke na dve nepremičnini v skupni vrednosti 19,75 milijona PLN, prvovrstna zastavna pravica na tehnološki liniji za proizvodnjo kompresorjev v vrednosti 20 milijonov PLN, prvovrstni odstop denarnih terjatev na podlagi sklenjenih sporazumov o prodaji kompresorjev v vrednosti 20 milijonov PLN, prvovrstna registrirana zastavna pravica na strojih in opremi v skupni vrednosti 2,8 milijona PLN ter prvovrstni sporazumi o prenosu premičnin v vrednosti 2,65 milijona PLN, 2,4 milijona PLN, 0,56 milijona PLN in 1,1 milijona PLN. Poleg tega bi način zavarovanja morebitnemu kupcu omogočil nadaljevanje proizvodnje po nakupu; prav tako bi bilo mogoče premestiti celotne stroje ali njihove podsklope brez razstavljanja, če bi se morebitni kupec odločil za to. |
| --- | --- |

(34)

Banka [...] je ta nizki znesek sprejela kljub dejstvu, da je imela prvovrstno zavarovanje na najpomembnejših nepremičninah, od katerih je bila odvisna večina proizvodnje in v katerih so bile upravne strukture. To zavarovanje so sestavljali predvsem prvovrstne hipoteke na dve nepremičnini v skupni vrednosti 19,75 milijona PLN, prvovrstna zastavna pravica na tehnološki liniji za proizvodnjo kompresorjev v vrednosti 20 milijonov PLN, prvovrstni odstop denarnih terjatev na podlagi sklenjenih sporazumov o prodaji kompresorjev v vrednosti 20 milijonov PLN, prvovrstna registrirana zastavna pravica na strojih in opremi v skupni vrednosti 2,8 milijona PLN ter prvovrstni sporazumi o prenosu premičnin v vrednosti 2,65 milijona PLN, 2,4 milijona PLN, 0,56 milijona PLN in 1,1 milijona PLN. Poleg tega bi način zavarovanja morebitnemu kupcu omogočil nadaljevanje proizvodnje po nakupu; prav tako bi bilo mogoče premestiti celotne stroje ali njihove podsklope brez razstavljanja, če bi se morebitni kupec odločil za to.

| (35) | Po sporazumih z bankama se je zavarovanje na osnovnih sredstvih sprostilo. Posledično se je položaj javnih upnikov v zvezi s tem zavarovanjem izboljšal, tj. dosegli so višje hipotekarne razrede (12). |
| --- | --- |

(35)

Po sporazumih z bankama se je zavarovanje na osnovnih sredstvih sprostilo. Posledično se je položaj javnih upnikov v zvezi s tem zavarovanjem izboljšal, tj. dosegli so višje hipotekarne razrede (12).

| (36) | Obveznosti podjetja do javnih upnikov so leta 1998 na podlagi terjatev, nastalih v skladu z javnim pravom (tj. terjatev urada za socialno zavarovanje, regionalnega davčnega urada Spodnje Šlezije, davčnega urada okrožja Psie Pole v Vroclavu, regionalnega urada Spodnje Šlezije, mestnega sveta v Vroclavu in državnega sklada za rehabilitacijo invalidov), znašale 29 milijonov PLN. Poleg tega je imelo ministrstvo za finance civilnopravne terjatve v višini 9,4 milijona PLN. Te obveznosti do posameznih javnih upnikov so se spreminjale, kot je prikazano v preglednicah 8, 9, 10, 11, 12, 13 in 14.

  Preglednica 8


  Obveznosti podjetja PZL Hydral do urada za socialno zavarovanje (v tisoč PLN) | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | 20 028 | 27 477 | 35 107 | 42 963 | 47 695 | 55 935 | 62 395 | 69 296 | 74 187 | 74 903 |
| Obresti | 9 219 | 20 000 | 32 651 | 46 100 | 60 810 | 68 421 | 76 653 | 84 040 | 88 835 | 102 223 |
| Skupaj | 29 247 | 47 477 | 67 758 | 89 063 | 108 505 | 124 356 | 139 048 | 153 336 | 163 022 | 177 126 |

(36)

Obveznosti podjetja do javnih upnikov so leta 1998 na podlagi terjatev, nastalih v skladu z javnim pravom (tj. terjatev urada za socialno zavarovanje, regionalnega davčnega urada Spodnje Šlezije, davčnega urada okrožja Psie Pole v Vroclavu, regionalnega urada Spodnje Šlezije, mestnega sveta v Vroclavu in državnega sklada za rehabilitacijo invalidov), znašale 29 milijonov PLN. Poleg tega je imelo ministrstvo za finance civilnopravne terjatve v višini 9,4 milijona PLN. Te obveznosti do posameznih javnih upnikov so se spreminjale, kot je prikazano v preglednicah 8, 9, 10, 11, 12, 13 in 14.

Preglednica 8

Obveznosti podjetja PZL Hydral do urada za socialno zavarovanje (v tisoč PLN)

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Glavnica

20 028

27 477

35 107

42 963

47 695

55 935

62 395

69 296

74 187

74 903

Obresti

9 219

20 000

32 651

46 100

60 810

68 421

76 653

84 040

88 835

102 223

Skupaj

29 247

47 477

67 758

89 063

108 505

124 356

139 048

153 336

163 022

177 126

Preglednica 9

Obveznosti podjetja PZL Hydral do regionalnega davčnega urada Spodnje Šlezije (v tisoč PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | 1 700 | 2 700 | 3 656 | 4 750 | 6 198 | 10 928 | 12 471 | 18 655 | 20 769 | 38 946 |
| Obresti | 750 | 1 100 | 1 500 | 1 950 | 2 900 | 3 200 | 3 800 | 5 347 | 8 450 | 10 553 |
| Skupaj | 2 450 | 3 800 | 5 156 | 6 700 | 9 098 | 14 128 | 16 271 | 24 002 | 29 219 | 49 499 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Glavnica

1 700

2 700

3 656

4 750

6 198

10 928

12 471

18 655

20 769

38 946

Obresti

750

1 100

1 500

1 950

2 900

3 200

3 800

5 347

8 450

10 553

Skupaj

2 450

3 800

5 156

6 700

9 098

14 128

16 271

24 002

29 219

49 499

Preglednica 10

Obveznosti podjetja PZL Hydral do davčnega urada okrožja Psie Pole v Vroclavu (v tisoč PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Obresti (13) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |
| Skupaj | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Glavnica

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Obresti (13)

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

Skupaj

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

Preglednica 11

Obveznosti podjetja PZL Hydral do mestnega sveta v Vroclavu (v tisoč PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31. 12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | 1 682 | 3 058 | 4 510 | 5 972 | 7 556 | 9 404 | 11 299 | 13 180 | 14 465 | 16 389 |
| Obresti | 1 800 | 2 200 | 3 500 | 5 500 | 7 100 | 7 950 | 8 500 | 9 065 | 9 951 | 10 698 |
| Skupaj | 3 482 | 5 258 | 8 010 | 11 472 | 14 656 | 17 354 | 19 799 | 22 245 | 24 416 | 27 087 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31. 12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Glavnica

1 682

3 058

4 510

5 972

7 556

9 404

11 299

13 180

14 465

16 389

Obresti

1 800

2 200

3 500

5 500

7 100

7 950

8 500

9 065

9 951

10 698

Skupaj

3 482

5 258

8 010

11 472

14 656

17 354

19 799

22 245

24 416

27 087

Preglednica 12

Obveznosti podjetja PZL Hydral do regionalnega urada Spodnje Šlezije (v tisoč PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | 0 | 15 | 37 | 57 | 76 | 90 | 90 | 90 | 567 | 935 |
| Obresti | 0 | 2 | 8 | 14 | 21 | 29 | 35 | 40 | 75 | 136 |
| Skupaj | 0 | 17 | 45 | 71 | 97 | 119 | 125 | 130 | 642 | 1 071 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Glavnica

0

15

37

57

76

90

90

90

567

935

Obresti

0

2

8

14

21

29

35

40

75

136

Skupaj

0

17

45

71

97

119

125

130

642

1 071

Preglednica 13

Obveznosti podjetja PZL Hydral do državnega sklada za rehabilitacijo invalidov (v tisoč PLN)

| | 31.12. 1998 | 31.12. 1999 | 31.12. 2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | 2 446 | 2 937 | 3 457 | 3 394 | 4 313 | 4 771 | 4 927 | 5 510 | 5 577 | 5 639 |
| Obresti | 3 550 | 3 900 | 4 100 | 4 308 | 4 807 | 5 080 | 5 518 | 6 040 | 6 898 | 7 245 |
| Skupaj | 5 996 | 6 837 | 7 557 | 7 702 | 9 120 | 9 851 | 10 445 | 11 550 | 12 476 | 12 884 |

31.12. 1998

31.12. 1999

31.12. 2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Glavnica

2 446

2 937

3 457

3 394

4 313

4 771

4 927

5 510

5 577

5 639

Obresti

3 550

3 900

4 100

4 308

4 807

5 080

5 518

6 040

6 898

7 245

Skupaj

5 996

6 837

7 557

7 702

9 120

9 851

10 445

11 550

12 476

12 884

Preglednica 14

Obveznosti podjetja PZL Hydral do ministrstva za finance (v tisoč PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | 8 018,8 | 14 395,5 | 64 717,1 | 64 717,1 | 19 687,7 | 19 646,5 | 19 422,5 | 18 773,1 | 18 260,3 | 18 260,3 |
| Obresti | 1 372,9 | 2 639,2 | 9 627,6 | 28 741,3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 193,7 | 1 117,1 |
| Skupaj | 9 391,7 | 17 034,7 | 74 344,7 | 93 458,4 | 19 687,7 | 19 646,5 | 19 422,5 | 18 773,1 | 18 454,0 | 19 377,4 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Glavnica

8 018,8

14 395,5

64 717,1

64 717,1

19 687,7

19 646,5

19 422,5

18 773,1

18 260,3

18 260,3

Obresti

1 372,9

2 639,2

9 627,6

28 741,3

0

0

0

0

193,7

1 117,1

Skupaj

9 391,7

17 034,7

74 344,7

93 458,4

19 687,7

19 646,5

19 422,5

18 773,1

18 454,0

19 377,4

| (37) | Javni upniki so zaračunavali zamudne obresti po obrestnih merah, prikazanih v preglednici 15. Pomembno je opozoriti, da so v preglednicah od 8 do 14 upoštevana delna povračila zneskov in prikazane ravni ob koncu leta; zato obresti, ki jih je treba plačati v posameznem letu, niso neposredno povezane z glavnico, ki se lahko spreminja.

  Preglednica 15


  Zamudne obresti za neplačane davke
   (14)



















  Leto | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 50 | 35 | 44 | 40 | 23 | 15 | 15 | 14 | 11 | 12 | 14 | 11 | 10 |

(37)

Javni upniki so zaračunavali zamudne obresti po obrestnih merah, prikazanih v preglednici 15. Pomembno je opozoriti, da so v preglednicah od 8 do 14 upoštevana delna povračila zneskov in prikazane ravni ob koncu leta; zato obresti, ki jih je treba plačati v posameznem letu, niso neposredno povezane z glavnico, ki se lahko spreminja.

Preglednica 15

Zamudne obresti za neplačane davke
   (14)

Leto

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

%

50

35

44

40

23

15

15

14

11

12

14

11

10

| (38) | Urad za socialno varnost, regionalni davčni urad Spodnje Šlezije, davčni urad okrožja Psie Pole v Vroclavu, mestni svet v Vroclavu in regionalni urad Spodnje Šlezije so zaračunavali ustrezne zamudne obresti za neplačane davke ter hkrati zavarovali svoje terjatve do podjetja PZL Hydral z vpisom hipotek na njegova nepremična sredstva. V preglednicah 16, 17, 18, 19 in 20 so prikazane spremembe hipotek na sredstva podjetja PZL Hydral, ki jih imajo ti javni upniki.

  Preglednica 16


  Zavarovanje na sredstvih podjetja PZL Hydral, ki ga ima urad za socialno varnost | Leto | Znesek | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 21 996 411,92 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 2 | 1999 | 21 996 411,92 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 3 | 2000 | 21 996 411,92 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 4 | 2001 | 28 660 990,95 PLN | skupna vrednost hipotek
  dodana je bila hipoteka v vrednosti 6 664 579,03PLN |
| 5 | 2002 | 29 602 956,07 PLN | skupna vrednost hipotek
  dodana je bila hipoteka v vrednosti 941 965,12PLN |
| 6 | 2003 | 37 315 430,58 PLN | skupna vrednost hipotek
  dodana je bila hipoteka v vrednosti 7 712 474,51PLN |
| 7 | 2004 | 68 984 278,13 PLN | skupna vrednost hipotek
  dodana je bila hipoteka v vrednosti 31 668 847,55PLN |
| 8 | 2005 | 82 625 551,83 PLN | skupna vrednost hipotek
  dodana je bila hipoteka v vrednosti 1 364 127,70PLN |
| 9 | 2006 | 91 511 663,94 PLN | skupna vrednost hipotek
  dodana je bila hipoteka v vrednosti 8 886 112,11PLN |
| 10 | 2007 | 96 153 021,00 PLN | skupna vrednost hipotek
  dodana je bila hipoteka v vrednosti 4 641 357,06PLN |

(38)

Urad za socialno varnost, regionalni davčni urad Spodnje Šlezije, davčni urad okrožja Psie Pole v Vroclavu, mestni svet v Vroclavu in regionalni urad Spodnje Šlezije so zaračunavali ustrezne zamudne obresti za neplačane davke ter hkrati zavarovali svoje terjatve do podjetja PZL Hydral z vpisom hipotek na njegova nepremična sredstva. V preglednicah 16, 17, 18, 19 in 20 so prikazane spremembe hipotek na sredstva podjetja PZL Hydral, ki jih imajo ti javni upniki.

Preglednica 16

Zavarovanje na sredstvih podjetja PZL Hydral, ki ga ima urad za socialno varnost

Leto

Znesek

Opombe

1

1998

21 996 411,92 PLN

skupna vrednost hipotek

2

1999

21 996 411,92 PLN

skupna vrednost hipotek

3

2000

21 996 411,92 PLN

skupna vrednost hipotek

4

2001

28 660 990,95 PLN

skupna vrednost hipotek

dodana je bila hipoteka v vrednosti 6 664 579,03PLN

5

2002

29 602 956,07 PLN

skupna vrednost hipotek

dodana je bila hipoteka v vrednosti 941 965,12PLN

6

2003

37 315 430,58 PLN

skupna vrednost hipotek

dodana je bila hipoteka v vrednosti 7 712 474,51PLN

7

2004

68 984 278,13 PLN

skupna vrednost hipotek

dodana je bila hipoteka v vrednosti 31 668 847,55PLN

8

2005

82 625 551,83 PLN

skupna vrednost hipotek

dodana je bila hipoteka v vrednosti 1 364 127,70PLN

9

2006

91 511 663,94 PLN

skupna vrednost hipotek

dodana je bila hipoteka v vrednosti 8 886 112,11PLN

10

2007

96 153 021,00 PLN

skupna vrednost hipotek

dodana je bila hipoteka v vrednosti 4 641 357,06PLN

Preglednica 17

Zavarovanje na sredstvih podjetja PZL Hydral, ki ga ima regionalni davčni urad Spodnje Šlezije

| | Leto | Znesek | Opombe |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | — | — |
| 4 | 2001 | — | — |
| 5 | 2002 | — | — |
| 6 | 2003 | — | — |
| 7 | 2004 | — | — |
| 8 | 2005 | 5 692 649,25 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 9 | 2006 | 5 692 649,25 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 10 | 2007 | 5 692 649,25 PLN | skupna vrednost hipotek |

Leto

Znesek

Opombe

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

—

—

4

2001

—

—

5

2002

—

—

6

2003

—

—

7

2004

—

—

8

2005

5 692 649,25 PLN

skupna vrednost hipotek

9

2006

5 692 649,25 PLN

skupna vrednost hipotek

10

2007

5 692 649,25 PLN

skupna vrednost hipotek

Preglednica 18

Zavarovanje na sredstvih podjetja PZL Hydral, ki ga ima davčni urad okrožja Psie Pole v Vroclavu

| | Leto | Znesek | Opombe |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | 112 759,61 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 4 | 2001 | 212 138,61 PLN | skupna vrednost hipotek
  dodana je bila hipoteka v vrednosti 99 379,00PLN |
| 5 | 2002 | 212 138,61 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 6 | 2003 | 212 138,61 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 7 | 2004 | 212 138,61 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 8 | 2005 | 212 138,61 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 9 | 2006 | 212 138,61 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 10 | 2007 | 212 138,61 PLN | skupna vrednost hipotek |

Leto

Znesek

Opombe

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

112 759,61 PLN

skupna vrednost hipotek

4

2001

212 138,61 PLN

skupna vrednost hipotek

dodana je bila hipoteka v vrednosti 99 379,00PLN

5

2002

212 138,61 PLN

skupna vrednost hipotek

6

2003

212 138,61 PLN

skupna vrednost hipotek

7

2004

212 138,61 PLN

skupna vrednost hipotek

8

2005

212 138,61 PLN

skupna vrednost hipotek

9

2006

212 138,61 PLN

skupna vrednost hipotek

10

2007

212 138,61 PLN

skupna vrednost hipotek

Preglednica 19

Zavarovanje na sredstvih podjetja PZL Hydral, ki ga ima mestni svet v Vroclavu

| | Leto | Znesek | Opombe |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 710 074,30 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 2 | 1999 | 710 074,30 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 3 | 2000 | 710 074,30 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 4 | 2001 | 945 962,80 PLN | skupna vrednost hipotek
  dodana je bila hipoteka v vrednosti 235 888,50PLN |
| 5 | 2002 | 2 119 622,40 PLN | skupna vrednost hipotek
  dodana je bila hipoteka v vrednosti 1 173 659,60PLN |
| 6 | 2003 | 2 119 622,40 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 7 | 2004 | 11 217 294,85 PLN | skupna vrednost hipotek
  dodana je bila hipoteka v vrednosti 9 097 672,45PLN |
| 8 | 2005 | 11 217 294,85 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 9 | 2006 | 12 589 452,85 PLN | skupna vrednost hipotek
  dodana je bila hipoteka v vrednosti 3 538 324,00PLN |
| 10 | 2007 | 15 379 758,25 PLN | skupna vrednost hipotek
  dodana je bila hipoteka v vrednosti 2 790 305,40PLN |

Leto

Znesek

Opombe

1

1998

710 074,30 PLN

skupna vrednost hipotek

2

1999

710 074,30 PLN

skupna vrednost hipotek

3

2000

710 074,30 PLN

skupna vrednost hipotek

4

2001

945 962,80 PLN

skupna vrednost hipotek

dodana je bila hipoteka v vrednosti 235 888,50PLN

5

2002

2 119 622,40 PLN

skupna vrednost hipotek

dodana je bila hipoteka v vrednosti 1 173 659,60PLN

6

2003

2 119 622,40 PLN

skupna vrednost hipotek

7

2004

11 217 294,85 PLN

skupna vrednost hipotek

dodana je bila hipoteka v vrednosti 9 097 672,45PLN

8

2005

11 217 294,85 PLN

skupna vrednost hipotek

9

2006

12 589 452,85 PLN

skupna vrednost hipotek

dodana je bila hipoteka v vrednosti 3 538 324,00PLN

10

2007

15 379 758,25 PLN

skupna vrednost hipotek

dodana je bila hipoteka v vrednosti 2 790 305,40PLN

Preglednica 20

Zavarovanje na sredstvih podjetja PZL Hydral, ki ga ima regionalni urad Spodnje Šlezije

| | Leto | Znesek | Opombe |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | — | — |
| 4 | 2001 | — | — |
| 5 | 2002 | 634 594,10 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 6 | 2003 | 634 594,10 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 7 | 2004 | 634 594,10 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 8 | 2005 | 634 594,10 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 9 | 2006 | 634 594,10 PLN | skupna vrednost hipotek |
| 10 | 2007 | 634 594,10 PLN | skupna vrednost hipotek |

Leto

Znesek

Opombe

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

—

—

4

2001

—

—

5

2002

634 594,10 PLN

skupna vrednost hipotek

6

2003

634 594,10 PLN

skupna vrednost hipotek

7

2004

634 594,10 PLN

skupna vrednost hipotek

8

2005

634 594,10 PLN

skupna vrednost hipotek

9

2006

634 594,10 PLN

skupna vrednost hipotek

10

2007

634 594,10 PLN

skupna vrednost hipotek

| (39) | Poljski organi so še navedli, da so javni upniki upoštevali znatno povečanje vrednosti industrijskih nepremičnin v Vroclavu med letoma 2003 in 2008. Cene nepremičnin so se na splošno povišale za 100 %, vrednost nepremičnin podjetja PZL Hydral pa se je povečala za 300 %. Vrednost zavarovanja javnih upnikov s hipotekami na sredstvih podjetja PZL Hydral se je torej dejansko povečala. |
| --- | --- |

(39)

Poljski organi so še navedli, da so javni upniki upoštevali znatno povečanje vrednosti industrijskih nepremičnin v Vroclavu med letoma 2003 in 2008. Cene nepremičnin so se na splošno povišale za 100 %, vrednost nepremičnin podjetja PZL Hydral pa se je povečala za 300 %. Vrednost zavarovanja javnih upnikov s hipotekami na sredstvih podjetja PZL Hydral se je torej dejansko povečala.

| (40) | Poljski organi so Komisijo obvestili, da državni sklad za rehabilitacijo invalidov in ministrstvo za finance nista imela zavarovanja (hipotek) na sredstvih podjetja PZL Hydral. Vendar je ministrstvo za finance del terjatev uveljavilo s sporazumom s podjetjem PZL Hydral, sklenjenim 20. maja 2002, v skladu s katerim mora to podjetje znaten del svojih obveznosti odplačati do konca leta 2002, kot je prikazano v preglednici 14. |
| --- | --- |

(40)

Poljski organi so Komisijo obvestili, da državni sklad za rehabilitacijo invalidov in ministrstvo za finance nista imela zavarovanja (hipotek) na sredstvih podjetja PZL Hydral. Vendar je ministrstvo za finance del terjatev uveljavilo s sporazumom s podjetjem PZL Hydral, sklenjenim 20. maja 2002, v skladu s katerim mora to podjetje znaten del svojih obveznosti odplačati do konca leta 2002, kot je prikazano v preglednici 14.

| (41) | Po navedbah poljskih organov so javni upniki – v nasprotju z zasebnimi upniki – s sodnim izvršiteljem izvedli ukrepe prisilne izterjave. Urad za socialno varnost je med letoma 1998 in 2007 izdal naloge za izterjavo 119,95 milijona PLN, regionalni davčni urad Spodnje Šlezije za 43,8 milijona PLN, državni sklad za rehabilitacijo invalidov pa za 2,1 milijona PLN, vendar dejansko izterjani znesek ni dosegel zneska obveznosti, navedenega v nalogih za izterjavo. Poljski organi so poudarili, da po mnenju sodnega izvršitelja nadomestne možnosti, kot je priposestvovanje sredstev, niso razumne in gospodarsko smiselne. Drugi javni upniki niso izvedli ukrepov za izterjavo, ampak so spremljali proces privatizacije in prestrukturiranja, za katerega so bili prepričani, da jim bo zagotovil večje donose kot neposredno uveljavljanje terjatev.

  Preglednica 21


  Povzetek ukrepov javnih upnikov za izterjavo zoper podjetje PZL Hydral (1997–2009) | Leto | Odplačane javnopravne obveznosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 206 349,90 PLN |
| 2 | 1999 | 0,00 PLN |
| 3 | 2000 | 674 100,75 PLN |
| 4 | 2001 | 4 922 525,14 PLN |
| 5 | 2002 | 3 209 042,05 PLN |
| 6 | 2003 | 223 928,70 PLN |
| 7 | 2004 | 1 960 765,69 PLN |
| 8 | 2005 | 3 641 223,35 PLN |
| 9 | 2006 | 4 472 476,92 PLN |
| 10 | 2007 | 9 455 133,89 PLN |
| 11 | 2008 | 54 590 790,45 PLN |
| 12 | 2009 | 4 500 000 PLN |
| Skupaj | | 87 846 336,84 PLN |

(41)

Po navedbah poljskih organov so javni upniki – v nasprotju z zasebnimi upniki – s sodnim izvršiteljem izvedli ukrepe prisilne izterjave. Urad za socialno varnost je med letoma 1998 in 2007 izdal naloge za izterjavo 119,95 milijona PLN, regionalni davčni urad Spodnje Šlezije za 43,8 milijona PLN, državni sklad za rehabilitacijo invalidov pa za 2,1 milijona PLN, vendar dejansko izterjani znesek ni dosegel zneska obveznosti, navedenega v nalogih za izterjavo. Poljski organi so poudarili, da po mnenju sodnega izvršitelja nadomestne možnosti, kot je priposestvovanje sredstev, niso razumne in gospodarsko smiselne. Drugi javni upniki niso izvedli ukrepov za izterjavo, ampak so spremljali proces privatizacije in prestrukturiranja, za katerega so bili prepričani, da jim bo zagotovil večje donose kot neposredno uveljavljanje terjatev.

Preglednica 21

Povzetek ukrepov javnih upnikov za izterjavo zoper podjetje PZL Hydral (1997–2009)

Leto

Odplačane javnopravne obveznosti

1

1998

206 349,90 PLN

2

1999

0,00 PLN

3

2000

674 100,75 PLN

4

2001

4 922 525,14 PLN

5

2002

3 209 042,05 PLN

6

2003

223 928,70 PLN

7

2004

1 960 765,69 PLN

8

2005

3 641 223,35 PLN

9

2006

4 472 476,92 PLN

10

2007

9 455 133,89 PLN

11

2008

54 590 790,45 PLN

12

2009

4 500 000 PLN

Skupaj

87 846 336,84 PLN

| (42) | Med letoma 1998 in 2009 so bile odplačane javnopravne obveznosti v višini 87,846 milijona PLN (26 %). |
| --- | --- |

(42)

Med letoma 1998 in 2009 so bile odplačane javnopravne obveznosti v višini 87,846 milijona PLN (26 %).

| (43) | Od leta 2003 se je odplačevanje javnopravnih obveznosti podjetja PZL Hydral znatno povečalo. |
| --- | --- |

(43)

Od leta 2003 se je odplačevanje javnopravnih obveznosti podjetja PZL Hydral znatno povečalo.

II. 3.   PZL Hydral kot podjetje v težavah

| (44) | V preglednici 22 so prikazani finančni podatki podjetja PZL Hydral za obdobje 1998–2009.

  Preglednica 22


  Izbrani podatki iz finančnih poročil podjetja PZL Hydral (v tisoč PLN) | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisti prihodek od prodaje | 44 088 | 46 403 | 45 691 | 37 933 | 35 500 | 37 111 | 34 651 | 47 560 | 48 618 | 55 741 | 32 757 | 11 870 |
| Dobiček (izguba) od prodaje | (10 839) | (1 546) | 2 004 | (8 772) | (10 005) | (9 420) | (6 857) | 972 | 49 | 3 641 | (6 454) | (165 020) |
| Čisti dobiček (izguba) (15) | (13 661) | (13 354) | 217 | 18,473 | 49,346 | (177 982) | (48 151) | (14 927) | (1 076) | 61 578 | 23 902 | 46 |
| Sredstva skupaj | 203 936 | 212 834 | 228 344 | 250 115 | 192 013 | 113 255 | 86 966 | 92 011 | 76 986 | 111 051 | 35 661 | 30 617 |
| Lastniški (negativni) kapital | 9 707 | 3 078 | 268 | 18 440 | 15 074 | (166 664) | (214 815) | (229 743) | (250 500) | (188 922) | (165 020) | (164 974) |
| Dolgoročne obveznosti in rezerve | 194 231 | 209 756 | 228 075 | 231 675 | 176 939 | 279 920 | 301 781 | 321 753 | 327 486 | 299 973 | 200 681 | 195 592 |

(44)

V preglednici 22 so prikazani finančni podatki podjetja PZL Hydral za obdobje 1998–2009.

Preglednica 22

Izbrani podatki iz finančnih poročil podjetja PZL Hydral (v tisoč PLN)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Čisti prihodek od prodaje

44 088

46 403

45 691

37 933

35 500

37 111

34 651

47 560

48 618

55 741

32 757

11 870

Dobiček (izguba) od prodaje

(10 839)

(1 546)

2 004

(8 772)

(10 005)

(9 420)

(6 857)

972

49

3 641

(6 454)

(165 020)

Čisti dobiček (izguba) (15)

(13 661)

(13 354)

217

18,473

49,346

(177 982)

(48 151)

(14 927)

(1 076)

61 578

23 902

46

Sredstva skupaj

203 936

212 834

228 344

250 115

192 013

113 255

86 966

92 011

76 986

111 051

35 661

30 617

Lastniški (negativni) kapital

9 707

3 078

268

18 440

15 074

(166 664)

(214 815)

(229 743)

(250 500)

(188 922)

(165 020)

(164 974)

Dolgoročne obveznosti in rezerve

194 231

209 756

228 075

231 675

176 939

279 920

301 781

321 753

327 486

299 973

200 681

195 592

| (45) | Podjetje PZL Hydral je imelo od leta 1998 do leta 2002 pozitiven kapital. Leta 2003 je imelo negativen kapital, do leta 2007 pa je neprekinjeno beležilo čisto izgubo. Med letoma 2007 in 2009 je ustvarilo dobiček. Vrednost sredstev podjetja PZL Hydral se je z 203,936 milijonov PLN v letu 1998 zmanjšala na 76,986 milijonov PLN v letu 2006. Dolgoročne obveznosti so se v obdobjih 1998–2001 in 2003–2006 nenehno povečevale, dokler niso leta 2006 znašale 327,486 milijonov PLN. |
| --- | --- |

(45)

Podjetje PZL Hydral je imelo od leta 1998 do leta 2002 pozitiven kapital. Leta 2003 je imelo negativen kapital, do leta 2007 pa je neprekinjeno beležilo čisto izgubo. Med letoma 2007 in 2009 je ustvarilo dobiček. Vrednost sredstev podjetja PZL Hydral se je z 203,936 milijonov PLN v letu 1998 zmanjšala na 76,986 milijonov PLN v letu 2006. Dolgoročne obveznosti so se v obdobjih 1998–2001 in 2003–2006 nenehno povečevale, dokler niso leta 2006 znašale 327,486 milijonov PLN.

| (46) | Kot je pojasnjeno zgoraj, je podjetje PZL Hydral od leta 2008 prihodek ustvarjalo predvsem s prodajo storitev in zalog blaga, proizvedenega v prejšnjih letih, delno pa tudi s podružnicami. |
| --- | --- |

(46)

Kot je pojasnjeno zgoraj, je podjetje PZL Hydral od leta 2008 prihodek ustvarjalo predvsem s prodajo storitev in zalog blaga, proizvedenega v prejšnjih letih, delno pa tudi s podružnicami.

II. 4.   PZL Wrocław kot podjetje v težavah

| (47) | Kar zadeva finančno stanje podjetja PZL Wrocław, podjetje v letih 2007, 2008 in 2009 ni izgubilo več kot 50 % svojega kapitala niti ni izpolnilo v poljski zakonodaji določenih pogojev za začetek postopkov zaradi nesolventnosti. Njegov promet je leta 2006 znašal 5,3 milijona PLN, leta 200723 milijonov PLN, leta 2008 pa 60 milijonov PLN. Čista izguba je leta 2006 znašala 1 milijon PLN, medtem ko je čisti dobiček leta 2007 znašal 0,04 milijona PLN, leta 2008 pa je strmo narasel na 8,7 milijona PLN. |
| --- | --- |

(47)

Kar zadeva finančno stanje podjetja PZL Wrocław, podjetje v letih 2007, 2008 in 2009 ni izgubilo več kot 50 % svojega kapitala niti ni izpolnilo v poljski zakonodaji določenih pogojev za začetek postopkov zaradi nesolventnosti. Njegov promet je leta 2006 znašal 5,3 milijona PLN, leta 200723 milijonov PLN, leta 2008 pa 60 milijonov PLN. Čista izguba je leta 2006 znašala 1 milijon PLN, medtem ko je čisti dobiček leta 2007 znašal 0,04 milijona PLN, leta 2008 pa je strmo narasel na 8,7 milijona PLN.

| (48) | Glede na finančna poročila podjetja PZL Wrocław se je vrednost njegovih nekratkoročnih sredstev s 4,8 milijona PLN v letu 2006 povečala na 25,7 milijona PLN v letu 2007,27 milijonov PLN v letu 2008 in 29 milijonov PLN v letu 2009. V skladu s poljskim zakonom o proračunu ministrstvo za obrambo vsako leto dodeli finančna sredstva za nakup vojaške opreme. Podjetje PZL Wrocław je leta 2008 prejelo pogodbe za vojaško blago (kot so hidravlični sistemi in pnevmatski elementi za sisteme za reguliranje goriva) v vrednosti [...] ter to blago tudi prodalo, hkrati pa je ministrstvu za obrambo zagotovilo storitve vzdrževanja v vrednosti [...]; skupni znesek torej znaša [...]. |
| --- | --- |

(48)

Glede na finančna poročila podjetja PZL Wrocław se je vrednost njegovih nekratkoročnih sredstev s 4,8 milijona PLN v letu 2006 povečala na 25,7 milijona PLN v letu 2007,27 milijonov PLN v letu 2008 in 29 milijonov PLN v letu 2009. V skladu s poljskim zakonom o proračunu ministrstvo za obrambo vsako leto dodeli finančna sredstva za nakup vojaške opreme. Podjetje PZL Wrocław je leta 2008 prejelo pogodbe za vojaško blago (kot so hidravlični sistemi in pnevmatski elementi za sisteme za reguliranje goriva) v vrednosti [...] ter to blago tudi prodalo, hkrati pa je ministrstvu za obrambo zagotovilo storitve vzdrževanja v vrednosti [...]; skupni znesek torej znaša [...].

| (49) | Poljski organi prav tako trdijo, da na trgu, na katerem je poslovalo podjetje PZL Wrocław, tj. letalskem in obrambnem trgu, do konca leta 2008 ni bilo znakov upočasnitve dejavnosti. |
| --- | --- |

(49)

Poljski organi prav tako trdijo, da na trgu, na katerem je poslovalo podjetje PZL Wrocław, tj. letalskem in obrambnem trgu, do konca leta 2008 ni bilo znakov upočasnitve dejavnosti.

| (50) | Vendar je imelo podjetje PZL Wrocław leta 2009 finančne težave zaradi velikega zmanjšanja števila naročil ministrstva za obrambo, ki ga je povzročila gospodarska kriza. Vrednost naročenega in prodanega vojaškega blaga (kot so hidravlični sistemi in pnevmatski elementi za sisteme za reguliranje goriva) se je leta 2009 zmanjšala na [...], vrednost zagotovljenih storitev vzdrževanja pa na [...]. Tako se je prodaja vojaškega blaga v primerjavi z letom 2008 zmanjšala za [...] %. Posledično je imelo podjetje PZL Wrocław v letu 2009 čisto izgubo v višini 8,3 milijona PLN. Njegov promet se je s 60 milijonov PLN v letu 2008 zmanjšal na 41 milijonov PLN v letu 2009. |
| --- | --- |

(50)

Vendar je imelo podjetje PZL Wrocław leta 2009 finančne težave zaradi velikega zmanjšanja števila naročil ministrstva za obrambo, ki ga je povzročila gospodarska kriza. Vrednost naročenega in prodanega vojaškega blaga (kot so hidravlični sistemi in pnevmatski elementi za sisteme za reguliranje goriva) se je leta 2009 zmanjšala na [...], vrednost zagotovljenih storitev vzdrževanja pa na [...]. Tako se je prodaja vojaškega blaga v primerjavi z letom 2008 zmanjšala za [...] %. Posledično je imelo podjetje PZL Wrocław v letu 2009 čisto izgubo v višini 8,3 milijona PLN. Njegov promet se je s 60 milijonov PLN v letu 2008 zmanjšal na 41 milijonov PLN v letu 2009.

| (51) | Obveznosti podjetja so se z 31 milijonov PLN v letu 2008 povečale na 35 milijonov PLN v letu 2009. Leta 2006 so znašale 7 milijonov PLN, leta 2007 pa 18,4 milijona PLN. |
| --- | --- |

(51)

Obveznosti podjetja so se z 31 milijonov PLN v letu 2008 povečale na 35 milijonov PLN v letu 2009. Leta 2006 so znašale 7 milijonov PLN, leta 2007 pa 18,4 milijona PLN.

| (52) | Poljski organi so Komisijo obvestili, da podjetje PZL Wrocław na podlagi poljske zakonodaje (16) še ne izpolnjuje pogojev za začetek stečajnega postopka. Zahtevo za stečaj pa bo moralo vložiti ob neuspešnem postopku prestrukturiranja skupine Hydral, ki zdaj poteka na podlagi predpostavk, na katerih temeljita načrt prestrukturiranja javnopravnih obveznosti in okvirni sporazum z vlagateljem. |
| --- | --- |

(52)

Poljski organi so Komisijo obvestili, da podjetje PZL Wrocław na podlagi poljske zakonodaje (16) še ne izpolnjuje pogojev za začetek stečajnega postopka. Zahtevo za stečaj pa bo moralo vložiti ob neuspešnem postopku prestrukturiranja skupine Hydral, ki zdaj poteka na podlagi predpostavk, na katerih temeljita načrt prestrukturiranja javnopravnih obveznosti in okvirni sporazum z vlagateljem.

II.5.   Načrt prestrukturiranja in postopek privatizacije

| (53) | Načrt prestrukturiranja za podjetji PZL Hydral in PZL Wrocław (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja) je treba obravnavati ob upoštevanju poskusov Poljske, da privatizira uspešna podjetja, zlasti na področju letalstva in obrambe. |
| --- | --- |

(53)

Načrt prestrukturiranja za podjetji PZL Hydral in PZL Wrocław (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja) je treba obravnavati ob upoštevanju poskusov Poljske, da privatizira uspešna podjetja, zlasti na področju letalstva in obrambe.

| (54) | Zasebna svetovalna družba Business Management Finance S.A. je leta 1998 pripravila strategijo za prestrukturiranje podjetja PZL Hydral, ki je vključevala pregled trenutnega finančnega stanja podjetja PZL Hydral ter analizo stroškov in dejavnosti prestrukturiranja. V strategiji je navedeno, da bi bilo za prestrukturiranje obveznosti podjetja PZL Hydral razumno izločiti nekatera njegova sredstva in jih prodati zasebnemu vlagatelju. |
| --- | --- |

(54)

Zasebna svetovalna družba Business Management Finance S.A. je leta 1998 pripravila strategijo za prestrukturiranje podjetja PZL Hydral, ki je vključevala pregled trenutnega finančnega stanja podjetja PZL Hydral ter analizo stroškov in dejavnosti prestrukturiranja. V strategiji je navedeno, da bi bilo za prestrukturiranje obveznosti podjetja PZL Hydral razumno izločiti nekatera njegova sredstva in jih prodati zasebnemu vlagatelju.

| (55) | Delničarji podjetja PZL Hydral, po ustanovitvi podjetja PZL Wrocław leta 2004 pa tudi njegovi delničarji, so se redno srečevali in razpravljali o privatizaciji skupine ali njenih delov (podjetja PZL Wrocław) ter se z zainteresiranimi stranmi pogajali o pogojih transakcije. |
| --- | --- |

(55)

Delničarji podjetja PZL Hydral, po ustanovitvi podjetja PZL Wrocław leta 2004 pa tudi njegovi delničarji, so se redno srečevali in razpravljali o privatizaciji skupine ali njenih delov (podjetja PZL Wrocław) ter se z zainteresiranimi stranmi pogajali o pogojih transakcije.

| (56) | Nato so poljski organi začeli pogajanja z morebitnimi vlagatelji, ki so jih zasebni (le za prvi poskus privatizacije z [...]) in javni upniki natančno spremljali. Pogajanja so potekala z naslednjimi podjetji: [...] (2002–2006), [...] (2007–2008), [...] (2008) in od leta 2009 s sedanjim vlagateljem [...] (v nadaljnjem besedilu: [...] ali vlagatelj). |
| --- | --- |

(56)

Nato so poljski organi začeli pogajanja z morebitnimi vlagatelji, ki so jih zasebni (le za prvi poskus privatizacije z [...]) in javni upniki natančno spremljali. Pogajanja so potekala z naslednjimi podjetji: [...] (2002–2006), [...] (2007–2008), [...] (2008) in od leta 2009 s sedanjim vlagateljem [...] (v nadaljnjem besedilu: [...] ali vlagatelj).

| (57) | Leta 2002 so se na podlagi industrijskega sodelovanja z [...], svetovnim proizvajalcem letalskih sestavnih delov, ki je leta 2009 dosegel letni promet v višini [...], začeli pogovori o prodaji podjetja PZL Hydral. [...] in podjetje PZL Hydral sta 25. novembra 2002 sklenila dogovor o nerazkrivanju informacij. [...] je 22. aprila 2003 podjetju PZL Hydral poslal pismo o nameri ter v njem izrazil zanimanje za morebitni nakup delnic v podjetju PZL Hydral in pripravljenost za skrben pregled poslovanja, ki je bil opravljen maja 2003. [...] je aprila 2005 zaradi morebitnega nakupa podjetja PZL Wrocław, ki je bilo ustanovljeno leta 2004, razširil področje skrbnega pregleda poslovanja. Junija 2005 je bila [...] predložena dokumentacija. V drugi polovici leta 2005 in prvi polovici leta 2006 je bilo organiziranih več srečanj s predstavniki [...]. Vendar [...] od novembra 2006 ni sprejel nobenega ukrepa za dokončanje transakcije. |
| --- | --- |

(57)

Leta 2002 so se na podlagi industrijskega sodelovanja z [...], svetovnim proizvajalcem letalskih sestavnih delov, ki je leta 2009 dosegel letni promet v višini [...], začeli pogovori o prodaji podjetja PZL Hydral. [...] in podjetje PZL Hydral sta 25. novembra 2002 sklenila dogovor o nerazkrivanju informacij. [...] je 22. aprila 2003 podjetju PZL Hydral poslal pismo o nameri ter v njem izrazil zanimanje za morebitni nakup delnic v podjetju PZL Hydral in pripravljenost za skrben pregled poslovanja, ki je bil opravljen maja 2003. [...] je aprila 2005 zaradi morebitnega nakupa podjetja PZL Wrocław, ki je bilo ustanovljeno leta 2004, razširil področje skrbnega pregleda poslovanja. Junija 2005 je bila [...] predložena dokumentacija. V drugi polovici leta 2005 in prvi polovici leta 2006 je bilo organiziranih več srečanj s predstavniki [...]. Vendar [...] od novembra 2006 ni sprejel nobenega ukrepa za dokončanje transakcije.

| (58) | Poljski organi so navedli, da je [...] odstopil iz pogajanj, saj ni bila dosežena rešitev glede vprašanja dolga podjetja. |
| --- | --- |

(58)

Poljski organi so navedli, da je [...] odstopil iz pogajanj, saj ni bila dosežena rešitev glede vprašanja dolga podjetja.

| (59) | Javni in zasebni upniki so bili med temi pogajanji o njihovem napredku redno obveščeni, včasih tudi tedensko. |
| --- | --- |

(59)

Javni in zasebni upniki so bili med temi pogajanji o njihovem napredku redno obveščeni, včasih tudi tedensko.

| (60) | Poljski organi so uporabili novo strategijo privatizacije, ki je bila osredotočena na doseganje rentabilnosti podjetja PZL Wrocław, ki se prodaja, in poznejšo likvidacijo podjetja PZL Hydral na podlagi prihodkov od prodaje podjetja PZL Wrocław ter drugih podružnic in sredstev. Agencija IDA, podjetje PZL Hydral in javni upniki tega podjetja so to strategijo potrdili, v zadnjem četrtletju leta 2007 pa je bila uradno sprejeta kot načrt prestrukturiranja za obdobje 2007–2010 (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja). |
| --- | --- |

(60)

Poljski organi so uporabili novo strategijo privatizacije, ki je bila osredotočena na doseganje rentabilnosti podjetja PZL Wrocław, ki se prodaja, in poznejšo likvidacijo podjetja PZL Hydral na podlagi prihodkov od prodaje podjetja PZL Wrocław ter drugih podružnic in sredstev. Agencija IDA, podjetje PZL Hydral in javni upniki tega podjetja so to strategijo potrdili, v zadnjem četrtletju leta 2007 pa je bila uradno sprejeta kot načrt prestrukturiranja za obdobje 2007–2010 (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja).

| (61) | V skladu s tem načrtom naj bi bili javni upniki poplačani s prihodki od prodaje sredstev podjetja PZL Hydral, in sicer: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. – 1 milijon PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. – 3 milijone PLN. Prodaja podjetja PZL Wrocław naj bi prinesla 65,9 milijona PLN (vključno z livarno). Prodaja drugih finančnih sredstev naj bi prinesla 0,5 milijona PLN, prodaja nepremičnine, imenovane BBCenter, 47,5 milijona PLN, prodaja parkirišča 2 milijona PLN, prodaja električne centrale (GSZ) pa 0,9 milijona PLN. Načrt prestrukturiranja je torej temeljil na predpostavki, da bo s prodajo sredstev ustvarjen skupni dohodek v višini vsaj 120,8 milijona PLN. |
| --- | --- |

(61)

V skladu s tem načrtom naj bi bili javni upniki poplačani s prihodki od prodaje sredstev podjetja PZL Hydral, in sicer: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. – 1 milijon PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. – 3 milijone PLN. Prodaja podjetja PZL Wrocław naj bi prinesla 65,9 milijona PLN (vključno z livarno). Prodaja drugih finančnih sredstev naj bi prinesla 0,5 milijona PLN, prodaja nepremičnine, imenovane BBCenter, 47,5 milijona PLN, prodaja parkirišča 2 milijona PLN, prodaja električne centrale (GSZ) pa 0,9 milijona PLN. Načrt prestrukturiranja je torej temeljil na predpostavki, da bo s prodajo sredstev ustvarjen skupni dohodek v višini vsaj 120,8 milijona PLN.

| (62) | V načrtu prestrukturiranja je bila predvidena tudi dokapitalizacija v višini 36 milijonov PLN za zagotovitev vračila 156,8 milijona PLN javnim upnikom. Predvidena je bila tudi možnost, da agencija IDA zagotovi dodatno dokapitalizacijo v višini 77,4 milijona PLN za poplačilo obveznosti uradu za socialno varnost za obdobje 1996–1998. |
| --- | --- |

(62)

V načrtu prestrukturiranja je bila predvidena tudi dokapitalizacija v višini 36 milijonov PLN za zagotovitev vračila 156,8 milijona PLN javnim upnikom. Predvidena je bila tudi možnost, da agencija IDA zagotovi dodatno dokapitalizacijo v višini 77,4 milijona PLN za poplačilo obveznosti uradu za socialno varnost za obdobje 1996–1998.

| (63) | Nato je podjetje PZL Wrocław januarja 2007 pridobilo vojaška potrdila in dovoljenja za trgovanje z orožjem (glej točko 16). V nadaljevanju leta 2007 je pridobilo več sredstev, strojev, opreme in strokovnega znanja. Ta pridobitev se je financirala s posojilom v višini 12,5 milijona PLN, ki ga je agencija IDA podjetju PZL Wrocław odobrila 24. maja 2007 (v nadaljnjem besedilu: posojilo iz leta 2007), in stvarnim vložkom matičnega podjetja PZL Hydral v kapital podjetja PZL Wrocław v obliki prenosa sredstev decembra 2007. |
| --- | --- |

(63)

Nato je podjetje PZL Wrocław januarja 2007 pridobilo vojaška potrdila in dovoljenja za trgovanje z orožjem (glej točko 16). V nadaljevanju leta 2007 je pridobilo več sredstev, strojev, opreme in strokovnega znanja. Ta pridobitev se je financirala s posojilom v višini 12,5 milijona PLN, ki ga je agencija IDA podjetju PZL Wrocław odobrila 24. maja 2007 (v nadaljnjem besedilu: posojilo iz leta 2007), in stvarnim vložkom matičnega podjetja PZL Hydral v kapital podjetja PZL Wrocław v obliki prenosa sredstev decembra 2007.

| (64) | Poljski organi so še poudarili, da je bilo posojilo iz leta 2007 odobreno, da bi agencija IDA pridobila približno [...]-odstotni poslovni delež v podjetju PZL Wrocław (kar pomeni zamenjavo terjatev v lastniške deleže) in dosegla ustrezen donos na vloženi kapital, ko bi prodala svoje delnice podjetja PZL Wrocław, medtem ko bi podjetje PZL Hydral poslovni delež uporabilo za poplačilo javnih upnikov. |
| --- | --- |

(64)

Poljski organi so še poudarili, da je bilo posojilo iz leta 2007 odobreno, da bi agencija IDA pridobila približno [...]-odstotni poslovni delež v podjetju PZL Wrocław (kar pomeni zamenjavo terjatev v lastniške deleže) in dosegla ustrezen donos na vloženi kapital, ko bi prodala svoje delnice podjetja PZL Wrocław, medtem ko bi podjetje PZL Hydral poslovni delež uporabilo za poplačilo javnih upnikov.

| (65) | Posojilo iz leta 2007 je bilo odobreno po spremenljivi trimesečni obrestni meri WIBOR, povečani za 200 bazičnih točk, ki je takrat znašala 6,45 % za prvotno obdobje do leta 2007; temeljilo je na predpostavki, da se bo posojilo podaljševalo vse do zamenjave terjatev v lastniške deleže pred prodajo podjetja PZL Wrocław. Posojilo je bilo zavarovano z:






  — | registrirano zastavno pravico (17) na osnovna sredstva podjetja PZL Wrocław (stroji) v vrednosti 5,5 milijona PLN, ki je bila vpisana v register zastavnih pravic; |
| --- | --- | --- |

(65)

Posojilo iz leta 2007 je bilo odobreno po spremenljivi trimesečni obrestni meri WIBOR, povečani za 200 bazičnih točk, ki je takrat znašala 6,45 % za prvotno obdobje do leta 2007; temeljilo je na predpostavki, da se bo posojilo podaljševalo vse do zamenjave terjatev v lastniške deleže pred prodajo podjetja PZL Wrocław. Posojilo je bilo zavarovano z:

—

registrirano zastavno pravico (17) na osnovna sredstva podjetja PZL Wrocław (stroji) v vrednosti 5,5 milijona PLN, ki je bila vpisana v register zastavnih pravic;

| — | običajno zastavno pravico (18) na 66 850 delnic, kar pomeni 100-odstotni poslovni delež v podjetju ob transakciji maja 2007 in [...]-odstotni poslovni delež ob koncu leta 2007. |
| --- | --- |

—

običajno zastavno pravico (18) na 66 850 delnic, kar pomeni 100-odstotni poslovni delež v podjetju ob transakciji maja 2007 in [...]-odstotni poslovni delež ob koncu leta 2007.

| (66) | Poljski organi so Komisijo obvestili, da so svetovalci družbe Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych kot neodvisni strokovnjaki marca 2007 na zahtevo agencije IDA ocenili vrednost podjetja PZL Wrocław. Uporabili so tri metode vrednotenja: metodo prihodkov na podlagi diskontiranega čistega dobička (metoda 1), metodo prihodkov na podlagi diskontiranega čistega dobička, ki se mu prišteje amortizacija (metoda 2), ter metodo diskontiranega denarnega toka (metoda 3) (19), vključno z analizo občutljivosti (zmerni, optimistični in pesimistični scenarij). |
| --- | --- |

(66)

Poljski organi so Komisijo obvestili, da so svetovalci družbe Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych kot neodvisni strokovnjaki marca 2007 na zahtevo agencije IDA ocenili vrednost podjetja PZL Wrocław. Uporabili so tri metode vrednotenja: metodo prihodkov na podlagi diskontiranega čistega dobička (metoda 1), metodo prihodkov na podlagi diskontiranega čistega dobička, ki se mu prišteje amortizacija (metoda 2), ter metodo diskontiranega denarnega toka (metoda 3) (19), vključno z analizo občutljivosti (zmerni, optimistični in pesimistični scenarij).

| (67) | Na podlagi teh treh metod je bila vrednost podjetja PZL Wrocław ocenjena na: | metoda 1:






  a) | na podlagi zmernega scenarija je vrednost ocenjena na [...]; |
| --- | --- | --- | --- |

(67)

Na podlagi teh treh metod je bila vrednost podjetja PZL Wrocław ocenjena na:

metoda 1:

a)

na podlagi zmernega scenarija je vrednost ocenjena na [...];

| b) | na podlagi optimističnega scenarija je vrednost ocenjena na [...]; |
| --- | --- |

b)

na podlagi optimističnega scenarija je vrednost ocenjena na [...];

| c) | na podlagi pesimističnega scenarija je vrednost ocenjena na [...]; |
| --- | --- |

c)

na podlagi pesimističnega scenarija je vrednost ocenjena na [...];

| | metoda 2:






  a) | na podlagi zmernega scenarija je vrednost ocenjena na [...]; |
| --- | --- | --- |

metoda 2:

a)

na podlagi zmernega scenarija je vrednost ocenjena na [...];

| b) | na podlagi optimističnega scenarija je vrednost ocenjena na [...]; |
| --- | --- |

b)

na podlagi optimističnega scenarija je vrednost ocenjena na [...];

| c) | na podlagi pesimističnega scenarija je vrednost ocenjena na [...]; |
| --- | --- |

c)

na podlagi pesimističnega scenarija je vrednost ocenjena na [...];

| | metoda 3:






  a) | na podlagi zmernega scenarija je vrednost ocenjena na [...]; |
| --- | --- | --- |

metoda 3:

a)

na podlagi zmernega scenarija je vrednost ocenjena na [...];

| b) | na podlagi optimističnega scenarija je vrednost ocenjena na [...]; |
| --- | --- |

b)

na podlagi optimističnega scenarija je vrednost ocenjena na [...];

| c) | na podlagi pesimističnega scenarija je vrednost ocenjena na [...]; |
| --- | --- |

c)

na podlagi pesimističnega scenarija je vrednost ocenjena na [...];

| (68) | Za vrednotenje podjetja PZL Wrocław so bili uporabljeni naslednji trije elementi:






  — | finančne napovedi podjetja, vključno z denarnim tokom, čistim dobičkom in amortizacijo za obdobje 2007–2011 z analizo občutljivosti (zmerni, optimistični in pesimistični scenarij); glej preglednico 23 spodaj; |
| --- | --- | --- |

(68)

Za vrednotenje podjetja PZL Wrocław so bili uporabljeni naslednji trije elementi:

—

finančne napovedi podjetja, vključno z denarnim tokom, čistim dobičkom in amortizacijo za obdobje 2007–2011 z analizo občutljivosti (zmerni, optimistični in pesimistični scenarij); glej preglednico 23 spodaj;

| — | diskontna stopnja na podlagi tehtanega povprečja stroškov kapitala (WACC) v višini 10,25 % in |
| --- | --- |

—

diskontna stopnja na podlagi tehtanega povprečja stroškov kapitala (WACC) v višini 10,25 % in

| — | predpostavka, da bo denarni tok po obdobju 2007–2011 postal stalen. |
| --- | --- |

—

predpostavka, da bo denarni tok po obdobju 2007–2011 postal stalen.

Preglednica 23

Različni scenariji v študiji iz leta 2007 (v tisoč PLN)

| Leto | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zmerni scenarij |
| Denarni tok | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čisti dobiček | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortizacija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čisti dobiček + amortizacija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Optimistični scenarij |
| Denarni tok | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čisti dobiček | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortizacija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čisti dobiček + amortizacija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pesimistični scenarij |
| Denarni tok | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čisti dobiček | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortizacija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čisti dobiček + amortizacija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Leto

2007

2008

2009

2010

2011

Zmerni scenarij

Denarni tok

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čisti dobiček

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortizacija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čisti dobiček + amortizacija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Optimistični scenarij

Denarni tok

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čisti dobiček

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortizacija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čisti dobiček + amortizacija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pesimistični scenarij

Denarni tok

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čisti dobiček

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortizacija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čisti dobiček + amortizacija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Diskontna stopnja za vse tri metode vrednotenja temelji na tehtanem povprečju stroškov kapitala v višini 10,25 % (20). Finančne napovedi podjetja, vključno z denarnim tokom, čistim dobičkom in amortizacijo za obdobje 2007–2011 z analizo občutljivosti (zmerni, optimistični in pesimistični scenarij za obdobje 2007–2011), temeljijo na podatkih, ki jih je predložilo podjetje PZL Wrocław. Glede na študijo ti podatki večinoma temeljijo na predvidenih naročilih ministrstva za obrambo. |
| --- | --- |

(69)

Diskontna stopnja za vse tri metode vrednotenja temelji na tehtanem povprečju stroškov kapitala v višini 10,25 % (20). Finančne napovedi podjetja, vključno z denarnim tokom, čistim dobičkom in amortizacijo za obdobje 2007–2011 z analizo občutljivosti (zmerni, optimistični in pesimistični scenarij za obdobje 2007–2011), temeljijo na podatkih, ki jih je predložilo podjetje PZL Wrocław. Glede na študijo ti podatki večinoma temeljijo na predvidenih naročilih ministrstva za obrambo.

| (70) | Poljski organi so se na podlagi te ocene pri določanju vrednosti delnic podjetja oprli na pesimistični scenarij, pri katerem je bil rezultat najslabši. Na podlagi tega so predvidevali, da je tržna vrednost zavarovanja v obliki običajne zastavne pravice na delnicah podjetja PZL Wrocław znašala vsaj 20,3 milijona PLN (21). Zato poljski organi menijo, da je takratna vrednost zavarovanja, vključno z zastavno pravico na strojih, katere vrednost je bila takrat 5,5 milijona PLN, presegala vrednost posojila. |
| --- | --- |

(70)

Poljski organi so se na podlagi te ocene pri določanju vrednosti delnic podjetja oprli na pesimistični scenarij, pri katerem je bil rezultat najslabši. Na podlagi tega so predvidevali, da je tržna vrednost zavarovanja v obliki običajne zastavne pravice na delnicah podjetja PZL Wrocław znašala vsaj 20,3 milijona PLN (21). Zato poljski organi menijo, da je takratna vrednost zavarovanja, vključno z zastavno pravico na strojih, katere vrednost je bila takrat 5,5 milijona PLN, presegala vrednost posojila.

| (71) | Poleg tega je agencija IDA na podlagi strokovne študije leta 2007 menila, da bi bilo razumno uporabiti vrednost podjetja PZL Wrocław ob koncu leta 2007 v višini [...] in upoštevati zmerni scenarij. Menila je tudi, da bo njena naložba donosna. Neposreden donos, ki bi ga agencija IDA lahko dosegla, če bi terjatve pred prodajo zamenjala v lastniške deleže in bi imela [...] % delnic (kar je približni delež in delovna predpostavka, ki jo je uporabila ta agencija), bi znašal vsaj 48,5 milijona PLN. |
| --- | --- |

(71)

Poleg tega je agencija IDA na podlagi strokovne študije leta 2007 menila, da bi bilo razumno uporabiti vrednost podjetja PZL Wrocław ob koncu leta 2007 v višini [...] in upoštevati zmerni scenarij. Menila je tudi, da bo njena naložba donosna. Neposreden donos, ki bi ga agencija IDA lahko dosegla, če bi terjatve pred prodajo zamenjala v lastniške deleže in bi imela [...] % delnic (kar je približni delež in delovna predpostavka, ki jo je uporabila ta agencija), bi znašal vsaj 48,5 milijona PLN.

| (72) | V skladu s tem so poljski organi trdili, da je agencija IDA v zvezi s posojilom iz leta 2007 pri prodaji podjetja PZL Wrocław ravnala kot vlagatelj. Poljski organi so še poudarili, da se podjetju PZL Hydral posojilo iz leta 2007 torej ni odobrilo, kot je bilo navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(72)

V skladu s tem so poljski organi trdili, da je agencija IDA v zvezi s posojilom iz leta 2007 pri prodaji podjetja PZL Wrocław ravnala kot vlagatelj. Poljski organi so še poudarili, da se podjetju PZL Hydral posojilo iz leta 2007 torej ni odobrilo, kot je bilo navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka.

| (73) | [...], vodilni svetovni dobavitelj sistemov in storitev za letalsko, vesoljsko in obrambno industrijo, ki je leta 2009 ustvaril prihodke v višini [...], je na podlagi nove privatizacijske strategije in načrta prestrukturiranja za obdobje 2007–2010 v prvem četrtletju leta 2007 začel pogajanja o prodaji podjetja PZL Wrocław ter julija/avgusta 2007 in februarja 2008 skrbno pregledal poslovanje tega podjetja. Ta pogajanja so bila rezultat tedanjega industrijskega sodelovanja. |
| --- | --- |

(73)

[...], vodilni svetovni dobavitelj sistemov in storitev za letalsko, vesoljsko in obrambno industrijo, ki je leta 2009 ustvaril prihodke v višini [...], je na podlagi nove privatizacijske strategije in načrta prestrukturiranja za obdobje 2007–2010 v prvem četrtletju leta 2007 začel pogajanja o prodaji podjetja PZL Wrocław ter julija/avgusta 2007 in februarja 2008 skrbno pregledal poslovanje tega podjetja. Ta pogajanja so bila rezultat tedanjega industrijskega sodelovanja.

| (74) | [...] je 31. januarja 2008 predložil ponudbo za nakup delnic podjetja PZL Wrocław, ki jo je 14. februarja 2008 prvič povišal. Srečanje med zastopniki [...] in agencijo IDA je potekalo 17. in 18. marca 2008. [...] je 2. aprila 2008 drugič povišal ponudbo. Cena, ki je bila za delnice ponujena 2. aprila 2008, je znašala [...] (v tem se je kazala vrednost podjetja PZL Wrocław na dan 31. decembra 2007), k čemur so bile prištete spremembe v gibljivih sredstvih, izračunane na podlagi posebne formule. Poljski organi so Komisijo obvestili, da bi uporaba formule, s katero bi se izrazila rast dobička, vodila k povišanju cene za [...]. |
| --- | --- |

(74)

[...] je 31. januarja 2008 predložil ponudbo za nakup delnic podjetja PZL Wrocław, ki jo je 14. februarja 2008 prvič povišal. Srečanje med zastopniki [...] in agencijo IDA je potekalo 17. in 18. marca 2008. [...] je 2. aprila 2008 drugič povišal ponudbo. Cena, ki je bila za delnice ponujena 2. aprila 2008, je znašala [...] (v tem se je kazala vrednost podjetja PZL Wrocław na dan 31. decembra 2007), k čemur so bile prištete spremembe v gibljivih sredstvih, izračunane na podlagi posebne formule. Poljski organi so Komisijo obvestili, da bi uporaba formule, s katero bi se izrazila rast dobička, vodila k povišanju cene za [...].

| (75) | Ta ponudba je bila v skladu z neodvisnim strokovnim vrednotenjem, ki ga je naročila agencija IDA. Pri tem vrednotenju, ki ga je izvedla družba Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki, je bilo ugotovljeno, da je vrednost podjetja PZL Wrocław marca 2008 na podlagi metode čiste vrednosti sredstev znašala [...]. Pristop te metode k vrednotenju je usmerjen k sredstvom, saj upošteva njihovo vrednost ter kreditno in debetno stran v bilanci stanja in zunaj nje. Po drugi strani vrednost podjetja PZL Hydral na podlagi metode diskontiranega denarnega toka, pri kateri se upoštevajo bodoči prihodki iz materialnih in nematerialnih sredstev v lasti podjetja PZL Wrocław, znaša [...]. Študija ne vključuje analize občutljivosti (tj. ne opisuje različnih scenarijev). |
| --- | --- |

(75)

Ta ponudba je bila v skladu z neodvisnim strokovnim vrednotenjem, ki ga je naročila agencija IDA. Pri tem vrednotenju, ki ga je izvedla družba Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki, je bilo ugotovljeno, da je vrednost podjetja PZL Wrocław marca 2008 na podlagi metode čiste vrednosti sredstev znašala [...]. Pristop te metode k vrednotenju je usmerjen k sredstvom, saj upošteva njihovo vrednost ter kreditno in debetno stran v bilanci stanja in zunaj nje. Po drugi strani vrednost podjetja PZL Hydral na podlagi metode diskontiranega denarnega toka, pri kateri se upoštevajo bodoči prihodki iz materialnih in nematerialnih sredstev v lasti podjetja PZL Wrocław, znaša [...]. Študija ne vključuje analize občutljivosti (tj. ne opisuje različnih scenarijev).

| (76) | Napovedi denarnega toka za obdobje po letu 2008 pri metodi diskontiranega denarnega toka temeljijo na finančnem načrtu podjetja PZL Wrocław za obdobje 2007–2013, v katerem je predvideno, da bo inflacija taka, kot jo je februarja 2008 za zadevno obdobje napovedala Narodna banka Poljske. Stroški kapitala se ocenjujejo na 16,65 %, kar vključuje netvegano stopnjo (4,70 %), premijo za tržno tveganje (7,17 %), premijo za sektorsko tveganje (1,78 %) in premijo za velikost trga (3 %) ter omogoča upoštevanje velikosti podjetja PZL Wrocław v primerjavi z njegovimi konkurenti (kot sta [...] ali [...]). V študiji je predvideno, da se bo od leta 2014 denarni tok povečeval za 3 % na leto (ob 2-odstotni inflaciji).

  Preglednica 24


  Ocene prihodnjega denarnega toka podjetja PZL Wrocław (v tisoč PLN)












  Leto | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stroški lastnega kapitala (v %) | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 |
| Ocene prihodnjega denarnega toka | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ocene prihodnjega diskontiranega denarnega toka | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(76)

Napovedi denarnega toka za obdobje po letu 2008 pri metodi diskontiranega denarnega toka temeljijo na finančnem načrtu podjetja PZL Wrocław za obdobje 2007–2013, v katerem je predvideno, da bo inflacija taka, kot jo je februarja 2008 za zadevno obdobje napovedala Narodna banka Poljske. Stroški kapitala se ocenjujejo na 16,65 %, kar vključuje netvegano stopnjo (4,70 %), premijo za tržno tveganje (7,17 %), premijo za sektorsko tveganje (1,78 %) in premijo za velikost trga (3 %) ter omogoča upoštevanje velikosti podjetja PZL Wrocław v primerjavi z njegovimi konkurenti (kot sta [...] ali [...]). V študiji je predvideno, da se bo od leta 2014 denarni tok povečeval za 3 % na leto (ob 2-odstotni inflaciji).

Preglednica 24

Ocene prihodnjega denarnega toka podjetja PZL Wrocław (v tisoč PLN)

Leto

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Stroški lastnega kapitala (v %)

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

Ocene prihodnjega denarnega toka

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ocene prihodnjega diskontiranega denarnega toka

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (77) | Metoda prilagojene čiste vrednosti sredstev je način za ovrednotenje „delujočega podjetja“, tako da se vrednost vseh sredstev in obveznosti prilagodi pošteni tržni vrednosti (22). Prilagoditev obveznosti s knjigovodsko vrednostjo 18,35 milijona PLN na čisto vrednost sredstev v višini [...] je bila opravljena na podlagi načrtovane zamenjave terjatev v lastniške deleže v letu 2007. Pri zadnji prilagoditvi so bila upoštevana zunajbilančna sredstva.

  Preglednica 25


  Podjetje PZL Wrocław – prilagojena metoda čiste vrednosti sredstev (v tisoč PLN)
   (23) | Knjigovodska vrednost | Čista vrednost sredstev |
| --- | --- | --- | --- |
| Osnovna sredstva | 25 710 | [...] |
| Gibljiva sredstva | 9 945 | [...] |
| Obveznosti | 18 350 | [...] |
| Zunajbilančna sredstva | 0 | [...] |
| Skupaj | 17 305 | [...] |

(77)

Metoda prilagojene čiste vrednosti sredstev je način za ovrednotenje „delujočega podjetja“, tako da se vrednost vseh sredstev in obveznosti prilagodi pošteni tržni vrednosti (22). Prilagoditev obveznosti s knjigovodsko vrednostjo 18,35 milijona PLN na čisto vrednost sredstev v višini [...] je bila opravljena na podlagi načrtovane zamenjave terjatev v lastniške deleže v letu 2007. Pri zadnji prilagoditvi so bila upoštevana zunajbilančna sredstva.

Preglednica 25

Podjetje PZL Wrocław – prilagojena metoda čiste vrednosti sredstev (v tisoč PLN)
   (23)

Knjigovodska vrednost

Čista vrednost sredstev

Osnovna sredstva

25 710

[...]

Gibljiva sredstva

9 945

[...]

Obveznosti

18 350

[...]

Zunajbilančna sredstva

0

[...]

Skupaj

17 305

[...]

| (78) | Prilagojena čista vrednost osnovnih sredstev je [...], medtem ko njihova knjigovodska vrednost znaša 25,710 milijona PLN. Prilagoditev se izvede predvsem tako, da se na podlagi študije, ki jo je 29. marca 2007 pripravil in Komisiji posredoval neodvisni strokovnjak, tj. „Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych“, izračuna poštena tržna vrednost vseh sredstev. V študiji se ocenjuje predvsem vrednost nepremičnin, kot so stavbe in zemljišča. Vrednost stavb je bila ocenjena na podlagi naslednje formule:
  V = Cn(1–Lu/100) × R,
  pri čemer so „Cn“ stroški gradnje nove stavbe, „Lu“ stopnja uporabe stavbe in „R“ koeficient, s katerim se upoštevajo razlike v cenah med različnimi regijami. Vrednost zemljišča se določi na podlagi primerjalnega pristopa, v skladu s katerim je cena zemljišča enaka doseženi ceni za podoben kos zemljišča, prilagojeni glede na razlike v inflaciji. |
| --- | --- |

(78)

Prilagojena čista vrednost osnovnih sredstev je [...], medtem ko njihova knjigovodska vrednost znaša 25,710 milijona PLN. Prilagoditev se izvede predvsem tako, da se na podlagi študije, ki jo je 29. marca 2007 pripravil in Komisiji posredoval neodvisni strokovnjak, tj. „Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych“, izračuna poštena tržna vrednost vseh sredstev. V študiji se ocenjuje predvsem vrednost nepremičnin, kot so stavbe in zemljišča. Vrednost stavb je bila ocenjena na podlagi naslednje formule:

V = Cn(1–Lu/100) × R,

pri čemer so „Cn“ stroški gradnje nove stavbe, „Lu“ stopnja uporabe stavbe in „R“ koeficient, s katerim se upoštevajo razlike v cenah med različnimi regijami. Vrednost zemljišča se določi na podlagi primerjalnega pristopa, v skladu s katerim je cena zemljišča enaka doseženi ceni za podoben kos zemljišča, prilagojeni glede na razlike v inflaciji.

| (79) | Prilagoditev obveznosti s knjigovodsko vrednostjo 18,350 milijona PLN na čisto vrednost sredstev v višini [...] je bila opravljena na podlagi načrtovane zamenjave terjatev v lastniške deleže v letu 2007. |
| --- | --- |

(79)

Prilagoditev obveznosti s knjigovodsko vrednostjo 18,350 milijona PLN na čisto vrednost sredstev v višini [...] je bila opravljena na podlagi načrtovane zamenjave terjatev v lastniške deleže v letu 2007.

| (80) | Pri zadnji prilagoditvi so se upoštevala zunajbilančna sredstva. Postavki, ki v bilanci stanja nista navedeni, vendar bi ju bilo treba v skladu z mnenjem avtorjev študije vključiti v vrednotenje, sta: „organizacija človeških virov“ in „organizacija proizvodnega postopka“, pri čemer se upoštevajo količinsko neopredeljivi vidiki vrednotenja v zvezi z vrednostjo uprave podjetja. |
| --- | --- |

(80)

Pri zadnji prilagoditvi so se upoštevala zunajbilančna sredstva. Postavki, ki v bilanci stanja nista navedeni, vendar bi ju bilo treba v skladu z mnenjem avtorjev študije vključiti v vrednotenje, sta: „organizacija človeških virov“ in „organizacija proizvodnega postopka“, pri čemer se upoštevajo količinsko neopredeljivi vidiki vrednotenja v zvezi z vrednostjo uprave podjetja.

| (81) | Poljski organi so po ponudbi, ki jo je predložil [...], Komisiji marca 2008 načrt prestrukturiranja priglasili kot pomoč za prestrukturiranje podjetja PZL Hydral, in sicer ob predpostavki, da bo podjetje PZL Wrocław prodano za [...]. Vključili so tudi posojilo iz leta 2007 in dodatno posojilo v višini 4 milijone PLN, ki naj bi bilo podjetju PZL Wrocław odobreno kot del ukrepov za dokončanje pogajanj z [...]. |
| --- | --- |

(81)

Poljski organi so po ponudbi, ki jo je predložil [...], Komisiji marca 2008 načrt prestrukturiranja priglasili kot pomoč za prestrukturiranje podjetja PZL Hydral, in sicer ob predpostavki, da bo podjetje PZL Wrocław prodano za [...]. Vključili so tudi posojilo iz leta 2007 in dodatno posojilo v višini 4 milijone PLN, ki naj bi bilo podjetju PZL Wrocław odobreno kot del ukrepov za dokončanje pogajanj z [...].

| (82) | Dodatno posojilo (v nadaljnjem besedilu: posojilo iz leta 2008) je bilo odobreno 2. aprila 2008, tj. na dan, ko je agencija IDA prejela podatke o drugem povišanju ponudbe. To posojilo je odobrila kot premostitveno posojilo do sklenitve posla z [...]. Podjetje PZL Wrocław je denar potrebovalo za izpolnitev večjega števila naročil ministrstva za obrambo. |
| --- | --- |

(82)

Dodatno posojilo (v nadaljnjem besedilu: posojilo iz leta 2008) je bilo odobreno 2. aprila 2008, tj. na dan, ko je agencija IDA prejela podatke o drugem povišanju ponudbe. To posojilo je odobrila kot premostitveno posojilo do sklenitve posla z [...]. Podjetje PZL Wrocław je denar potrebovalo za izpolnitev večjega števila naročil ministrstva za obrambo.

| (83) | Posojilo je bilo odobreno za pet let po spremenljivi obrestni meri na podlagi referenčne obrestne mere Komisije za Poljsko (ob odobritvi je znašala 6,42 %) in je bilo zavarovano z:






  — | registrirano zastavno pravico na osnovnih sredstvih podjetja PZL Wrocław (štirje stroji in posamezni deli opreme) v vrednosti 2,8 milijona PLN, ki je bila vpisana v register zastavnih pravic; |
| --- | --- | --- |

(83)

Posojilo je bilo odobreno za pet let po spremenljivi obrestni meri na podlagi referenčne obrestne mere Komisije za Poljsko (ob odobritvi je znašala 6,42 %) in je bilo zavarovano z:

—

registrirano zastavno pravico na osnovnih sredstvih podjetja PZL Wrocław (štirje stroji in posamezni deli opreme) v vrednosti 2,8 milijona PLN, ki je bila vpisana v register zastavnih pravic;

| — | odstopom denarnih terjatev na podlagi komercialne pogodbe v vrednosti 5,2 milijona PLN. |
| --- | --- |

—

odstopom denarnih terjatev na podlagi komercialne pogodbe v vrednosti 5,2 milijona PLN.

| (84) | Zato poljski organi menijo, da je vrednost zastavnih pravic presegala vrednost posojila. |
| --- | --- |

(84)

Zato poljski organi menijo, da je vrednost zastavnih pravic presegala vrednost posojila.

| (85) | Posojilo je bilo odobreno, da bi lahko podjetje PZL Wrocław kupilo stroje, potrebne za proizvodnjo. Agencija IDA je posojilo iz leta 2008 odobrila proti koncu pogajanj z [...] in ob predpostavki, da ga bo podjetje PZL Wrocław odplačalo z lastnimi sredstvi ali da ga bo odplačal vlagatelj. |
| --- | --- |

(85)

Posojilo je bilo odobreno, da bi lahko podjetje PZL Wrocław kupilo stroje, potrebne za proizvodnjo. Agencija IDA je posojilo iz leta 2008 odobrila proti koncu pogajanj z [...] in ob predpostavki, da ga bo podjetje PZL Wrocław odplačalo z lastnimi sredstvi ali da ga bo odplačal vlagatelj.

| (86) | Na podlagi tega so poljski organi trdili, da je agencija IDA ravnala ne le podobno kot zasebni vlagatelj, ampak tudi kot subjekt, ki prodaja podjetje PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(86)

Na podlagi tega so poljski organi trdili, da je agencija IDA ravnala ne le podobno kot zasebni vlagatelj, ampak tudi kot subjekt, ki prodaja podjetje PZL Wrocław.

| (87) | Poljski organi so Komisijo obvestili tudi, da se je dejavnost podjetja PZL Wrocław leta 2008 delno financirala s poslovnim najemom. Junija 2008 sta bili z zasebnim podjetjem [...] podpisani dve pogodbi o poslovnem najemu, in sicer [...] in [...]. Čista vrednost najema na podlagi teh pogodb je znašala 271 002 EUR in 401 263,20 EUR (0,82 milijona PLN, vključno z davkom na dodano vrednost) (24). Stroški najema na podlagi teh pogodb so za podjetje PZL Wrocław znašali 88 762,30 EUR, kar pomeni razliko med čisto vrednostjo strojev in čisto vrednostjo najema. Te pogodbe delujejo podobno kot posojila, pri čemer najemni predmet deluje kot zavarovanje. Podjetje PZL Wrocław bo po koncu najema pridobilo pravico do nakupa strojev v vrednosti 5 835 EUR. [...] je pred sklenitvijo teh pogodb o najemu s podjetjem PZL Wrocław temeljito analiziral finančno stanje in gospodarski položaj tega podjetja, vključno z njegovo zmogljivostjo ustvarjanja zadostnega denarnega toka za odplačevanje obrokov. |
| --- | --- |

(87)

Poljski organi so Komisijo obvestili tudi, da se je dejavnost podjetja PZL Wrocław leta 2008 delno financirala s poslovnim najemom. Junija 2008 sta bili z zasebnim podjetjem [...] podpisani dve pogodbi o poslovnem najemu, in sicer [...] in [...]. Čista vrednost najema na podlagi teh pogodb je znašala 271 002 EUR in 401 263,20 EUR (0,82 milijona PLN, vključno z davkom na dodano vrednost) (24). Stroški najema na podlagi teh pogodb so za podjetje PZL Wrocław znašali 88 762,30 EUR, kar pomeni razliko med čisto vrednostjo strojev in čisto vrednostjo najema. Te pogodbe delujejo podobno kot posojila, pri čemer najemni predmet deluje kot zavarovanje. Podjetje PZL Wrocław bo po koncu najema pridobilo pravico do nakupa strojev v vrednosti 5 835 EUR. [...] je pred sklenitvijo teh pogodb o najemu s podjetjem PZL Wrocław temeljito analiziral finančno stanje in gospodarski položaj tega podjetja, vključno z njegovo zmogljivostjo ustvarjanja zadostnega denarnega toka za odplačevanje obrokov.

| (88) | Poljski organi so v prvotni priglasitvi navedli tudi zamenjavo terjatev v lastniške deleže iz načrta prestrukturiranja v vrednosti 13,5 milijona PLN (brez obresti). |
| --- | --- |

(88)

Poljski organi so v prvotni priglasitvi navedli tudi zamenjavo terjatev v lastniške deleže iz načrta prestrukturiranja v vrednosti 13,5 milijona PLN (brez obresti).

| (89) | Pogajanja o pogojih in določbah sporazuma o prenosu poslovnega deleža so bila končana marca in aprila 2008. Vendar je [...] 14. aprila 2008 ponudbo umaknil. Poljski organi menijo, da so bile razlog za ta umik verjetno znatne spremembe na svetovnem trgu, ki so bile posledica gospodarske krize. |
| --- | --- |

(89)

Pogajanja o pogojih in določbah sporazuma o prenosu poslovnega deleža so bila končana marca in aprila 2008. Vendar je [...] 14. aprila 2008 ponudbo umaknil. Poljski organi menijo, da so bile razlog za ta umik verjetno znatne spremembe na svetovnem trgu, ki so bile posledica gospodarske krize.

| (90) | Zaradi umika [...] iz pogajanj se je prodajni postopek začel znova. Obvestilo o prodaji je bilo objavljeno v domačem in mednarodnem tisku v obliki poziva k sodelovanju v pogajanjih za nakup 100-odstotnega poslovnega deleža v podjetju PZL Wrocław. Poziv je bil 19. maja 2008 objavljen v reviji Puls Biznesu (Poslovni utrip), največji specializirani publikaciji na Poljskem, in dnevniku Rzeczpospolita, največjem dnevnem časopisu v državi. V tednu od 20. do 26. maja 2008 je bil objavljen tudi v reviji Flight International, ki je svetovna strokovna revija o letalstvu. Novembra 2008 so bili podatki o načrtovani prodaji objavljeni v reviji Raport Wojsko Technika Obronność, reviji o letalstvu v poljskem jeziku in z mednarodnim bralstvom. Prispela ni nobena ponudba za nakup delnic. |
| --- | --- |

(90)

Zaradi umika [...] iz pogajanj se je prodajni postopek začel znova. Obvestilo o prodaji je bilo objavljeno v domačem in mednarodnem tisku v obliki poziva k sodelovanju v pogajanjih za nakup 100-odstotnega poslovnega deleža v podjetju PZL Wrocław. Poziv je bil 19. maja 2008 objavljen v reviji Puls Biznesu (Poslovni utrip), največji specializirani publikaciji na Poljskem, in dnevniku Rzeczpospolita, največjem dnevnem časopisu v državi. V tednu od 20. do 26. maja 2008 je bil objavljen tudi v reviji Flight International, ki je svetovna strokovna revija o letalstvu. Novembra 2008 so bili podatki o načrtovani prodaji objavljeni v reviji Raport Wojsko Technika Obronność, reviji o letalstvu v poljskem jeziku in z mednarodnim bralstvom. Prispela ni nobena ponudba za nakup delnic.

| (91) | Na podlagi tega so bili sprejeti dodatni ukrepi, pri čemer je podjetje PZL Hydral zgoraj navedene informacije poslalo in neposredno predstavilo podjetjem, ki bi jih nakup podjetja PZL Wrocław lahko zanimal. Poljski organi so poudarili, da se je prodaja oglaševala na sejmih in industrijskih dogodkih, vključno z letalskimi mitingi (25), ter z dopisi, poslanimi več kot 80 podjetjem. Poljski organi so še navedli, da so bile informacije o prodaji vedno na voljo na spletni strani podjetja PZL Hydral, ki vsako leto zabeleži 500 000 obiskov. Poljski organi so ob upoštevanju posebne narave proizvodnje podjetja PZL Wrocław (podjetje je kot dobavitelj blaga in storitev za poljske oborožene sile posebno pomembno za nacionalno varnost) in precej visoke ravni koncentracije letalske industrije po vsem svetu, ki vodi k sorazmerno majhnemu številu morebitnih vlagateljev, trdili, da so imeli vsi morebitni vlagatelji priložnost pridobiti informacije o prodaji podjetja PZL Wrocław ter sodelovati v tem postopku privatizacije. Poljski organi so torej trdili, da je bil s prodajo seznanjen celotni sektor. |
| --- | --- |

(91)

Na podlagi tega so bili sprejeti dodatni ukrepi, pri čemer je podjetje PZL Hydral zgoraj navedene informacije poslalo in neposredno predstavilo podjetjem, ki bi jih nakup podjetja PZL Wrocław lahko zanimal. Poljski organi so poudarili, da se je prodaja oglaševala na sejmih in industrijskih dogodkih, vključno z letalskimi mitingi (25), ter z dopisi, poslanimi več kot 80 podjetjem. Poljski organi so še navedli, da so bile informacije o prodaji vedno na voljo na spletni strani podjetja PZL Hydral, ki vsako leto zabeleži 500 000 obiskov. Poljski organi so ob upoštevanju posebne narave proizvodnje podjetja PZL Wrocław (podjetje je kot dobavitelj blaga in storitev za poljske oborožene sile posebno pomembno za nacionalno varnost) in precej visoke ravni koncentracije letalske industrije po vsem svetu, ki vodi k sorazmerno majhnemu številu morebitnih vlagateljev, trdili, da so imeli vsi morebitni vlagatelji priložnost pridobiti informacije o prodaji podjetja PZL Wrocław ter sodelovati v tem postopku privatizacije. Poljski organi so torej trdili, da je bil s prodajo seznanjen celotni sektor.

| (92) | Obvestilo o prodaji je bilo le poziv k pogajanjem in ni vključevalo posebnih pogojev. |
| --- | --- |

(92)

Obvestilo o prodaji je bilo le poziv k pogajanjem in ni vključevalo posebnih pogojev.

| (93) | Agencija IDA je po okrepljenem prizadevanju poljskih organov v drugi polovici leta 2008 od [...] prejela prvo prijavo interesa, pozneje pa še ponudbo. V drugi polovici leta 2008 je prejela še eno prijavo interesa, in sicer od [...]. |
| --- | --- |

(93)

Agencija IDA je po okrepljenem prizadevanju poljskih organov v drugi polovici leta 2008 od [...] prejela prvo prijavo interesa, pozneje pa še ponudbo. V drugi polovici leta 2008 je prejela še eno prijavo interesa, in sicer od [...].

| (94) | [...] je 30. septembra 2008 predložil predhodno nezavezujočo ponudbo za nakup 100-odstotnega poslovnega deleža podjetja PZL Wrocław (v nadaljnjem besedilu: ponudba z dne 30. septembra 2008) v višini [...]. [...] je naložbeni sklad, ki vlaga na trgu zasebnega lastniškega kapitala in katerega lastnik (fizična oseba) ima tudi 100-odstotni poslovni delež v [...] (26). Ponudba z dne 30. septembra 2008 je bila predložena za nezadolženo podjetje in je bila odvisna od tega, ali bodo finančni rezultati za leto 2009 (zlasti čisti dobiček ter dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo) podobni tistim za leto 2008. Zlasti naj bi doseženi dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo znašal vsaj [...]; čisti dobiček v letu 2009 naj bi znašal vsaj [...], zahtevano pa je bilo tudi 5-odstotno povečanje prodaje. Vendar so se prihodki podjetja PZL Wrocław zaradi finančne krize zmanjšali za približno 35 %, zato primerjalna merila, določena v ponudbi, niso bila izpolnjena. Podjetje PZL Hydral se je do prvega četrtletja leta 2009 že popolnoma zavedalo, da finančni rezultat ne bo dosegel najnižje vrednosti, določene v ponudbi [...]. Poleg tega je bilo v začetku leta 2009 potrjeno zmanjšanje števila naročil ministrstva za obrambo, kar je pomembno vplivalo na dobičkonosnost podjetja v zadevnem letu. Nadaljnjih stikov z [...] ni bilo. |
| --- | --- |

(94)

[...] je 30. septembra 2008 predložil predhodno nezavezujočo ponudbo za nakup 100-odstotnega poslovnega deleža podjetja PZL Wrocław (v nadaljnjem besedilu: ponudba z dne 30. septembra 2008) v višini [...]. [...] je naložbeni sklad, ki vlaga na trgu zasebnega lastniškega kapitala in katerega lastnik (fizična oseba) ima tudi 100-odstotni poslovni delež v [...] (26). Ponudba z dne 30. septembra 2008 je bila predložena za nezadolženo podjetje in je bila odvisna od tega, ali bodo finančni rezultati za leto 2009 (zlasti čisti dobiček ter dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo) podobni tistim za leto 2008. Zlasti naj bi doseženi dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo znašal vsaj [...]; čisti dobiček v letu 2009 naj bi znašal vsaj [...], zahtevano pa je bilo tudi 5-odstotno povečanje prodaje. Vendar so se prihodki podjetja PZL Wrocław zaradi finančne krize zmanjšali za približno 35 %, zato primerjalna merila, določena v ponudbi, niso bila izpolnjena. Podjetje PZL Hydral se je do prvega četrtletja leta 2009 že popolnoma zavedalo, da finančni rezultat ne bo dosegel najnižje vrednosti, določene v ponudbi [...]. Poleg tega je bilo v začetku leta 2009 potrjeno zmanjšanje števila naročil ministrstva za obrambo, kar je pomembno vplivalo na dobičkonosnost podjetja v zadevnem letu. Nadaljnjih stikov z [...] ni bilo.

| (95) | [...], [...] podjetje, ki je med največjimi svetovnimi dobavitelji tehnološko naprednih letalskih (za komercialne, regionalne, poslovne in vojaške zrakoplove) in industrijskih proizvodov ter je imelo leta 2009 promet v višini [...], je v prvem četrtletju leta 2009 začelo pogajanja glede nakupa delnic v podjetju PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(95)

[...], [...] podjetje, ki je med največjimi svetovnimi dobavitelji tehnološko naprednih letalskih (za komercialne, regionalne, poslovne in vojaške zrakoplove) in industrijskih proizvodov ter je imelo leta 2009 promet v višini [...], je v prvem četrtletju leta 2009 začelo pogajanja glede nakupa delnic v podjetju PZL Wrocław.

| (96) | To podjetje je med 20. aprilom in 12. majem 2009 skrbno pregledalo poslovanje. Na podlagi tega pregleda je z agencijo IDA 20. avgusta 2009 podpisalo memorandum o soglasju (v katerem je na splošno opisan potek načrtovane transakcije) za nakup delnic podjetja PZL Wrocław v vrednosti [...]. Agencija IDA se je zavezala zagotoviti, da sredstva podjetja PZL Wrocław ne bodo obremenjena s terjatvami javnih upnikov podjetja PZL Hydral. V memorandumu o soglasju je bilo predvideno, da bo agencija IDA sama kupila 100-odstotni poslovni delež v podjetju PZL Wrocław in ga nato prodala vlagatelju. Vlagatelj se je zavezal, da bo po prodaji izvedel lastni natančno opredeljeni naložbeni načrt v vrednosti dodatnih [...]. Agencija IDA, podjetje PZL Hydral in [...] so 18. decembra 2009 podpisali okvirni sporazum. Priloga 2 k sporazumu, v kateri so določena pravila o delni zamenjavi terjatev v lastniške deleže, delnem preklicu in delnem odplačilu posojil iz let 2007 in 2008, je bila sprejeta 12. marca 2010. |
| --- | --- |

(96)

To podjetje je med 20. aprilom in 12. majem 2009 skrbno pregledalo poslovanje. Na podlagi tega pregleda je z agencijo IDA 20. avgusta 2009 podpisalo memorandum o soglasju (v katerem je na splošno opisan potek načrtovane transakcije) za nakup delnic podjetja PZL Wrocław v vrednosti [...]. Agencija IDA se je zavezala zagotoviti, da sredstva podjetja PZL Wrocław ne bodo obremenjena s terjatvami javnih upnikov podjetja PZL Hydral. V memorandumu o soglasju je bilo predvideno, da bo agencija IDA sama kupila 100-odstotni poslovni delež v podjetju PZL Wrocław in ga nato prodala vlagatelju. Vlagatelj se je zavezal, da bo po prodaji izvedel lastni natančno opredeljeni naložbeni načrt v vrednosti dodatnih [...]. Agencija IDA, podjetje PZL Hydral in [...] so 18. decembra 2009 podpisali okvirni sporazum. Priloga 2 k sporazumu, v kateri so določena pravila o delni zamenjavi terjatev v lastniške deleže, delnem preklicu in delnem odplačilu posojil iz let 2007 in 2008, je bila sprejeta 12. marca 2010.

| (97) | Poljski organi so potrdili, da prodaja ni bila pogojena, še zlasti ne z ohranjanjem delovnih mest. Komisijo so prav tako obvestili, da je lahko vlagatelj prosto določil svoj poslovni odnos z ministrstvom za obrambo. |
| --- | --- |

(97)

Poljski organi so potrdili, da prodaja ni bila pogojena, še zlasti ne z ohranjanjem delovnih mest. Komisijo so prav tako obvestili, da je lahko vlagatelj prosto določil svoj poslovni odnos z ministrstvom za obrambo.

| (98) | Pogajanja z [...] so natančno opisana v točki VI. |
| --- | --- |

(98)

Pogajanja z [...] so natančno opisana v točki VI.

II.6.   Pravna ocena poljskih organov v zvezi z načrtom prestrukturiranja

| (99) | Poljski organi so navedli, da bodo skupni stroški prestrukturiranja znašali 262,2 milijona PLN, razčlenjeni pa so, kot sledi: prestrukturiranje javnega dolga 234 milijonov PLN, drugo finančno prestrukturiranje 11,5 milijona PLN, naložbe 11 milijonov PLN, prestrukturiranje sredstev 5,6 milijona PLN in prestrukturiranje zaposlovanja 0,3 milijona PLN. |
| --- | --- |

(99)

Poljski organi so navedli, da bodo skupni stroški prestrukturiranja znašali 262,2 milijona PLN, razčlenjeni pa so, kot sledi: prestrukturiranje javnega dolga 234 milijonov PLN, drugo finančno prestrukturiranje 11,5 milijona PLN, naložbe 11 milijonov PLN, prestrukturiranje sredstev 5,6 milijona PLN in prestrukturiranje zaposlovanja 0,3 milijona PLN.

| (100) | Poljski organi so navedli, da se bodo skupni stroški prestrukturiranja podjetja PZL Hydral financirali z državno pomočjo v višini 130,5 milijona PLN in lastnim prispevkom v višini 132 milijonov PLN. V skladu z načrtom prestrukturiranja lastni prispevek znaša 50,3 % stroškov prestrukturiranja, vključuje pa prihodke od prodaje osnovnih sredstev in delnic ter sredstva, ki jih bo zagotovil prihodnji vlagatelj v podjetje PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(100)

Poljski organi so navedli, da se bodo skupni stroški prestrukturiranja podjetja PZL Hydral financirali z državno pomočjo v višini 130,5 milijona PLN in lastnim prispevkom v višini 132 milijonov PLN. V skladu z načrtom prestrukturiranja lastni prispevek znaša 50,3 % stroškov prestrukturiranja, vključuje pa prihodke od prodaje osnovnih sredstev in delnic ter sredstva, ki jih bo zagotovil prihodnji vlagatelj v podjetje PZL Wrocław.

| (101) | Kar zadeva izravnalne ukrepe, je bila v načrtu prestrukturiranja predlagana prodaja nekaterih proizvodnih sredstev, ki je bila med letoma 2004 in 2006 delno uresničena, zaradi česar so se zmogljivosti zmanjšale. V skladu z načrtom prestrukturiranja bi se zaradi prodaje strojev in opreme zmogljivost podjetja skupno zmanjšala za 380 000 strojnih ur, tj. za 42 %. Večina načrtovanega zmanjšanja (315 000 strojnih ur) je bila že izvedena. Poljski organi so trdili, da tretjina tega zmanjšanja ni bila nujna za vnovično doseganje rentabilnosti, ampak je bila namenjena zmanjšanju proizvodnje na področju industrijskih hidravličnih sistemov, tj. v sektorju z nizko stopnjo dobička, v katerem želi podjetje omejiti svoje sodelovanje. |
| --- | --- |

(101)

Kar zadeva izravnalne ukrepe, je bila v načrtu prestrukturiranja predlagana prodaja nekaterih proizvodnih sredstev, ki je bila med letoma 2004 in 2006 delno uresničena, zaradi česar so se zmogljivosti zmanjšale. V skladu z načrtom prestrukturiranja bi se zaradi prodaje strojev in opreme zmogljivost podjetja skupno zmanjšala za 380 000 strojnih ur, tj. za 42 %. Večina načrtovanega zmanjšanja (315 000 strojnih ur) je bila že izvedena. Poljski organi so trdili, da tretjina tega zmanjšanja ni bila nujna za vnovično doseganje rentabilnosti, ampak je bila namenjena zmanjšanju proizvodnje na področju industrijskih hidravličnih sistemov, tj. v sektorju z nizko stopnjo dobička, v katerem želi podjetje omejiti svoje sodelovanje.

| (102) | Poleg tega je bilo v načrtu prestrukturiranja navedeno, da je treba načrtovani umik iz nekaterih (domnevno dobičkonosnih) dejavnosti in prodajo sredstev, ki niso povezana s proizvodnjo, šteti za izravnalna ukrepa v smislu Smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (27) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje). Nazadnje, poljski organi so trdili, da je treba tudi privatizacijo podjetja PZL Wrocław, s katero se bo konkurentom podjetja omogočil nakup zmogljivosti, strokovnega znanja in tržnega deleža podjetja PZL Hydral, šteti za izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(102)

Poleg tega je bilo v načrtu prestrukturiranja navedeno, da je treba načrtovani umik iz nekaterih (domnevno dobičkonosnih) dejavnosti in prodajo sredstev, ki niso povezana s proizvodnjo, šteti za izravnalna ukrepa v smislu Smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (27) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje). Nazadnje, poljski organi so trdili, da je treba tudi privatizacijo podjetja PZL Wrocław, s katero se bo konkurentom podjetja omogočil nakup zmogljivosti, strokovnega znanja in tržnega deleža podjetja PZL Hydral, šteti za izravnalni ukrep.

III.   DVOMI KOMISIJE PRI ZAČETKU IN RAZŠIRITVI FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (103) | Načrt prestrukturiranja je bil priglašen kot scenarij prestrukturiranja v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Zato je Komisija prehodno oceno oprla na takrat razpoložljive informacije. Na njihovi podlagi je izrazila v nadaljevanju navedene pomisleke. |
| --- | --- |

(103)

Načrt prestrukturiranja je bil priglašen kot scenarij prestrukturiranja v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Zato je Komisija prehodno oceno oprla na takrat razpoložljive informacije. Na njihovi podlagi je izrazila v nadaljevanju navedene pomisleke.

| (104) | Komisija je, kar zadeva upravičenost podjetja do pomoči za prestrukturiranje na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje, dvomila, da podjetje PZL Hydral v zadnjih desetih letih ni prejelo nobene pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(104)

Komisija je, kar zadeva upravičenost podjetja do pomoči za prestrukturiranje na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje, dvomila, da podjetje PZL Hydral v zadnjih desetih letih ni prejelo nobene pomoči za reševanje ali prestrukturiranje.

| (105) | Zlasti je dvomila, ali ni morda treba tudi neizterjave ali pozne izterjave javnopravnih obveznosti šteti za državno pomoč. Poudarila je, da kadar javni organ, ki pobira prispevke za socialno varnost, dolgo dopušča neplačevanje ali pozno plačevanje takih prispevkov, prejemniku nedvomno zagotavlja prednost, saj zmanjšuje obremenitev, ki jo zanj pomeni običajno izvajanje sistema za socialno varnost. (28) Komisija je sicer priznala, da so javni upniki sprejeli nekatere ukrepe za izterjavo, vendar je dvomila, ali so bili ti ukrepi zadostni, oziroma učinkoviti, če so bili sprejeti pozno, zlasti glede na zavarovanje, ki so ga imeli javni upniki in na katerega bi se lahko oprli. Zato je Komisija na tej stopnji postopka dvomila, da so javni upniki ravnali tako, kot bi v takih okoliščinah ravnali zasebni upniki. |
| --- | --- |

(105)

Zlasti je dvomila, ali ni morda treba tudi neizterjave ali pozne izterjave javnopravnih obveznosti šteti za državno pomoč. Poudarila je, da kadar javni organ, ki pobira prispevke za socialno varnost, dolgo dopušča neplačevanje ali pozno plačevanje takih prispevkov, prejemniku nedvomno zagotavlja prednost, saj zmanjšuje obremenitev, ki jo zanj pomeni običajno izvajanje sistema za socialno varnost. (28) Komisija je sicer priznala, da so javni upniki sprejeli nekatere ukrepe za izterjavo, vendar je dvomila, ali so bili ti ukrepi zadostni, oziroma učinkoviti, če so bili sprejeti pozno, zlasti glede na zavarovanje, ki so ga imeli javni upniki in na katerega bi se lahko oprli. Zato je Komisija na tej stopnji postopka dvomila, da so javni upniki ravnali tako, kot bi v takih okoliščinah ravnali zasebni upniki.

| (106) | Komisija je dvomila tudi o drugih ukrepih, ki so jih poljski organi priglasili kot ukrepe, ki ne vsebujejo elementov državne pomoči. |
| --- | --- |

(106)

Komisija je dvomila tudi o drugih ukrepih, ki so jih poljski organi priglasili kot ukrepe, ki ne vsebujejo elementov državne pomoči.

| (107) | Dvomila je, ali sta bila delno poplačilo in delni odpis javnopravnih obveznosti, ki so ju poljski organi priglasili kot ukrepa, ki ne vsebujeta elementov državne pomoči, v skladu z merilom zasebnega upnika. |
| --- | --- |

(107)

Dvomila je, ali sta bila delno poplačilo in delni odpis javnopravnih obveznosti, ki so ju poljski organi priglasili kot ukrepa, ki ne vsebujeta elementov državne pomoči, v skladu z merilom zasebnega upnika.

| (108) | Dvomila je tudi o združljivosti načrta prestrukturiranja z notranjim trgom v smislu točke 31 in naslednjih iz smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(108)

Dvomila je tudi o združljivosti načrta prestrukturiranja z notranjim trgom v smislu točke 31 in naslednjih iz smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (109) | Komisija je dvomila, da je bil predlagani prispevek resničen in da je bil načrt prestrukturiranja torej v skladu s točkami od 43 do 45 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Spraševala se je, ali je mogoče načrtovane prihodke od prodaje podjetja PZL Wrocław, tudi če bodo doseženi, šteti za lastni prispevek k prestrukturiranju. Kot je navedeno zgoraj, je bilo podjetje PZL Wrocław ustanovljeno konec leta 2004. V skladu z načrtom prestrukturiranja naj bi se že leta 2007 prenesla proizvodna sredstva in začel proces privatizacije. Začetne ponudbe morebitnih vlagateljev je bilo treba predložiti do zadnjega četrtletja leta 2007, predhodni sporazum o prodaji pa naj bi bil po pogajanjih sklenjen v prvi polovici leta 2008. Vendar Komisija ob sprejetju odločitve o sprožitvi postopka ni imela podatkov o zanimanju potencialnih vlagateljev za nakup podjetja PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(109)

Komisija je dvomila, da je bil predlagani prispevek resničen in da je bil načrt prestrukturiranja torej v skladu s točkami od 43 do 45 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Spraševala se je, ali je mogoče načrtovane prihodke od prodaje podjetja PZL Wrocław, tudi če bodo doseženi, šteti za lastni prispevek k prestrukturiranju. Kot je navedeno zgoraj, je bilo podjetje PZL Wrocław ustanovljeno konec leta 2004. V skladu z načrtom prestrukturiranja naj bi se že leta 2007 prenesla proizvodna sredstva in začel proces privatizacije. Začetne ponudbe morebitnih vlagateljev je bilo treba predložiti do zadnjega četrtletja leta 2007, predhodni sporazum o prodaji pa naj bi bil po pogajanjih sklenjen v prvi polovici leta 2008. Vendar Komisija ob sprejetju odločitve o sprožitvi postopka ni imela podatkov o zanimanju potencialnih vlagateljev za nakup podjetja PZL Wrocław.

| (110) | Komisija je dvomila tudi, da bo načrt prestrukturiranja zagotovil dolgoročno sposobnost preživetja, kot se zahteva v točkah od 34 do 37 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Ugotovila je, da je bilo načrtovano prestrukturiranje osredotočeno na finančno prestrukturiranje, in sicer je bilo približno 90 % vseh stroškov prestrukturiranja namenjenih poplačilu neplačanega javnega dolga. Zato so bili preostali ukrepi za prestrukturiranje precej omejeni. Komisija je ugotovila tudi, kot je bilo že pojasnjeno, da ob sprejetju odločitve o sprožitvi postopka ni imela podatkov o zanimanju morebitnih vlagateljev. Poljska je prav tako navedla, da bodo po privatizaciji podjetja morda potrebni dodatni ukrepi za prestrukturiranje, kar je povzročilo dodatne dvome o izvedljivosti načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(110)

Komisija je dvomila tudi, da bo načrt prestrukturiranja zagotovil dolgoročno sposobnost preživetja, kot se zahteva v točkah od 34 do 37 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Ugotovila je, da je bilo načrtovano prestrukturiranje osredotočeno na finančno prestrukturiranje, in sicer je bilo približno 90 % vseh stroškov prestrukturiranja namenjenih poplačilu neplačanega javnega dolga. Zato so bili preostali ukrepi za prestrukturiranje precej omejeni. Komisija je ugotovila tudi, kot je bilo že pojasnjeno, da ob sprejetju odločitve o sprožitvi postopka ni imela podatkov o zanimanju morebitnih vlagateljev. Poljska je prav tako navedla, da bodo po privatizaciji podjetja morda potrebni dodatni ukrepi za prestrukturiranje, kar je povzročilo dodatne dvome o izvedljivosti načrta prestrukturiranja.

| (111) | Komisija je navedla še, da potrebuje dodatna pojasnila o združljivosti predlaganih izravnalnih ukrepov s točkami od 38 do 42 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Poljski organi so v priglasitvi trdili, da je bila vsaj tretjina zmanjšanja zmogljivosti načrtovana za zmanjšanje zmogljivosti v sektorju industrijskih hidravličnih sistemov z nizko stopnjo dobička. Komisija je na podlagi informacij, ki so ji bile na voljo, dvomila, da je bilo zmanjšanje proizvodne zmogljivosti, ki ga je podjetje izvedlo ali načrtovalo, zadostno. Navedla je tudi, da so se vsaj nekateri predlagani ukrepi zdeli nujni za dolgoročno sposobnost preživetja. Zlasti je poudarila, da se zdi, da je bila prodaja nekaterih proizvodnih sredstev v preteklosti posebej namenjena vnovičnemu doseganju rentabilnosti. Podobno naj bi bila načrtovana prodaja nepremičnin vir financiranja, ne pa nadomestilo za izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(111)

Komisija je navedla še, da potrebuje dodatna pojasnila o združljivosti predlaganih izravnalnih ukrepov s točkami od 38 do 42 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Poljski organi so v priglasitvi trdili, da je bila vsaj tretjina zmanjšanja zmogljivosti načrtovana za zmanjšanje zmogljivosti v sektorju industrijskih hidravličnih sistemov z nizko stopnjo dobička. Komisija je na podlagi informacij, ki so ji bile na voljo, dvomila, da je bilo zmanjšanje proizvodne zmogljivosti, ki ga je podjetje izvedlo ali načrtovalo, zadostno. Navedla je tudi, da so se vsaj nekateri predlagani ukrepi zdeli nujni za dolgoročno sposobnost preživetja. Zlasti je poudarila, da se zdi, da je bila prodaja nekaterih proizvodnih sredstev v preteklosti posebej namenjena vnovičnemu doseganju rentabilnosti. Podobno naj bi bila načrtovana prodaja nepremičnin vir financiranja, ne pa nadomestilo za izkrivljanje konkurence.

IV.   PRIPOMBE POLJSKE GLEDE ZAČETKA FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (112) | Poljski organi so predložili pripombe k odločitvi o sprožitvi postopka, kar zadeva možnost uporabe merila zasebnega upnika v sporočenem scenariju, tj. skupaj z dokapitalizacijo. |
| --- | --- |

(112)

Poljski organi so predložili pripombe k odločitvi o sprožitvi postopka, kar zadeva možnost uporabe merila zasebnega upnika v sporočenem scenariju, tj. skupaj z dokapitalizacijo.

| (113) | Navedli so, da so bili predlagani odpisi v skladu z merilom zasebnega upnika, saj bi javni upniki ob prodaji sredstev podjetja PZL Hydral pridobili več kot ob njegovem stečaju. Navedli so še, da to stališče temelji na ekonomski in finančni analizi ter da enako menijo tudi zadevni javni upniki. |
| --- | --- |

(113)

Navedli so, da so bili predlagani odpisi v skladu z merilom zasebnega upnika, saj bi javni upniki ob prodaji sredstev podjetja PZL Hydral pridobili več kot ob njegovem stečaju. Navedli so še, da to stališče temelji na ekonomski in finančni analizi ter da enako menijo tudi zadevni javni upniki.

| (114) | Poljski organi so trdili, da dve dokapitalizaciji, ki naj bi ju agencija IDA odobrila podjetju PZL Hydral in naj bi bili glede na priglasitev namenjeni poplačilu javnih upnikov, nista izključevali uporabe merila zasebnega upnika. |
| --- | --- |

(114)

Poljski organi so trdili, da dve dokapitalizaciji, ki naj bi ju agencija IDA odobrila podjetju PZL Hydral in naj bi bili glede na priglasitev namenjeni poplačilu javnih upnikov, nista izključevali uporabe merila zasebnega upnika.

| (115) | Poleg tega so trdili, da je bila tržna vrednost podjetja PZL Wrocław tesno povezana z njegovimi potrdili na področju letalstva in dovoljenji za trgovanje z orožjem ter delovno silo z edinstvenimi izkušnjami in kvalifikacijami. V primeru stečaja te organizacije ne bi bilo mogoče obnoviti v obsegu, ki bi bil sprejemljiv za nadzorne službe na področju letalstva. |
| --- | --- |

(115)

Poleg tega so trdili, da je bila tržna vrednost podjetja PZL Wrocław tesno povezana z njegovimi potrdili na področju letalstva in dovoljenji za trgovanje z orožjem ter delovno silo z edinstvenimi izkušnjami in kvalifikacijami. V primeru stečaja te organizacije ne bi bilo mogoče obnoviti v obsegu, ki bi bil sprejemljiv za nadzorne službe na področju letalstva.

| (116) | Poljski organi so lastni prispevek ocenili na 130 milijonov PLN, kar bi znašalo 50 % stroškov prestrukturiranja, tudi če bi se neizterjava javnih dolgov štela za državno pomoč. Poleg tega so navedli, da se sredstva prodajajo, zato bodo vsa sredstva, predvidena v načrtu prestrukturiranja, uporabljena za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(116)

Poljski organi so lastni prispevek ocenili na 130 milijonov PLN, kar bi znašalo 50 % stroškov prestrukturiranja, tudi če bi se neizterjava javnih dolgov štela za državno pomoč. Poleg tega so navedli, da se sredstva prodajajo, zato bodo vsa sredstva, predvidena v načrtu prestrukturiranja, uporabljena za prestrukturiranje.

| (117) | Kar zadeva dolgoročno izvedljivost načrta prestrukturiranja, so poljski organi potrdili, da se cilji prestrukturiranja pravilno uresničujejo. Zlasti postopek za združitev proizvodnje v vzhodnem delu lokacije podjetja PZL Hydral je vodil k znižanju stalnih stroškov, operativnim izboljšavam v proizvodnji in dodatnim prihodkom od dajanja prostega prostora v najem. Poleg tega sta bili proizvodnja in prodaja (vključno s 570 zaposlenimi) premeščeni v podjetje PZL Wrocław, ki je bilo takrat ekonomsko uspešno (podatki za prvih deset mesecev leta 2008). Čisti dobiček podjetja PZL Wrocław je bil ob koncu leta 2008 ocenjen na približno 6 milijonov PLN, pri čemer je prodaja znašala 50 milijonov PLN. Poljski organi so dodali, da sta podjetji PZL Hydral in PZL Wrocław od sprejetja dogovora o scenariju zasebnega upnika v zadnjem četrtletju leta 2007 pravočasno plačevali kratkoročne obveznosti do javnih upnikov. |
| --- | --- |

(117)

Kar zadeva dolgoročno izvedljivost načrta prestrukturiranja, so poljski organi potrdili, da se cilji prestrukturiranja pravilno uresničujejo. Zlasti postopek za združitev proizvodnje v vzhodnem delu lokacije podjetja PZL Hydral je vodil k znižanju stalnih stroškov, operativnim izboljšavam v proizvodnji in dodatnim prihodkom od dajanja prostega prostora v najem. Poleg tega sta bili proizvodnja in prodaja (vključno s 570 zaposlenimi) premeščeni v podjetje PZL Wrocław, ki je bilo takrat ekonomsko uspešno (podatki za prvih deset mesecev leta 2008). Čisti dobiček podjetja PZL Wrocław je bil ob koncu leta 2008 ocenjen na približno 6 milijonov PLN, pri čemer je prodaja znašala 50 milijonov PLN. Poljski organi so dodali, da sta podjetji PZL Hydral in PZL Wrocław od sprejetja dogovora o scenariju zasebnega upnika v zadnjem četrtletju leta 2007 pravočasno plačevali kratkoročne obveznosti do javnih upnikov.

V.   PRIPOMBE TRETJIH STRANI

| (118) | Komisija ni prejela pripomb tretjih strani. |
| --- | --- |

(118)

Komisija ni prejela pripomb tretjih strani.

VI.   DOGODKI PO ZAČETKU FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE – SPREMENJENI NAČRT PRESTRUKTURIRANJA

| (119) | Poljski organi menijo, da prodajna cena delnic podjetja PZL Wrocław, ki jo je ponudil [...], ustreza tržni vrednosti tega podjetja. V ponujeni ceni naj bi se kazalo finančno stanje podjetja, ki se je leta 2009 zaradi finančne krize in zmanjšanja števila naročil poljske vojske poslabšalo. |
| --- | --- |

(119)

Poljski organi menijo, da prodajna cena delnic podjetja PZL Wrocław, ki jo je ponudil [...], ustreza tržni vrednosti tega podjetja. V ponujeni ceni naj bi se kazalo finančno stanje podjetja, ki se je leta 2009 zaradi finančne krize in zmanjšanja števila naročil poljske vojske poslabšalo.

| (120) | Poljski organi so prav tako navedli, da se v tej ceni kažejo makroekonomske razmere. Samo na varšavski borzi se je varšavski borzni indeks (WIG) znižal za 36 %. Med aprilom 2008 (umik [...] iz pogajanj) in junijem 2009 se je tržni položaj podjetij v letalskem sektorju, ki kotirajo na borzi in imajo podoben proizvodni profil kot podjetje PZL Wrocław, izrazito poslabšal. Delnice v [...], kamor spada [...], so padle za [...] %, delnice v [...] za [...] % in delnice v [...] za [...] %. |
| --- | --- |

(120)

Poljski organi so prav tako navedli, da se v tej ceni kažejo makroekonomske razmere. Samo na varšavski borzi se je varšavski borzni indeks (WIG) znižal za 36 %. Med aprilom 2008 (umik [...] iz pogajanj) in junijem 2009 se je tržni položaj podjetij v letalskem sektorju, ki kotirajo na borzi in imajo podoben proizvodni profil kot podjetje PZL Wrocław, izrazito poslabšal. Delnice v [...], kamor spada [...], so padle za [...] %, delnice v [...] za [...] % in delnice v [...] za [...] %.

| (121) | [...] je skrbno pregledal poslovanje (glej točko 96). V pregledu so bili primerjani podatki v zvezi z [...] v 32 podjetjih v letalskem sektorju. Nato so bili izračunani povprečni koeficienti, ki so določili, kako ti [...]. Ti koeficienti so bili nato uporabljeni za [...]. Rezultat je bil [...]. |
| --- | --- |

(121)

[...] je skrbno pregledal poslovanje (glej točko 96). V pregledu so bili primerjani podatki v zvezi z [...] v 32 podjetjih v letalskem sektorju. Nato so bili izračunani povprečni koeficienti, ki so določili, kako ti [...]. Ti koeficienti so bili nato uporabljeni za [...]. Rezultat je bil [...].

| (122) | Vendar pogajanja z agencijo IDA o oceni vlagatelja kažejo, da je [...] na tej stopnji zelo odvisen od ene stranke, tj. poljskih oboroženih sil, od katerih naj bi po pričakovanjih na podlagi programa posodobitve, katerega rezultat je negotov, pridobil [...] % načrtovanih prihodkov v obdobju 2010–2013, pri čemer bi se lahko leta 2010 začel stečajni postopek, če se finančni položaj podjetja PZL Wrocław ne bo izboljšal. |
| --- | --- |

(122)

Vendar pogajanja z agencijo IDA o oceni vlagatelja kažejo, da je [...] na tej stopnji zelo odvisen od ene stranke, tj. poljskih oboroženih sil, od katerih naj bi po pričakovanjih na podlagi programa posodobitve, katerega rezultat je negotov, pridobil [...] % načrtovanih prihodkov v obdobju 2010–2013, pri čemer bi se lahko leta 2010 začel stečajni postopek, če se finančni položaj podjetja PZL Wrocław ne bo izboljšal.

| (123) | Na podlagi tega vlagatelj trdi, da bo s ponudbo v višini [...] za delnice podjetja PZL Wrocław dejansko plačal premijo zanje. |
| --- | --- |

(123)

Na podlagi tega vlagatelj trdi, da bo s ponudbo v višini [...] za delnice podjetja PZL Wrocław dejansko plačal premijo zanje.

| (124) | Ko je bila znana ponujena cena vlagatelja, je agencija IDA začela pogajanja z javnimi upniki v zvezi z delnimi poplačili in delnimi odpisi njihovih terjatev, kot je opredeljeno v načrtu prestrukturiranja, na podlagi prihodkov od prodaje sredstev podjetja PZL Hydral in brez kakršne koli dodatne dokapitalizacije. |
| --- | --- |

(124)

Ko je bila znana ponujena cena vlagatelja, je agencija IDA začela pogajanja z javnimi upniki v zvezi z delnimi poplačili in delnimi odpisi njihovih terjatev, kot je opredeljeno v načrtu prestrukturiranja, na podlagi prihodkov od prodaje sredstev podjetja PZL Hydral in brez kakršne koli dodatne dokapitalizacije.

| (125) | Agencija IDA je v ta namen pri družbi Ernst&Young 15. januarja 2010 naročila študijo. Družba naj bi kot neodvisni strokovnjak primerjala naslednja scenarija:






  — | stečajni postopek za podjetje PZL Hydral, vključno z njegovo podružnico PZL Wrocław; |
| --- | --- | --- |

(125)

Agencija IDA je v ta namen pri družbi Ernst&Young 15. januarja 2010 naročila študijo. Družba naj bi kot neodvisni strokovnjak primerjala naslednja scenarija:

—

stečajni postopek za podjetje PZL Hydral, vključno z njegovo podružnico PZL Wrocław;

| — | poravnava obveznosti na podlagi prihodkov od prodaje podjetja PZL Wrocław [...] za [...] in prihodkov od prodaje drugih sredstev podjetja PZL Hydral. |
| --- | --- |

—

poravnava obveznosti na podlagi prihodkov od prodaje podjetja PZL Wrocław [...] za [...] in prihodkov od prodaje drugih sredstev podjetja PZL Hydral.

| (126) | Družba Ernst&Young je ocenila položaj vsakega posameznega javnega upnika, tj. urada za socialno varnost, regionalnega davčnega urada Spodnje Šlezije, davčnega urada okrožja Psie Pole v Vroclavu, mestnega sveta v Vroclavu, državnega sklada za rehabilitacijo invalidov, regionalnega urada Spodnje Šlezije in ministrstva za finance. Analiza ne vključuje agencije IDA, saj ni bila upnica podjetja PZL Hydral, ampak je bila samo njegova delničarka. |
| --- | --- |

(126)

Družba Ernst&Young je ocenila položaj vsakega posameznega javnega upnika, tj. urada za socialno varnost, regionalnega davčnega urada Spodnje Šlezije, davčnega urada okrožja Psie Pole v Vroclavu, mestnega sveta v Vroclavu, državnega sklada za rehabilitacijo invalidov, regionalnega urada Spodnje Šlezije in ministrstva za finance. Analiza ne vključuje agencije IDA, saj ni bila upnica podjetja PZL Hydral, ampak je bila samo njegova delničarka.

| (127) | Študija družbe Ernst&Young je bila dokončana 24. februarja 2010. Temeljila je na konservativnem pristopu, in sicer so bili količinsko opredeljeni le zneski, ki naj bi se glede na posamezni scenarij neposredno izterjali. V analizi torej niso bili upoštevani alternativni stroški (29), dolgoročne napovedi dobička in inflacija. |
| --- | --- |

(127)

Študija družbe Ernst&Young je bila dokončana 24. februarja 2010. Temeljila je na konservativnem pristopu, in sicer so bili količinsko opredeljeni le zneski, ki naj bi se glede na posamezni scenarij neposredno izterjali. V analizi torej niso bili upoštevani alternativni stroški (29), dolgoročne napovedi dobička in inflacija.

| (128) | Scenarij stečaja, ki vodi k likvidaciji, je bil analiziran ob predpostavki, da bo likvidacija dokaj uspešna. Kot podlaga za njegovo metodologijo se navajajo zahteve merila dejanskega zasebnega upnika iz sodne prakse (Španija proti Komisiji in Hamsa proti Komisiji), v kateri se analizira ravnanje javnega organa z vidika zasebnega upnika, ki si prizadeva za plačilo s strani dolžnika v finančnih težavah (30). Poročilo temelji na analizi vsakega posameznega upnika, pri čemer se upoštevata predvsem zavarovanje upnika na sredstvih dolžnika in do kolikšne mere je v primeru stečaja dolžnika mogoče uveljaviti terjatve (31). |
| --- | --- |

(128)

Scenarij stečaja, ki vodi k likvidaciji, je bil analiziran ob predpostavki, da bo likvidacija dokaj uspešna. Kot podlaga za njegovo metodologijo se navajajo zahteve merila dejanskega zasebnega upnika iz sodne prakse (Španija proti Komisiji in Hamsa proti Komisiji), v kateri se analizira ravnanje javnega organa z vidika zasebnega upnika, ki si prizadeva za plačilo s strani dolžnika v finančnih težavah (30). Poročilo temelji na analizi vsakega posameznega upnika, pri čemer se upoštevata predvsem zavarovanje upnika na sredstvih dolžnika in do kolikšne mere je v primeru stečaja dolžnika mogoče uveljaviti terjatve (31).

| (129) | V študiji družbe Ernst&Young je bilo za določitev stečajne vrednosti sredstev predpostavljeno, da vrednost nepremičnih osnovnih sredstev pri prisilni prodaji („fire sale“) znaša 50 % njihove poštene vrednosti. Družba Ernst&Young je za določitev poštene vrednosti uporabila metode iz mednarodnega računovodskega standarda št. 16 o opredmetenih osnovnih sredstvih ter vse razpoložljive ocene neodvisnih strokovnjakov. Petdesetodstotno zmanjšanje je upravičeno zaradi slabe učinkovitosti stečajnih postopkov na Poljskem, kjer prihodki od prodaje sredstev dosežejo povprečno 26,86 % njihove poštene vrednosti. |
| --- | --- |

(129)

V študiji družbe Ernst&Young je bilo za določitev stečajne vrednosti sredstev predpostavljeno, da vrednost nepremičnih osnovnih sredstev pri prisilni prodaji („fire sale“) znaša 50 % njihove poštene vrednosti. Družba Ernst&Young je za določitev poštene vrednosti uporabila metode iz mednarodnega računovodskega standarda št. 16 o opredmetenih osnovnih sredstvih ter vse razpoložljive ocene neodvisnih strokovnjakov. Petdesetodstotno zmanjšanje je upravičeno zaradi slabe učinkovitosti stečajnih postopkov na Poljskem, kjer prihodki od prodaje sredstev dosežejo povprečno 26,86 % njihove poštene vrednosti.

| (130) | V študiji družbe Ernst&Young je še navedeno, da so prihodki, ki jih lahko javni upniki pričakujejo v scenariju stečaja, odvisni od razvrstitve njihovega zavarovanja na sredstvih, na katera so vezane hipoteke. V študiji so zato navedeni pregled hipotek, vezanih na posamezen del sredstev podjetja PZL Hydral, vrednost zadevnih hipotek in razvrstitev upnikov. |
| --- | --- |

(130)

V študiji družbe Ernst&Young je še navedeno, da so prihodki, ki jih lahko javni upniki pričakujejo v scenariju stečaja, odvisni od razvrstitve njihovega zavarovanja na sredstvih, na katera so vezane hipoteke. V študiji so zato navedeni pregled hipotek, vezanih na posamezen del sredstev podjetja PZL Hydral, vrednost zadevnih hipotek in razvrstitev upnikov.

| (131) | Družba Ernst&Young na podlagi predpostavk iz predhodnih dveh odstavkov ocenjuje, da znaša celotni znesek, ki ga je ob stečaju mogoče izterjati iz sredstev, zavarovanih s hipotekami, 52,4 milijona PLN; trije javni upniki (državni sklad za rehabilitacijo invalidov, regionalni urad Spodnje Šlezije in ministrstvo za finance) sredstev ne bodo mogli izterjati, medtem ko bodo preostali upniki lahko izterjali naslednje zneske: urad za socialno varnost – 44,8 milijona PLN, regionalni davčni urad Spodnje Šlezije – 2,3 milijona PLN, davčni urad okrožja Psie Pole v Vroclavu – 0,457 milijona PLN in mestni svet v Vroclavu – 4,9 milijona PLN. |
| --- | --- |

(131)

Družba Ernst&Young na podlagi predpostavk iz predhodnih dveh odstavkov ocenjuje, da znaša celotni znesek, ki ga je ob stečaju mogoče izterjati iz sredstev, zavarovanih s hipotekami, 52,4 milijona PLN; trije javni upniki (državni sklad za rehabilitacijo invalidov, regionalni urad Spodnje Šlezije in ministrstvo za finance) sredstev ne bodo mogli izterjati, medtem ko bodo preostali upniki lahko izterjali naslednje zneske: urad za socialno varnost – 44,8 milijona PLN, regionalni davčni urad Spodnje Šlezije – 2,3 milijona PLN, davčni urad okrožja Psie Pole v Vroclavu – 0,457 milijona PLN in mestni svet v Vroclavu – 4,9 milijona PLN.

| (132) | Dejanski znesek prihodkov pri scenariju stečaja je treba nato popraviti, tako da se prišteje znesek, izterjan iz drugih sredstev podjetja PZL Hydral, tj. 13,5 milijona PLN (32). V skladu s tem stečajni prihodki znašajo 66 milijonov PLN, kot je prikazano v preglednici 26. |
| --- | --- |

(132)

Dejanski znesek prihodkov pri scenariju stečaja je treba nato popraviti, tako da se prišteje znesek, izterjan iz drugih sredstev podjetja PZL Hydral, tj. 13,5 milijona PLN (32). V skladu s tem stečajni prihodki znašajo 66 milijonov PLN, kot je prikazano v preglednici 26.

| (133) | V scenariju prodaje sredstev je predvidena prodaja vseh sredstev podjetja PZL Hydral, navedenih v načrtu, za 122 323 202,31 PLN, in sicer Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. za [...], nepremičnina BBCenter za [...], parkirišče za [...], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. za [...], električna centrala (GSZ) za [...], PZL Wrocław za [...], livarna za PLN [...], manjšinski deleži za [...] in poplačilo denarnih terjatev podjetja PZL Hydral v znesku [...].

  Preglednica 26


  Primerjava scenarija prodaje in scenarija stečaja z vidika podjetja PZL Hydral v letu 2010 (v PLN) na podlagi študije družbe Ernst&Young









  Javni upnik | Skupni znesek obveznosti (33) | Prihodki pri scenariju stečaja | Prihodki pri scenariju prodaje sredstev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sklad za socialno zavarovanje | 192 427 569,63 | 58 326 475,00 | 91 857 554,58 |
| Regionalni davčni urad Spodnje Šlezije | 59 579 407,58 | 2 294 047,11 | 18 250 999,45 |
| Davčni urad okrožja Psie Pole v Vroclavu | 532 432,60 | 456 768,68 | 456 800,00 |
| Mestni svet v Vroclavu | 27 087 078,25 | 4 928 184,34 | 4 930 000,00 |
| Državni sklad za rehabilitacijo invalidov | 12 884 457,46 | — | 5 007 169,46 |
| Regionalni urad Spodnje Šlezije | 1 320 678,82 | — | 1 320 678,82 |
| Ministrstvo za finance | 24 050 232,71 | — | 500 000,00 |
| Skupaj | 317 881 857,5 | 66 005 475,13 | 122 323 202,31 |

(133)

V scenariju prodaje sredstev je predvidena prodaja vseh sredstev podjetja PZL Hydral, navedenih v načrtu, za 122 323 202,31 PLN, in sicer Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. za [...], nepremičnina BBCenter za [...], parkirišče za [...], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. za [...], električna centrala (GSZ) za [...], PZL Wrocław za [...], livarna za PLN [...], manjšinski deleži za [...] in poplačilo denarnih terjatev podjetja PZL Hydral v znesku [...].

Preglednica 26

Primerjava scenarija prodaje in scenarija stečaja z vidika podjetja PZL Hydral v letu 2010 (v PLN) na podlagi študije družbe Ernst&Young

Javni upnik

Skupni znesek obveznosti (33)

Prihodki pri scenariju stečaja

Prihodki pri scenariju prodaje sredstev

Sklad za socialno zavarovanje

192 427 569,63

58 326 475,00

91 857 554,58

Regionalni davčni urad Spodnje Šlezije

59 579 407,58

2 294 047,11

18 250 999,45

Davčni urad okrožja Psie Pole v Vroclavu

532 432,60

456 768,68

456 800,00

Mestni svet v Vroclavu

27 087 078,25

4 928 184,34

4 930 000,00

Državni sklad za rehabilitacijo invalidov

12 884 457,46

—

5 007 169,46

Regionalni urad Spodnje Šlezije

1 320 678,82

—

1 320 678,82

Ministrstvo za finance

24 050 232,71

—

500 000,00

Skupaj

317 881 857,5

66 005 475,13

122 323 202,31

| (134) | Preglednica 26 kaže, da bi v skladu s študijo družbe Ernst&Young urad za socialno varnost izterjal 47,7 % terjatev, regionalni davčni urad Spodnje Šlezije 30,6 %, davčni urad okrožja Psie Pole v Vroclavu 85,8 %, mestni svet v Vroclavu 18,2 %, državni sklad za rehabilitacijo invalidov 38,9 % in ministrstvo za finance 2,1 % terjatev, medtem ko bi regionalni urad Spodnje Šlezije izterjal vse svoje terjatve. |
| --- | --- |

(134)

Preglednica 26 kaže, da bi v skladu s študijo družbe Ernst&Young urad za socialno varnost izterjal 47,7 % terjatev, regionalni davčni urad Spodnje Šlezije 30,6 %, davčni urad okrožja Psie Pole v Vroclavu 85,8 %, mestni svet v Vroclavu 18,2 %, državni sklad za rehabilitacijo invalidov 38,9 % in ministrstvo za finance 2,1 % terjatev, medtem ko bi regionalni urad Spodnje Šlezije izterjal vse svoje terjatve.

| (135) | V skladu s poljsko zakonodajo se, ko javni upniki pristanejo na poravnavo svojih terjatev z delnimi odpisi, obresti od teh terjatev ne obračunavajo več, zaračunajo se le, če se poravnava ne izvede, kar bi se zgodilo pri scenariju stečaja. Zato obveznosti iz preglednice 26 vključujejo ustrezne obresti za nazaj, in sicer do datuma sporazuma iz leta 2007, za vse javne upnike, razen za regionalni davčni urad Spodnje Šlezije (za katerega se še vedno zaračunavajo obresti za nekatere davčne obveznosti) in regionalni urad Spodnje Šlezije (za katerega se obresti še vedno zaračunavajo), in sicer zaradi posebne pravne narave njunih terjatev. |
| --- | --- |

(135)

V skladu s poljsko zakonodajo se, ko javni upniki pristanejo na poravnavo svojih terjatev z delnimi odpisi, obresti od teh terjatev ne obračunavajo več, zaračunajo se le, če se poravnava ne izvede, kar bi se zgodilo pri scenariju stečaja. Zato obveznosti iz preglednice 26 vključujejo ustrezne obresti za nazaj, in sicer do datuma sporazuma iz leta 2007, za vse javne upnike, razen za regionalni davčni urad Spodnje Šlezije (za katerega se še vedno zaračunavajo obresti za nekatere davčne obveznosti) in regionalni urad Spodnje Šlezije (za katerega se obresti še vedno zaračunavajo), in sicer zaradi posebne pravne narave njunih terjatev.

| (136) | Treba je poudariti, da sta bila v spremenjenem načrtu prestrukturiranja za mestni svet v Vroclavu, državni sklad za rehabilitacijo invalidov in regionalni davčni urad Spodnje Šlezije predvidena delni odlog poplačila javnih upnikov in odplačevanje dela teh obveznosti v obrokih do prodaje podjetja PZL Hydral, tj. obveznosti bi bile delno poplačane. Sporazum natančno določa zlasti:






  — | poplačilo zneska v višini 4,9 milijona PLN, dolgovanega mestnemu svetu v Vroclavu, se odloži; |
| --- | --- | --- |

(136)

Treba je poudariti, da sta bila v spremenjenem načrtu prestrukturiranja za mestni svet v Vroclavu, državni sklad za rehabilitacijo invalidov in regionalni davčni urad Spodnje Šlezije predvidena delni odlog poplačila javnih upnikov in odplačevanje dela teh obveznosti v obrokih do prodaje podjetja PZL Hydral, tj. obveznosti bi bile delno poplačane. Sporazum natančno določa zlasti:

—

poplačilo zneska v višini 4,9 milijona PLN, dolgovanega mestnemu svetu v Vroclavu, se odloži;

| — | poplačilo zneska v višini 5 milijonov PLN, dolgovanega državnemu skladu za rehabilitacijo invalidov, se odloži; |
| --- | --- |

—

poplačilo zneska v višini 5 milijonov PLN, dolgovanega državnemu skladu za rehabilitacijo invalidov, se odloži;

| — | 18,25 milijona PLN bo uporabljenega za delno poplačilo zneska, dolgovanega regionalnemu davčnemu uradu Spodnje Šlezije; del tega poplačila se odloži, del se odplača v obrokih (34), del pa se poplača z obrestmi, izračunanimi na dan plačila. |
| --- | --- |

—

18,25 milijona PLN bo uporabljenega za delno poplačilo zneska, dolgovanega regionalnemu davčnemu uradu Spodnje Šlezije; del tega poplačila se odloži, del se odplača v obrokih (34), del pa se poplača z obrestmi, izračunanimi na dan plačila.

| (137) | Na podlagi tega naj bi upniki glede na študijo družbe Ernst&Young (glej preglednico 26) v primeru prodaje podjetja PZL Wrocław in drugih sredstev podjetja PZL Hydral skupno prejeli 122 milijonov PLN, v primeru stečaja in posledične likvidacije podjetja PZL Hydral pa le 66 milijonov PLN, pri čemer trije od njih (ministrstvo za finance, regionalni urad Spodnje Šlezije in državni sklad za rehabilitacijo invalidov) ne bi prejeli ničesar. |
| --- | --- |

(137)

Na podlagi tega naj bi upniki glede na študijo družbe Ernst&Young (glej preglednico 26) v primeru prodaje podjetja PZL Wrocław in drugih sredstev podjetja PZL Hydral skupno prejeli 122 milijonov PLN, v primeru stečaja in posledične likvidacije podjetja PZL Hydral pa le 66 milijonov PLN, pri čemer trije od njih (ministrstvo za finance, regionalni urad Spodnje Šlezije in državni sklad za rehabilitacijo invalidov) ne bi prejeli ničesar.

| (138) | Pri scenariju prodaje bodo javni upniki odpisali skupno za 195 milijonov PLN javnopravnih obveznosti. Kljub temu je vsak javni upnik pri scenariju prodaje v boljšem položaju kot pri scenariju stečaja. Skupno bi izterjali 38,5 % dolgovanega zneska. |
| --- | --- |

(138)

Pri scenariju prodaje bodo javni upniki odpisali skupno za 195 milijonov PLN javnopravnih obveznosti. Kljub temu je vsak javni upnik pri scenariju prodaje v boljšem položaju kot pri scenariju stečaja. Skupno bi izterjali 38,5 % dolgovanega zneska.

| (139) | Poljski organi so Komisijo obvestili, da so se javni upniki na podlagi študije družbe Ernst&Young strinjali z delnim poplačilom njihovih terjatev v letu 2010. |
| --- | --- |

(139)

Poljski organi so Komisijo obvestili, da so se javni upniki na podlagi študije družbe Ernst&Young strinjali z delnim poplačilom njihovih terjatev v letu 2010.

| (140) | Agencija IDA se je med pogovori z [...] strinjala, da bodo njene terjatve delno zamenjane, delno odplačane in delno odpisane. Agencija IDA naj bi v skladu s Prilogo 2 k okvirnemu sporazumu del glavnice posojila iz leta 2007 in del glavnice posojila iz leta 2008 v skupni vrednosti [...] pretvorila v osnovni kapital in likvidna sredstva podjetja PZL Wrocław, obresti na posojilo iz leta 2007 v znesku [...] pa odpisala. Po tej zamenjavi naj bi se osnovni kapital podjetja PZL Wrocław zmanjšal z vložitvijo zahtevka v zvezi s tem pri pristojnem sodišču. |
| --- | --- |

(140)

Agencija IDA se je med pogovori z [...] strinjala, da bodo njene terjatve delno zamenjane, delno odplačane in delno odpisane. Agencija IDA naj bi v skladu s Prilogo 2 k okvirnemu sporazumu del glavnice posojila iz leta 2007 in del glavnice posojila iz leta 2008 v skupni vrednosti [...] pretvorila v osnovni kapital in likvidna sredstva podjetja PZL Wrocław, obresti na posojilo iz leta 2007 v znesku [...] pa odpisala. Po tej zamenjavi naj bi se osnovni kapital podjetja PZL Wrocław zmanjšal z vložitvijo zahtevka v zvezi s tem pri pristojnem sodišču.

| (141) | Poljski organi so poudarili, da se je finančno stanje podjetja PZL Wrocław poslabšalo šele leta 2009 zaradi upada gospodarske rasti, ki ga ni bilo mogoče predvideti in zaradi katerega se je število naročil poljske vojske zmanjšalo za skoraj [...] %. Zato sta se položaj agencije IDA kot upnika in njena možnost izterjave vseh terjatev izrazito poslabšala. |
| --- | --- |

(141)

Poljski organi so poudarili, da se je finančno stanje podjetja PZL Wrocław poslabšalo šele leta 2009 zaradi upada gospodarske rasti, ki ga ni bilo mogoče predvideti in zaradi katerega se je število naročil poljske vojske zmanjšalo za skoraj [...] %. Zato sta se položaj agencije IDA kot upnika in njena možnost izterjave vseh terjatev izrazito poslabšala.

| (142) | Pogajanja o določbah Priloge 2 k okvirnemu sporazumu so bila tesno povezana z rezultati dodatka k študiji družbe Ernst&Young. Ta dodatek je bil pripravljen 24. februarja 2010. V njem sta analizirana dva scenarija, tj. stečaj in posledična likvidacija podjetja PZL Wrocław ter prodaja tega podjetja vlagatelju. Osredotočen je zlasti na to, kaj bi agencija IDA pri scenariju stečaja pridobila na podlagi zavarovanja, to pa je primerjano z zneski, ki bi jih lahko pričakovala, če bi bilo podjetje PZL Wrocław prodano vlagatelju. |
| --- | --- |

(142)

Pogajanja o določbah Priloge 2 k okvirnemu sporazumu so bila tesno povezana z rezultati dodatka k študiji družbe Ernst&Young. Ta dodatek je bil pripravljen 24. februarja 2010. V njem sta analizirana dva scenarija, tj. stečaj in posledična likvidacija podjetja PZL Wrocław ter prodaja tega podjetja vlagatelju. Osredotočen je zlasti na to, kaj bi agencija IDA pri scenariju stečaja pridobila na podlagi zavarovanja, to pa je primerjano z zneski, ki bi jih lahko pričakovala, če bi bilo podjetje PZL Wrocław prodano vlagatelju.

| (143) | V dodatku k študiji družbe Ernst&Young je poudarjeno, da so bila sredstva podjetja PZL Wrocław obremenjena z zastavnimi pravicami in hipotekami. Knjigovodska vrednost vseh sredstev podjetja PZL Wrocław je 31. decembra 2009 znašala 52,5 milijona PLN, od tega za 21,3 milijona PLN zavarovanih sredstev in 31,2 milijona PLN nezavarovanih/neobremenjenih sredstev. |
| --- | --- |

(143)

V dodatku k študiji družbe Ernst&Young je poudarjeno, da so bila sredstva podjetja PZL Wrocław obremenjena z zastavnimi pravicami in hipotekami. Knjigovodska vrednost vseh sredstev podjetja PZL Wrocław je 31. decembra 2009 znašala 52,5 milijona PLN, od tega za 21,3 milijona PLN zavarovanih sredstev in 31,2 milijona PLN nezavarovanih/neobremenjenih sredstev.

| (144) | Čeprav so nezavarovana/neobremenjena sredstva znašala [...] % vrednosti sredstev podjetja PZL Wrocław, bi davčni organi za uveljavitev svojih terjatev v skladu s členoma 112 in 118 davčnega zakonika (35) izdali davčno odločbo, da je bilo podjetje PZL Wrocław odgovorno za obveznosti podjetja PZL Hydral v obdobju 2006–2007, če podjetje PZL Wrocław ne bi bilo prodano. To potrjuje dopis regionalnega davčnega urada Spodnje Šlezije z dne 23. novembra 2007, v katerem je navedeno, da bodo v primeru neuspešnega prestrukturiranja sprejeti ukrepi za izterjavo na podlagi člena 112 davčnega zakonika. |
| --- | --- |

(144)

Čeprav so nezavarovana/neobremenjena sredstva znašala [...] % vrednosti sredstev podjetja PZL Wrocław, bi davčni organi za uveljavitev svojih terjatev v skladu s členoma 112 in 118 davčnega zakonika (35) izdali davčno odločbo, da je bilo podjetje PZL Wrocław odgovorno za obveznosti podjetja PZL Hydral v obdobju 2006–2007, če podjetje PZL Wrocław ne bi bilo prodano. To potrjuje dopis regionalnega davčnega urada Spodnje Šlezije z dne 23. novembra 2007, v katerem je navedeno, da bodo v primeru neuspešnega prestrukturiranja sprejeti ukrepi za izterjavo na podlagi člena 112 davčnega zakonika.

| (145) | Ker ima podjetje PZL Wrocław v lasti proizvodna sredstva podjetja PZL Hydral (ki jih je kupilo med letoma 2004 in 2007), bi ta odločba vplivala na nekatere javnopravne obveznosti podjetja PZL Hydral. Vrednost terjatev, na katere bi tak postopek vplival, ustreza javnopravnim obveznostim podjetja PZL Hydral, nastalim v obdobju 2006–2007, in znaša vsaj 64,4 milijona PLN (36). V skladu z dodatkom k študiji družbe Ernst&Young bi vrednost teh terjatev presegala knjigovodsko vrednost nezavarovanih/neobremenjenih sredstev. Hkrati je treba knjigovodsko vrednost teh sredstev obravnavati glede na njihovo tržno vrednost, saj so to denarne terjatve, gotovina in druga denarna sredstva. |
| --- | --- |

(145)

Ker ima podjetje PZL Wrocław v lasti proizvodna sredstva podjetja PZL Hydral (ki jih je kupilo med letoma 2004 in 2007), bi ta odločba vplivala na nekatere javnopravne obveznosti podjetja PZL Hydral. Vrednost terjatev, na katere bi tak postopek vplival, ustreza javnopravnim obveznostim podjetja PZL Hydral, nastalim v obdobju 2006–2007, in znaša vsaj 64,4 milijona PLN (36). V skladu z dodatkom k študiji družbe Ernst&Young bi vrednost teh terjatev presegala knjigovodsko vrednost nezavarovanih/neobremenjenih sredstev. Hkrati je treba knjigovodsko vrednost teh sredstev obravnavati glede na njihovo tržno vrednost, saj so to denarne terjatve, gotovina in druga denarna sredstva.

| (146) | V primeru stečaja podjetja PZL Wrocław bi imela pred terjatvami davčnih organov prednost samo sredstva, zavarovana s hipotekami in registriranimi zastavnimi pravicami. Terjatev nezavarovanih zasebnih upnikov podjetja PZL Wrocław s sredstvi tega podjetja ne bi bilo mogoče poravnati. Ob upoštevanju dejstva, da s stečajnim premoženjem ne bi bilo mogoče poravnati terjatev vseh upnikov, bi bila vrednost delnic podjetja PZL Wrocław v primeru stečaja ničelna. Enako bi bile brez vrednosti tudi običajne zastavne pravice, saj bi bile poravnane samo terjatve imetnikov registriranih zastavnih pravic in hipotek. |
| --- | --- |

(146)

V primeru stečaja podjetja PZL Wrocław bi imela pred terjatvami davčnih organov prednost samo sredstva, zavarovana s hipotekami in registriranimi zastavnimi pravicami. Terjatev nezavarovanih zasebnih upnikov podjetja PZL Wrocław s sredstvi tega podjetja ne bi bilo mogoče poravnati. Ob upoštevanju dejstva, da s stečajnim premoženjem ne bi bilo mogoče poravnati terjatev vseh upnikov, bi bila vrednost delnic podjetja PZL Wrocław v primeru stečaja ničelna. Enako bi bile brez vrednosti tudi običajne zastavne pravice, saj bi bile poravnane samo terjatve imetnikov registriranih zastavnih pravic in hipotek.

| (147) | Na podlagi tega je v dodatku k študiji družbe Ernst&Young analizirana vrednost registrirane zastavne pravice agencije IDA na sredstvih podjetja PZL Wrocław. Vrednost zavarovanja v obliki registriranih zastavnih pravic na strojih je določena na podlagi predpostavke, da bi vrednost zastavljenih sredstev v primeru stečaja znašala 50 % njihove čiste knjigovodske vrednosti, saj njihova poštena vrednost ni bila na voljo, vrednost premičnih osnovnih sredstev pa se je spreminjala v skladu z veljavno amortizacijsko stopnjo. Družba Ernst&Young je menila, da je vrednost v primeru prisilne prodaje reprezentativna ob upoštevanju možnosti, da se ocenjena sredstva uporabijo za nekatere namene in kot del nekaterih proizvodnih postopkov, možnosti njihove uporabe za alternativne namene in narave pogodb, s katerimi so bila povezana. V študiji družbe Ernst&Young je poudarjeno, da je lahko likvidacijska vrednost prodajanih sredstev, kadar so zelo posebna in se uporabljajo pri proizvodnji za posebnega kupca, zelo majhna in lahko znaša 30 % njihove čiste knjigovodske vrednosti. Podjetje Autoglass Group SA, katerega bilančna vrednost je znašala 19,8 milijona PLN, je bilo v stečajnem postopku na primer prodano za 6 milijonov EUR. Poleg tega zadevna sredstva podjetja PZL Wrocław, uporabljena za registrirano zastavno pravico, vključujejo veliko predmetov majhne vrednosti. Natančneje, posojilo iz leta 2007 je bilo zavarovano s seznamom 1 709 predmetov, katerih vrednost se je z leti zmanjšala, pri čemer je bila vrednost približno 1 400 predmetov manjša od 3 500 PLN, zato je bila izvedena enkratna amortizacija. |
| --- | --- |

(147)

Na podlagi tega je v dodatku k študiji družbe Ernst&Young analizirana vrednost registrirane zastavne pravice agencije IDA na sredstvih podjetja PZL Wrocław. Vrednost zavarovanja v obliki registriranih zastavnih pravic na strojih je določena na podlagi predpostavke, da bi vrednost zastavljenih sredstev v primeru stečaja znašala 50 % njihove čiste knjigovodske vrednosti, saj njihova poštena vrednost ni bila na voljo, vrednost premičnih osnovnih sredstev pa se je spreminjala v skladu z veljavno amortizacijsko stopnjo. Družba Ernst&Young je menila, da je vrednost v primeru prisilne prodaje reprezentativna ob upoštevanju možnosti, da se ocenjena sredstva uporabijo za nekatere namene in kot del nekaterih proizvodnih postopkov, možnosti njihove uporabe za alternativne namene in narave pogodb, s katerimi so bila povezana. V študiji družbe Ernst&Young je poudarjeno, da je lahko likvidacijska vrednost prodajanih sredstev, kadar so zelo posebna in se uporabljajo pri proizvodnji za posebnega kupca, zelo majhna in lahko znaša 30 % njihove čiste knjigovodske vrednosti. Podjetje Autoglass Group SA, katerega bilančna vrednost je znašala 19,8 milijona PLN, je bilo v stečajnem postopku na primer prodano za 6 milijonov EUR. Poleg tega zadevna sredstva podjetja PZL Wrocław, uporabljena za registrirano zastavno pravico, vključujejo veliko predmetov majhne vrednosti. Natančneje, posojilo iz leta 2007 je bilo zavarovano s seznamom 1 709 predmetov, katerih vrednost se je z leti zmanjšala, pri čemer je bila vrednost približno 1 400 predmetov manjša od 3 500 PLN, zato je bila izvedena enkratna amortizacija.

| (148) | Kot v glavnem poročilu tudi v dodatku k študiji družbe Ernst&Young ni bilo upoštevano, kakšen vpliv ima inflacija, in sicer v skladu z možnostjo dolgotrajnega stečajnega postopka, na oceno scenarija stečaja z vidika upnikov podjetja PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(148)

Kot v glavnem poročilu tudi v dodatku k študiji družbe Ernst&Young ni bilo upoštevano, kakšen vpliv ima inflacija, in sicer v skladu z možnostjo dolgotrajnega stečajnega postopka, na oceno scenarija stečaja z vidika upnikov podjetja PZL Wrocław.

| (149) | Glede na to študijo je čista knjigovodska vrednost sredstev, uporabljenih za registrirano zastavno pravico na strojih, 31. januarja 2010 znašala 2 106 392,71 PLN. Če se ta formula uporabi za čisto knjigovodsko vrednost sredstev, je njihova vrednost (pri stečaju) v primeru prisilne prodaje ocenjena na 1 053 196,36 PLN. |
| --- | --- |

(149)

Glede na to študijo je čista knjigovodska vrednost sredstev, uporabljenih za registrirano zastavno pravico na strojih, 31. januarja 2010 znašala 2 106 392,71 PLN. Če se ta formula uporabi za čisto knjigovodsko vrednost sredstev, je njihova vrednost (pri stečaju) v primeru prisilne prodaje ocenjena na 1 053 196,36 PLN.

| (150) | V dodatku k študiji družbe Ernst&Young je ugotovljeno, da agencija IDA pri scenariju stečaja pridobi 1 053 196,36 PLN, pri scenariju prodaje pa [> 1 053 196,36 PLN] (kot je opredeljeno v Prilogi 2 k okvirnemu sporazumu). |
| --- | --- |

(150)

V dodatku k študiji družbe Ernst&Young je ugotovljeno, da agencija IDA pri scenariju stečaja pridobi 1 053 196,36 PLN, pri scenariju prodaje pa [> 1 053 196,36 PLN] (kot je opredeljeno v Prilogi 2 k okvirnemu sporazumu).

| (151) | Poljski organi so Komisijo obvestili, da je čista knjigovodska vrednost sredstev, uporabljenih za registrirano zastavno pravico za posojilo iz leta 2007, v revidiranih finančnih poročilih za leto 2007 znašala 5 480 861,37 PLN, v revidiranih finančnih poročilih za 31. januar 2010 pa 818 967,55 PLN. |
| --- | --- |

(151)

Poljski organi so Komisijo obvestili, da je čista knjigovodska vrednost sredstev, uporabljenih za registrirano zastavno pravico za posojilo iz leta 2007, v revidiranih finančnih poročilih za leto 2007 znašala 5 480 861,37 PLN, v revidiranih finančnih poročilih za 31. januar 2010 pa 818 967,55 PLN.

| (152) | Poljski organi so Komisijo obvestili, da je čista knjigovodska vrednost sredstev, uporabljenih za registrirano zastavno pravico za posojilo iz leta 2008, glede na poročilo neodvisnega strokovnjaka z dne 1. februarja 2008 znašala 2 763 000 PLN. Knjigovodska vrednost teh sredstev je 1. februarja 2008 glede na revidirana finančna poročila znašala 1 883 098,97 PLN, medtem ko je čista knjigovodska vrednost teh sredstev glede na revidirana finančna poročila 31. januarja 2010 znašala 1 287 425,16 PLN. |
| --- | --- |

(152)

Poljski organi so Komisijo obvestili, da je čista knjigovodska vrednost sredstev, uporabljenih za registrirano zastavno pravico za posojilo iz leta 2008, glede na poročilo neodvisnega strokovnjaka z dne 1. februarja 2008 znašala 2 763 000 PLN. Knjigovodska vrednost teh sredstev je 1. februarja 2008 glede na revidirana finančna poročila znašala 1 883 098,97 PLN, medtem ko je čista knjigovodska vrednost teh sredstev glede na revidirana finančna poročila 31. januarja 2010 znašala 1 287 425,16 PLN.

| (153) | V skladu s tem so poljski organi odstopili od dveh dokapitalizacij podjetja PZL Hydral, pri čemer so trdili, da delni odpisi in delna poplačila javnopravnih obveznosti ob upoštevanju merila zasebnega upnika ne vsebujejo elementov državne pomoči. Navedli so tudi, da je bilo ravnanje javnih upnikov v preteklosti (1998–2007) v skladu z merilom zasebnega upnika. Navedli so še, da je bila prodaja podjetja PZL Wrocław odprta, pregledna in brez določenih pogojev ter da je ceno, ki jo je ponudil vlagatelj, mogoče šteti za tržno ceno. Poljski organi so trdili, da sta bili posojili iz let 2007 in 2008 odobreni pod tržnimi pogoji. Prav tako so odstopili od zamenjave terjatev v lastniške deleže v zvezi z zgoraj opisanim posojilom iz leta 2007, za posojili iz let 2007 in 2008 pa so predlagali delno zamenjavo pred prodajo, saj naj bi bilo to v skladu z merilom zasebnega upnika. |
| --- | --- |

(153)

V skladu s tem so poljski organi odstopili od dveh dokapitalizacij podjetja PZL Hydral, pri čemer so trdili, da delni odpisi in delna poplačila javnopravnih obveznosti ob upoštevanju merila zasebnega upnika ne vsebujejo elementov državne pomoči. Navedli so tudi, da je bilo ravnanje javnih upnikov v preteklosti (1998–2007) v skladu z merilom zasebnega upnika. Navedli so še, da je bila prodaja podjetja PZL Wrocław odprta, pregledna in brez določenih pogojev ter da je ceno, ki jo je ponudil vlagatelj, mogoče šteti za tržno ceno. Poljski organi so trdili, da sta bili posojili iz let 2007 in 2008 odobreni pod tržnimi pogoji. Prav tako so odstopili od zamenjave terjatev v lastniške deleže v zvezi z zgoraj opisanim posojilom iz leta 2007, za posojili iz let 2007 in 2008 pa so predlagali delno zamenjavo pred prodajo, saj naj bi bilo to v skladu z merilom zasebnega upnika.

VII.   PRISTOJNOST KOMISIJE

| (154) | Prvi del nekaterih ukrepov, zlasti neizterjave javnopravnih obveznosti od podjetja PZL Hydral, se je začel leta 1998, tj. pred pristopom Poljske k EU 1. maja 2004. |
| --- | --- |

(154)

Prvi del nekaterih ukrepov, zlasti neizterjave javnopravnih obveznosti od podjetja PZL Hydral, se je začel leta 1998, tj. pred pristopom Poljske k EU 1. maja 2004.

| (155) | V skladu s pristopno pogodbo je treba ukrepe pomoči, ki so v novih državah članicah začeli veljati pred pristopom in se uporabljajo tudi po njem ter pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, pri čemer niso obstoječa pomoč, obravnavati kot novo pomoč za namene uporabe člena 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(155)

V skladu s pristopno pogodbo je treba ukrepe pomoči, ki so v novih državah članicah začeli veljati pred pristopom in se uporabljajo tudi po njem ter pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, pri čemer niso obstoječa pomoč, obravnavati kot novo pomoč za namene uporabe člena 108(3) PDEU.

| (156) | V točki 3 Priloge IV k pristopni pogodbi je predviden postopek začasnega mehanizma. Določa pravni okvir za ocenjevanje shem pomoči in posameznih ukrepov pomoči, ki so v novi državi članici začeli veljati pred datumom njenega pristopa k EU in se uporabljajo tudi po njem. |
| --- | --- |

(156)

V točki 3 Priloge IV k pristopni pogodbi je predviden postopek začasnega mehanizma. Določa pravni okvir za ocenjevanje shem pomoči in posameznih ukrepov pomoči, ki so v novi državi članici začeli veljati pred datumom njenega pristopa k EU in se uporabljajo tudi po njem.

| (157) | Komisija ukrepov pomoči, ki so začeli veljati pred pristopom in se po njem ne uporabljajo, ne more preučiti niti na podlagi postopka začasnega mehanizma niti na podlagi postopka iz člena 108(2) PDEU. Po drugi strani bo Komisija ukrepe, ki so začeli veljati šele po pristopu, na podlagi postopka iz člena 108(2) PDEU ocenjevala kot priglašeno pomoč ali nezakonito pomoč. |
| --- | --- |

(157)

Komisija ukrepov pomoči, ki so začeli veljati pred pristopom in se po njem ne uporabljajo, ne more preučiti niti na podlagi postopka začasnega mehanizma niti na podlagi postopka iz člena 108(2) PDEU. Po drugi strani bo Komisija ukrepe, ki so začeli veljati šele po pristopu, na podlagi postopka iz člena 108(2) PDEU ocenjevala kot priglašeno pomoč ali nezakonito pomoč.

| (158) | Ukrep se lahko uporablja po pristopu, če je začel veljati pred njim, vendar lahko po pristopu še vedno vodi do odobritve dodatne pomoči ali povečanja zneska že odobrene pomoči, in sicer če natančna gospodarska izpostavljenost države ob začetku veljavnosti ukrepa in pristopu še ni znana. |
| --- | --- |

(158)

Ukrep se lahko uporablja po pristopu, če je začel veljati pred njim, vendar lahko po pristopu še vedno vodi do odobritve dodatne pomoči ali povečanja zneska že odobrene pomoči, in sicer če natančna gospodarska izpostavljenost države ob začetku veljavnosti ukrepa in pristopu še ni znana.

| (159) | Komisija v obravnavanem primeru ugotavlja, da se je neizterjava obveznosti do javnih upnikov začela leta 1998 in se nadaljevala tudi na datum pristopa. Po njenem mnenju je neizterjava vseh obveznosti, ki 1. maja 2004 niso bile poravnane, tega dne prešla v njeno pristojnost. |
| --- | --- |

(159)

Komisija v obravnavanem primeru ugotavlja, da se je neizterjava obveznosti do javnih upnikov začela leta 1998 in se nadaljevala tudi na datum pristopa. Po njenem mnenju je neizterjava vseh obveznosti, ki 1. maja 2004 niso bile poravnane, tega dne prešla v njeno pristojnost.

| (160) | Glede na zgoraj navedeno neizterjava javnopravnih obveznosti, ki 1. maja 2004 niso bile poravnane, v skladu s členom 108 PDEU pomeni ukrep, ki se uporablja po pristopu in spada v pristojnost Komisije. |
| --- | --- |

(160)

Glede na zgoraj navedeno neizterjava javnopravnih obveznosti, ki 1. maja 2004 niso bile poravnane, v skladu s členom 108 PDEU pomeni ukrep, ki se uporablja po pristopu in spada v pristojnost Komisije.

VIII.   OCENA

| (161) | V skladu s členom 107(1) PDEU je državna pomoč pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(161)

V skladu s členom 107(1) PDEU je državna pomoč pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (162) | Pogoji iz člena 107(1) PDEU so kumulativni, zato morajo biti izpolnjeni vsi hkrati, da se ukrep šteje za državno pomoč. |
| --- | --- |

(162)

Pogoji iz člena 107(1) PDEU so kumulativni, zato morajo biti izpolnjeni vsi hkrati, da se ukrep šteje za državno pomoč.

| (163) | Komisija v naslednjih odstavkih ločeno ocenjuje morebitno državno pomoč podjetjema PZL Hydral in PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(163)

Komisija v naslednjih odstavkih ločeno ocenjuje morebitno državno pomoč podjetjema PZL Hydral in PZL Wrocław.

| (164) | V zvezi s podjetjem PZL Hydral opredeljuje naslednje ukrepe:






  — | načrtovani in odpovedani dokapitalizaciji podjetja PZL Hydral; |
| --- | --- | --- |

(164)

V zvezi s podjetjem PZL Hydral opredeljuje naslednje ukrepe:

—

načrtovani in odpovedani dokapitalizaciji podjetja PZL Hydral;

| — | izterjava javnopravnih obveznosti od podjetja PZL Hydral (1998–2007); |
| --- | --- |

—

izterjava javnopravnih obveznosti od podjetja PZL Hydral (1998–2007);

| — | poravnava podjetja PZL Hydral z javnimi upniki (2007–2010). |
| --- | --- |

—

poravnava podjetja PZL Hydral z javnimi upniki (2007–2010).

| (165) | V zvezi s podjetjem PZL Wrocław ugotavlja naslednje ukrepe:






  — | posojilo iz leta 2007; |
| --- | --- | --- |

(165)

V zvezi s podjetjem PZL Wrocław ugotavlja naslednje ukrepe:

—

posojilo iz leta 2007;

| — | posojilo iz leta 2008; |
| --- | --- |

—

posojilo iz leta 2008;

| — | zamenjavo terjatev v lastniške deleže v zvezi s posojiloma iz let 2007 in 2008. |
| --- | --- |

—

zamenjavo terjatev v lastniške deleže v zvezi s posojiloma iz let 2007 in 2008.

| (166) | Komisija ugotavlja, da so poljski organi nasprotovali opredelitvi zgoraj navedenih ukrepov za državno pomoč, pri čemer so trdili, da ukrepi izpolnjujejo merilo zasebnega upnika (v primeru ukrepov za podjetje PZL Hydral in zamenjave terjatev v lastniške deleže v letu 2010 za podjetje PZL Wrocław) ter preskus tržnega vlagatelja (v primeru posojil iz leta 2007 in 2008 za podjetje PZL Wrocław). |
| --- | --- |

(166)

Komisija ugotavlja, da so poljski organi nasprotovali opredelitvi zgoraj navedenih ukrepov za državno pomoč, pri čemer so trdili, da ukrepi izpolnjujejo merilo zasebnega upnika (v primeru ukrepov za podjetje PZL Hydral in zamenjave terjatev v lastniške deleže v letu 2010 za podjetje PZL Wrocław) ter preskus tržnega vlagatelja (v primeru posojil iz leta 2007 in 2008 za podjetje PZL Wrocław).

VIII.1   Odpovedani dokapitalizaciji podjetja PZL Hydral

| (167) | Država članica lahko v skladu s členom 8 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (37) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba) po začetku formalnega postopka preiskave pravočasno umakne uradno priglasitev, preden Komisija sprejme odločitev, ali priglašeni ukrep pomeni pomoč. Komisija v takih primerih postopek konča z utemeljitvijo, da ni več smiseln. |
| --- | --- |

(167)

Država članica lahko v skladu s členom 8 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (37) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba) po začetku formalnega postopka preiskave pravočasno umakne uradno priglasitev, preden Komisija sprejme odločitev, ali priglašeni ukrep pomeni pomoč. Komisija v takih primerih postopek konča z utemeljitvijo, da ni več smiseln.

| (168) | Poljski organi so odpovedali dve priglašeni dokapitalizaciji (113 milijonov PLN). Zato preiskava Komisije v zvezi s tema ukrepoma ni več smiselna. |
| --- | --- |

(168)

Poljski organi so odpovedali dve priglašeni dokapitalizaciji (113 milijonov PLN). Zato preiskava Komisije v zvezi s tema ukrepoma ni več smiselna.

VIII.2   Neizterjava javnopravnih obveznosti od podjetja PZL Hydral (1998–2007)

| (169) | Obstaja možnost, da so različni javni upniki podjetju PZL Hydral odobrili državno pomoč v obliki dolgotrajne neizterjave javnopravnih obveznosti podjetja. |
| --- | --- |

(169)

Obstaja možnost, da so različni javni upniki podjetju PZL Hydral odobrili državno pomoč v obliki dolgotrajne neizterjave javnopravnih obveznosti podjetja.

| (170) | Komisija poudarja, da člen 107(1) PDEU zajema različne oblike ukrepov, s katerimi se znižujejo običajni stroški podjetja ter ki imajo, čeprav niso subvencije v ožjem pomenu besede, podobne lastnosti in enak učinek. V sodni praksi je splošno sprejeto, da javni subjekt, ki je pristojen za pobiranje prispevkov za socialno varnost in ki dopusti, da so ti prispevki plačani z zamudo, s svojim ravnanjem koristi podjetju v finančnih težavah, ki ima zaradi takega ravnanja precejšnjo gospodarsko prednost, saj se s tem zmanjša breme, ki je povezano z običajno uporabo sistema socialne varnosti, te prednosti pa ni mogoče popolnoma odpraviti z naloženimi obrestmi in kaznimi zaradi zamud (38). To sklepanje se smiselno uporablja za druge pristojbine, dajatve in davke, ki jih pobirajo javni organi. |
| --- | --- |

(170)

Komisija poudarja, da člen 107(1) PDEU zajema različne oblike ukrepov, s katerimi se znižujejo običajni stroški podjetja ter ki imajo, čeprav niso subvencije v ožjem pomenu besede, podobne lastnosti in enak učinek. V sodni praksi je splošno sprejeto, da javni subjekt, ki je pristojen za pobiranje prispevkov za socialno varnost in ki dopusti, da so ti prispevki plačani z zamudo, s svojim ravnanjem koristi podjetju v finančnih težavah, ki ima zaradi takega ravnanja precejšnjo gospodarsko prednost, saj se s tem zmanjša breme, ki je povezano z običajno uporabo sistema socialne varnosti, te prednosti pa ni mogoče popolnoma odpraviti z naloženimi obrestmi in kaznimi zaradi zamud (38). To sklepanje se smiselno uporablja za druge pristojbine, dajatve in davke, ki jih pobirajo javni organi.

| (171) | V obravnavanem primeru javni organi za pobiranje prispevkov niso v celoti izterjali terjatev do podjetja PZL Hydral v obdobju 1997–2007, ko so javni upniki sprejeli načrt prestrukturiranja (glej točko 60 in naslednje). |
| --- | --- |

(171)

V obravnavanem primeru javni organi za pobiranje prispevkov niso v celoti izterjali terjatev do podjetja PZL Hydral v obdobju 1997–2007, ko so javni upniki sprejeli načrt prestrukturiranja (glej točko 60 in naslednje).

| (172) | Iz sodne prakse izhaja, da se je treba za ugotovitev, ali so javni organi z neizterjavo javnopravnih terjatev odobrili državno pomoč, prepričati, ali zadevno podjetje primerljivih koristi očitno ne bi moglo pridobiti od zasebnega upnika, ki je v razmerju do tega podjetja v enakem položaju kot javni organ za pobiranje prispevkov (39). |
| --- | --- |

(172)

Iz sodne prakse izhaja, da se je treba za ugotovitev, ali so javni organi z neizterjavo javnopravnih terjatev odobrili državno pomoč, prepričati, ali zadevno podjetje primerljivih koristi očitno ne bi moglo pridobiti od zasebnega upnika, ki je v razmerju do tega podjetja v enakem položaju kot javni organ za pobiranje prispevkov (39).

| (173) | Komisija ugotavlja, da sta poljsko ministrstvo za finance, ki je bilo takrat lastnik podjetja PZL Hydral, in pozneje agencija IDA za zagotovitev dolgoročne ekonomske uspešnosti tega podjetja na podlagi študije, ki so jo leta 1998 pripravili zasebni svetovalci, razvili privatizacijsko strategijo ter začeli iskati vlagatelje (glej točko 54). Zasebni in javni upniki so ta pristop podprli in v njem tesno sodelovali. |
| --- | --- |

(173)

Komisija ugotavlja, da sta poljsko ministrstvo za finance, ki je bilo takrat lastnik podjetja PZL Hydral, in pozneje agencija IDA za zagotovitev dolgoročne ekonomske uspešnosti tega podjetja na podlagi študije, ki so jo leta 1998 pripravili zasebni svetovalci, razvili privatizacijsko strategijo ter začeli iskati vlagatelje (glej točko 54). Zasebni in javni upniki so ta pristop podprli in v njem tesno sodelovali.

| (174) | Poljski organi so leta 2002, še vedno s podporo zasebnih in javnih upnikov, začeli pogajanja z [...]. Ti upniki so bili redno obveščeni o doseženem napredku (glej točki 30 in 56). |
| --- | --- |

(174)

Poljski organi so leta 2002, še vedno s podporo zasebnih in javnih upnikov, začeli pogajanja z [...]. Ti upniki so bili redno obveščeni o doseženem napredku (glej točki 30 in 56).

| (175) | Komisija ugotavlja, da so zasebni in javni upniki menili, da vrednost podjetja PZL Hydral, zlasti njegovih dejavnosti na področju letalstva in obrambe, kot delujočega podjetja izrazito presega vrednost njegovih sredstev, zlasti zaradi njegovih vojaških potrdil in dovoljenj za trgovanje z orožjem ter človeškega kapitala, zato so se dogovorili, da ne začnejo stečajnega postopka proti podjetju PZL Hydral. |
| --- | --- |

(175)

Komisija ugotavlja, da so zasebni in javni upniki menili, da vrednost podjetja PZL Hydral, zlasti njegovih dejavnosti na področju letalstva in obrambe, kot delujočega podjetja izrazito presega vrednost njegovih sredstev, zlasti zaradi njegovih vojaških potrdil in dovoljenj za trgovanje z orožjem ter človeškega kapitala, zato so se dogovorili, da ne začnejo stečajnega postopka proti podjetju PZL Hydral.

| (176) | Komisija zlasti ugotavlja, da glavna zasebna upnika, tj, banka [...] in banka [...], nista prisilno izterjala obveznosti, čeprav sta imela prvovrstno zavarovanje (glej točki 32 in 34), na podlagi katerega je bilo sredstva mogoče izterjati neposredno z bančnimi izvršilnimi nalogi in bi ga bilo mogoče sorazmerno preprosto uporabiti (glej točko 28). |
| --- | --- |

(176)

Komisija zlasti ugotavlja, da glavna zasebna upnika, tj, banka [...] in banka [...], nista prisilno izterjala obveznosti, čeprav sta imela prvovrstno zavarovanje (glej točki 32 in 34), na podlagi katerega je bilo sredstva mogoče izterjati neposredno z bančnimi izvršilnimi nalogi in bi ga bilo mogoče sorazmerno preprosto uporabiti (glej točko 28).

| (177) | Po drugi strani so javni upniki sprejeli ukrepe za izterjavo s sodnim izvršiteljem, pri čemer so do konca leta 2007 izterjali skupno 28,76 milijona PLN (glej točko 41). |
| --- | --- |

(177)

Po drugi strani so javni upniki sprejeli ukrepe za izterjavo s sodnim izvršiteljem, pri čemer so do konca leta 2007 izterjali skupno 28,76 milijona PLN (glej točko 41).

| (178) | Zato Komisija ugotavlja, da je lahko podjetje PZL Hydral med letoma 1998 in 2007 primerljive koristi pridobilo od dveh zasebnih upnikov, tj. banke [...] in banke [...], ki do tega podjetja nista bila zgolj v enakem položaju, ampak dejansko v boljšem kot javni organi za pobiranje prispevkov. |
| --- | --- |

(178)

Zato Komisija ugotavlja, da je lahko podjetje PZL Hydral med letoma 1998 in 2007 primerljive koristi pridobilo od dveh zasebnih upnikov, tj. banke [...] in banke [...], ki do tega podjetja nista bila zgolj v enakem položaju, ampak dejansko v boljšem kot javni organi za pobiranje prispevkov.

| (179) | Komisija še ugotavlja, da so se zasebni in javni upniki upravičeno odločili, da ne začnejo stečajnega postopka proti podjetju PZL Hydral, ker obstajajo dobre možnosti, da dejavnosti na področju letalstva in obrambe ponovno dosežejo rentabilnost, ko bi bil neplačani dolg povrnjen, kot je navedeno v strategiji iz leta 1998 (glej točko 54). |
| --- | --- |

(179)

Komisija še ugotavlja, da so se zasebni in javni upniki upravičeno odločili, da ne začnejo stečajnega postopka proti podjetju PZL Hydral, ker obstajajo dobre možnosti, da dejavnosti na področju letalstva in obrambe ponovno dosežejo rentabilnost, ko bi bil neplačani dolg povrnjen, kot je navedeno v strategiji iz leta 1998 (glej točko 54).

| (180) | Zato neizterjava neplačanih zneskov za obdobje 1998–2007 s strani javnih organov za pobiranje prispevkov podjetju PZL Hydral ne zagotavlja prednosti, saj so javni organi ravnali enako, kot bi ravnal zasebni upnik, torej to ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(180)

Zato neizterjava neplačanih zneskov za obdobje 1998–2007 s strani javnih organov za pobiranje prispevkov podjetju PZL Hydral ne zagotavlja prednosti, saj so javni organi ravnali enako, kot bi ravnal zasebni upnik, torej to ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

VIII.3   Poplačilo javnopravnih obveznosti podjetja PZL Hydral (2007–2010)

| (181) | Glavna zasebna upnika podjetja PZL Hydral, tj. banka [...] in banka [...], sta po neuspešnih pogajanjih o privatizaciji poravnala svoje terjatve do podjetja PZL Hydral. |
| --- | --- |

(181)

Glavna zasebna upnika podjetja PZL Hydral, tj. banka [...] in banka [...], sta po neuspešnih pogajanjih o privatizaciji poravnala svoje terjatve do podjetja PZL Hydral.

| (182) | Terjatve zasebnih upnikov so bile poravnane aprila 2003 (banka [...]) in novembra 2006 (banka [...]). Čeprav sta imeli banki kakovostno zavarovanje, je banka [...] sprejela poravnavo dolgov podjetja PZL Hydral v višini 51,6 milijona PLN na podlagi poplačila v višini 4 milijone PLN, medtem ko je banka [...] sprejela poravnavo dolgov tega podjetja v višini 86,4 milijona PLN na podlagi poplačila v višini 11,5 milijona PLN (glej točki 31 in 33). |
| --- | --- |

(182)

Terjatve zasebnih upnikov so bile poravnane aprila 2003 (banka [...]) in novembra 2006 (banka [...]). Čeprav sta imeli banki kakovostno zavarovanje, je banka [...] sprejela poravnavo dolgov podjetja PZL Hydral v višini 51,6 milijona PLN na podlagi poplačila v višini 4 milijone PLN, medtem ko je banka [...] sprejela poravnavo dolgov tega podjetja v višini 86,4 milijona PLN na podlagi poplačila v višini 11,5 milijona PLN (glej točki 31 in 33).

| (183) | Javni organi za pobiranje prispevkov so leta 2007 z agencijo IDA in podjetjem PZL Hydral sprejeli dogovor o poravnavi dolga, ki je bil novembra 2007 vključen v načrt prestrukturiranja. Ta dogovor je vključeval štiri bistvene elemente:






  — | podjetje PZL Hydral bo vse nove davke, dajatve in prispevke pravočasno plačalo; |
| --- | --- | --- |

(183)

Javni organi za pobiranje prispevkov so leta 2007 z agencijo IDA in podjetjem PZL Hydral sprejeli dogovor o poravnavi dolga, ki je bil novembra 2007 vključen v načrt prestrukturiranja. Ta dogovor je vključeval štiri bistvene elemente:

—

podjetje PZL Hydral bo vse nove davke, dajatve in prispevke pravočasno plačalo;

| — | podjetje PZL Hydral bo del neporavnanih obveznosti plačalo v obrokih; plačilo preostalega dela se odloži, dokler podjetje PZL Hydral ne bo odprodalo svojih podružnic in sredstev; |
| --- | --- |

—

podjetje PZL Hydral bo del neporavnanih obveznosti plačalo v obrokih; plačilo preostalega dela se odloži, dokler podjetje PZL Hydral ne bo odprodalo svojih podružnic in sredstev;

| — | podjetje PZL Hydral bo prodalo vse svoje podružnice in sredstva, prihodke od prodaje pa uporabilo za poplačilo neplačanega dolga; |
| --- | --- |

—

podjetje PZL Hydral bo prodalo vse svoje podružnice in sredstva, prihodke od prodaje pa uporabilo za poplačilo neplačanega dolga;

| — | letalski in obrambni posli podjetja PZL Hydral bodo preneseni na podružnico PZL Wrocław, ki se bo pozneje privatizirala, pri čemer bodo javni upniki poplačani z ustvarjenimi prihodki. S tem bo podjetje PZL Hydral ostalo le prazna lupina, ki bo likvidirana. |
| --- | --- |

—

letalski in obrambni posli podjetja PZL Hydral bodo preneseni na podružnico PZL Wrocław, ki se bo pozneje privatizirala, pri čemer bodo javni upniki poplačani z ustvarjenimi prihodki. S tem bo podjetje PZL Hydral ostalo le prazna lupina, ki bo likvidirana.

| (184) | V načrtu prestrukturiranja je bilo v skladu z ocenjenimi prihodki od prodaje v obdobju 2007–2010 predvideno, da bodo javni organi za pobiranje prispevkov izterjali 120,8 milijona PLN (glej točko 61). Pozneje se je pokazalo, da je bila ta ocena dobra, saj znesek, ugotovljen v letu 2010, znaša 122,3 milijona PLN (glej točko 133). |
| --- | --- |

(184)

V načrtu prestrukturiranja je bilo v skladu z ocenjenimi prihodki od prodaje v obdobju 2007–2010 predvideno, da bodo javni organi za pobiranje prispevkov izterjali 120,8 milijona PLN (glej točko 61). Pozneje se je pokazalo, da je bila ta ocena dobra, saj znesek, ugotovljen v letu 2010, znaša 122,3 milijona PLN (glej točko 133).

| (185) | Komisija ugotavlja, da sta bili v načrtu prestrukturiranja predvideni tudi dve dokapitalizaciji podjetja PZL Hydral, namenjeni povečanju količine denarja, ki je na voljo za poravnavo preteklih obveznosti. Ta ukrepa dokapitalizacije naj bi bila v načrt prestrukturiranja vključena po predhodni odobritvi Komisije; zato so javni upniki ob dogovoru o načrtu prestrukturiranja nedvomno vedeli, da vključitve teh dodatnih zneskov vanj ne morejo šteti za pridobljeno in gotovo. |
| --- | --- |

(185)

Komisija ugotavlja, da sta bili v načrtu prestrukturiranja predvideni tudi dve dokapitalizaciji podjetja PZL Hydral, namenjeni povečanju količine denarja, ki je na voljo za poravnavo preteklih obveznosti. Ta ukrepa dokapitalizacije naj bi bila v načrt prestrukturiranja vključena po predhodni odobritvi Komisije; zato so javni upniki ob dogovoru o načrtu prestrukturiranja nedvomno vedeli, da vključitve teh dodatnih zneskov vanj ne morejo šteti za pridobljeno in gotovo.

| (186) | Komisija prav tako ugotavlja, da v načrtu prestrukturiranja ni končne odločitve glede razdelitve prihodkov med različne javne upnike. Ta razdelitev naj bi bila opravljena po koncu postopka prodaje podružnic in sredstev na podlagi dejanskih prihodkov od prodaje, pri čemer bi se upoštevalo zavarovanje različnih javnih upnikov na teh sredstvih. |
| --- | --- |

(186)

Komisija prav tako ugotavlja, da v načrtu prestrukturiranja ni končne odločitve glede razdelitve prihodkov med različne javne upnike. Ta razdelitev naj bi bila opravljena po koncu postopka prodaje podružnic in sredstev na podlagi dejanskih prihodkov od prodaje, pri čemer bi se upoštevalo zavarovanje različnih javnih upnikov na teh sredstvih.

| (187) | Komisija ob upoštevanju ocene ravnanja javnih upnikov v obdobju 2007–2010 meni, da je treba oceniti dve različni odločitvi, in sicer odločitev iz leta 2007, da se strinjajo z načrtom prestrukturiranja, ter odločitev iz leta 2010, da sprejmejo končno poravnavo, kot je podrobno opredeljena v preglednici 26 tega sklepa. |
| --- | --- |

(187)

Komisija ob upoštevanju ocene ravnanja javnih upnikov v obdobju 2007–2010 meni, da je treba oceniti dve različni odločitvi, in sicer odločitev iz leta 2007, da se strinjajo z načrtom prestrukturiranja, ter odločitev iz leta 2010, da sprejmejo končno poravnavo, kot je podrobno opredeljena v preglednici 26 tega sklepa.

| (188) | V skladu s sodno prakso Sodišča mora Komisija v takih primerih uporabiti merilo zasebnega upnika, kar pomeni, da mora za ugotovitev, ali znižanje dela dolgov, ki jih podjetje v težavah dolguje osebi javnega prava, pomeni državno pomoč, to osebo primerjati z zasebnim tržnim upnikom, ki si prizadeva izterjati zneske, ki mu jih dolguje dolžnik v finančnih težavah (40). |
| --- | --- |

(188)

V skladu s sodno prakso Sodišča mora Komisija v takih primerih uporabiti merilo zasebnega upnika, kar pomeni, da mora za ugotovitev, ali znižanje dela dolgov, ki jih podjetje v težavah dolguje osebi javnega prava, pomeni državno pomoč, to osebo primerjati z zasebnim tržnim upnikom, ki si prizadeva izterjati zneske, ki mu jih dolguje dolžnik v finančnih težavah (40).

| (189) | Vendar je v sodni praksi prav tako navedeno, da se mora, kadar podjetje, katerega finančno stanje se znatno poslabša, upnikom predlaga enega ali več dogovorov za prestrukturiranje dolga, da bi izboljšalo svoje stanje in se izognilo stečaju, vsak upnik odločiti glede na znesek, ki mu je bil ponujen na podlagi predlaganega dogovora, po eni strani, ter glede na znesek, za katerega pričakuje, da ga bo v primeru likvidacije podjetja lahko izterjal, po drugi strani. Na njegovo odločitev vpliva več dejavnikov, vključno s tem, ali je terjatev upnika zavarovana, prednostna ali običajna, kakšna sta narava in obseg njegovega morebitnega zavarovanja, kako ocenjuje verjetnost, da se znova doseže rentabilnost podjetja, in tveganje za izgube, če se to ne zgodi, ter kakšen znesek bi prejel v primeru likvidacije. Če bi se na primer izkazalo, da bi ob likvidaciji podjetja iztržljiva vrednost njegovih sredstev zadostovala le za pokritje hipoteke in prednostnih terjatev, bi bile običajne terjatve brez vrednosti. V takih okoliščinah pristanek običajnega upnika, da odpiše glavni del svojih terjatev, dejansko ne bi bila izguba (41). |
| --- | --- |

(189)

Vendar je v sodni praksi prav tako navedeno, da se mora, kadar podjetje, katerega finančno stanje se znatno poslabša, upnikom predlaga enega ali več dogovorov za prestrukturiranje dolga, da bi izboljšalo svoje stanje in se izognilo stečaju, vsak upnik odločiti glede na znesek, ki mu je bil ponujen na podlagi predlaganega dogovora, po eni strani, ter glede na znesek, za katerega pričakuje, da ga bo v primeru likvidacije podjetja lahko izterjal, po drugi strani. Na njegovo odločitev vpliva več dejavnikov, vključno s tem, ali je terjatev upnika zavarovana, prednostna ali običajna, kakšna sta narava in obseg njegovega morebitnega zavarovanja, kako ocenjuje verjetnost, da se znova doseže rentabilnost podjetja, in tveganje za izgube, če se to ne zgodi, ter kakšen znesek bi prejel v primeru likvidacije. Če bi se na primer izkazalo, da bi ob likvidaciji podjetja iztržljiva vrednost njegovih sredstev zadostovala le za pokritje hipoteke in prednostnih terjatev, bi bile običajne terjatve brez vrednosti. V takih okoliščinah pristanek običajnega upnika, da odpiše glavni del svojih terjatev, dejansko ne bi bila izguba (41).

| (190) | Komisija ugotavlja, da se pogoji poravnave z javnimi organi za pobiranje prispevkov razlikujejo od pogojev poravnave z obema zasebnima bankama. |
| --- | --- |

(190)

Komisija ugotavlja, da se pogoji poravnave z javnimi organi za pobiranje prispevkov razlikujejo od pogojev poravnave z obema zasebnima bankama.

| (191) | Prvič, zasebni banki sta se odločili za takojšnje izplačilo, medtem ko so se javni organi za pobiranje prispevkov strinjali, da počakajo na rezultate prodaje sredstev in podružnic podjetja PZL Hydral. |
| --- | --- |

(191)

Prvič, zasebni banki sta se odločili za takojšnje izplačilo, medtem ko so se javni organi za pobiranje prispevkov strinjali, da počakajo na rezultate prodaje sredstev in podružnic podjetja PZL Hydral.

| (192) | Drugič, pričakovana stopnja izterjave pri javnih organih za pobiranje prispevkov izrazito presega stopnjo izterjave pri zasebnih bankah: banka [...] je izterjala 7 %, banka [...] pa 13 %, medtem ko so lahko javni organi za pobiranje prispevkov pričakovali, da bodo na podlagi postopka prodaje v vrednosti 122,3 milijona PLN izterjali 38,5 %. |
| --- | --- |

(192)

Drugič, pričakovana stopnja izterjave pri javnih organih za pobiranje prispevkov izrazito presega stopnjo izterjave pri zasebnih bankah: banka [...] je izterjala 7 %, banka [...] pa 13 %, medtem ko so lahko javni organi za pobiranje prispevkov pričakovali, da bodo na podlagi postopka prodaje v vrednosti 122,3 milijona PLN izterjali 38,5 %.

| (193) | Komisija mora oceniti, ali bi tudi zasebni upnik sprejel odločitev javnih upnikov iz leta 2007, da sprejmejo načrt prestrukturiranja, ki bi se po svoji naravi razlikoval od poravnave, ki so jo dosegli zasebni upniki, v njihovem položaju na podlagi načel iz točk 188 in 189 zgoraj. |
| --- | --- |

(193)

Komisija mora oceniti, ali bi tudi zasebni upnik sprejel odločitev javnih upnikov iz leta 2007, da sprejmejo načrt prestrukturiranja, ki bi se po svoji naravi razlikoval od poravnave, ki so jo dosegli zasebni upniki, v njihovem položaju na podlagi načel iz točk 188 in 189 zgoraj.

| (194) | Prvič, Komisija ugotavlja, da so imeli javni upniki le omejeno zavarovanje, ki je bilo manj kakovostno od zavarovanja zasebnih bank (glej preglednice od 16 do 20 zgoraj). Zato je bil njihov pogajalski položaj slabši. Hkrati se je kakovost njihovega zavarovanja po poravnavi z zasebnimi upniki znatno izboljšala, kar jim je zagotovilo dodatno varnost, da bodo vseeno lahko dosegli sprejemljivo stopnjo izterjave sredstev, tudi če z načrtom prestrukturiranja ne bodo doseženi pričakovani rezultati. |
| --- | --- |

(194)

Prvič, Komisija ugotavlja, da so imeli javni upniki le omejeno zavarovanje, ki je bilo manj kakovostno od zavarovanja zasebnih bank (glej preglednice od 16 do 20 zgoraj). Zato je bil njihov pogajalski položaj slabši. Hkrati se je kakovost njihovega zavarovanja po poravnavi z zasebnimi upniki znatno izboljšala, kar jim je zagotovilo dodatno varnost, da bodo vseeno lahko dosegli sprejemljivo stopnjo izterjave sredstev, tudi če z načrtom prestrukturiranja ne bodo doseženi pričakovani rezultati.

| (195) | Drugič, Komisija ugotavlja, da bi lahko javni organi na podlagi predpostavk, na katerih temelji načrt prestrukturiranja, pričakovali znatno višjo stopnjo izterjave kot zasebni upniki, ki so se odločili za hitro poravnavo. |
| --- | --- |

(195)

Drugič, Komisija ugotavlja, da bi lahko javni organi na podlagi predpostavk, na katerih temelji načrt prestrukturiranja, pričakovali znatno višjo stopnjo izterjave kot zasebni upniki, ki so se odločili za hitro poravnavo.

| (196) | Tretjič, Komisija ugotavlja, da sta podjetji PZL Hydral in PZL Wrocław zasebnim upnikom zagotovili, da se bodo vse nove obveznosti pravočasno plačevale. |
| --- | --- |

(196)

Tretjič, Komisija ugotavlja, da sta podjetji PZL Hydral in PZL Wrocław zasebnim upnikom zagotovili, da se bodo vse nove obveznosti pravočasno plačevale.

| (197) | Četrtič, Komisija ugotavlja, da se je podjetje PZL Hydral v zvezi z neporavnanimi obveznostmi strinjalo z načrtom plačil, v katerem je bilo določeno, da se del dolga poplača v obrokih, medtem ko se preostanek poplača, ko bodo znani prihodki od prodaje sredstev in podružnic. Ta plačila so pomenila znatno izboljšanje glede na izterjavo v letih pred sprejetjem načrta prestrukturiranja; v letu 2008, tj. prvem letu tega načrta, je podjetje PZL Hydral poplačalo 54,6 milijona PLN, medtem ko je leta 2007 odplačalo le 9,5 milijona PLN (glej preglednico 21). |
| --- | --- |

(197)

Četrtič, Komisija ugotavlja, da se je podjetje PZL Hydral v zvezi z neporavnanimi obveznostmi strinjalo z načrtom plačil, v katerem je bilo določeno, da se del dolga poplača v obrokih, medtem ko se preostanek poplača, ko bodo znani prihodki od prodaje sredstev in podružnic. Ta plačila so pomenila znatno izboljšanje glede na izterjavo v letih pred sprejetjem načrta prestrukturiranja; v letu 2008, tj. prvem letu tega načrta, je podjetje PZL Hydral poplačalo 54,6 milijona PLN, medtem ko je leta 2007 odplačalo le 9,5 milijona PLN (glej preglednico 21).

| (198) | Komisija ugotavlja, da so javni upniki na podlagi teh jamstev in zagotovil podjetja PZL Hydral ravnali tako, kot bi v primerljivih okoliščinah ravnal zasebni upnik. |
| --- | --- |

(198)

Komisija ugotavlja, da so javni upniki na podlagi teh jamstev in zagotovil podjetja PZL Hydral ravnali tako, kot bi v primerljivih okoliščinah ravnal zasebni upnik.

| (199) | Komisija še ugotavlja, da je dejansko izvajanje načrta prestrukturiranja zaradi neuspešnih pogajanj z [...] in [...] (glej točko 94) trajalo dlje, kot je bilo prvotno predvideno. Komisija meni, da so javni organi za pobiranje prispevkov, s tem ko so se strinjali z načrtom prestrukturiranja, sprejeli s tem povezano tveganje. |
| --- | --- |

(199)

Komisija še ugotavlja, da je dejansko izvajanje načrta prestrukturiranja zaradi neuspešnih pogajanj z [...] in [...] (glej točko 94) trajalo dlje, kot je bilo prvotno predvideno. Komisija meni, da so javni organi za pobiranje prispevkov, s tem ko so se strinjali z načrtom prestrukturiranja, sprejeli s tem povezano tveganje.

| (200) | Končna poravnava med podjetjem PZL Hydral in njegovimi javnimi upniki je opisana v preglednici 26. Ko je bila na podlagi ponudbe [...] določena prodajna cena za podjetje PZL Wrocław, so javni upniki v skladu z merilom zasebnega upnika pristali na poravnavo na podlagi prihodkov od prodaje sredstev podjetja PZL Hydral brez kakršne koli dokapitalizacije, pri čemer so upoštevali vrednost svojih terjatev in kakovost svojega zavarovanja (glej točko 96). |
| --- | --- |

(200)

Končna poravnava med podjetjem PZL Hydral in njegovimi javnimi upniki je opisana v preglednici 26. Ko je bila na podlagi ponudbe [...] določena prodajna cena za podjetje PZL Wrocław, so javni upniki v skladu z merilom zasebnega upnika pristali na poravnavo na podlagi prihodkov od prodaje sredstev podjetja PZL Hydral brez kakršne koli dokapitalizacije, pri čemer so upoštevali vrednost svojih terjatev in kakovost svojega zavarovanja (glej točko 96).

| (201) | Zato mora Komisija ugotoviti, ali je v primeru prodaje brez dokapitalizacije vsak posamezni javni upnik v boljšem položaju kot v primeru stečaja ter ali je prodaja [...] najboljši scenarij prodaje, ki bi ga javni upniki lahko pričakovali. |
| --- | --- |

(201)

Zato mora Komisija ugotoviti, ali je v primeru prodaje brez dokapitalizacije vsak posamezni javni upnik v boljšem položaju kot v primeru stečaja ter ali je prodaja [...] najboljši scenarij prodaje, ki bi ga javni upniki lahko pričakovali.

| (202) | Vsi javni upniki bodo izterjali več kot zasebni upniki (glej točko 134), razen ministrstva za finance, ki pa ni imelo nobenega zavarovanja in ga zato ni mogoče primerjati z zasebnimi upniki, ki so imeli prvovrstno zavarovanje (glej točki 32 in 34). |
| --- | --- |

(202)

Vsi javni upniki bodo izterjali več kot zasebni upniki (glej točko 134), razen ministrstva za finance, ki pa ni imelo nobenega zavarovanja in ga zato ni mogoče primerjati z zasebnimi upniki, ki so imeli prvovrstno zavarovanje (glej točki 32 in 34).

| (203) | Prav tako je treba poudariti, da so se v študiji družbe Ernst&Young, ki jo je naročila agencija IDA, primerjali zneski, ki bi jih lahko vsak javni upnik pričakoval v primeru stečaja in v primeru prodaje (ki je bila izvedena leta 2010) (glej točko 137). V študiji je bilo ugotovljeno, da so vsi javni upniki v primeru prodaje v boljšem položaju. |
| --- | --- |

(203)

Prav tako je treba poudariti, da so se v študiji družbe Ernst&Young, ki jo je naročila agencija IDA, primerjali zneski, ki bi jih lahko vsak javni upnik pričakoval v primeru stečaja in v primeru prodaje (ki je bila izvedena leta 2010) (glej točko 137). V študiji je bilo ugotovljeno, da so vsi javni upniki v primeru prodaje v boljšem položaju.

| (204) | Komisija je kritično ocenila študijo družbe Ernst&Young, da bi ugotovila, ali ugotovitve iz študije vzdržijo preskus, in na podlagi sodne prakse, navedene v točkah 188 in 189 zgoraj, dokazala, da so javni upniki s tem, ko so pristali na poravnavo, ravnali kot zasebni upniki v primerljivih okoliščinah. |
| --- | --- |

(204)

Komisija je kritično ocenila študijo družbe Ernst&Young, da bi ugotovila, ali ugotovitve iz študije vzdržijo preskus, in na podlagi sodne prakse, navedene v točkah 188 in 189 zgoraj, dokazala, da so javni upniki s tem, ko so pristali na poravnavo, ravnali kot zasebni upniki v primerljivih okoliščinah.

| (205) | Prvič, Komisija ugotavlja, da je v študiji družbe Ernst&Young kot metodologija za oceno merila zasebnega upnika uporabljena zadevna sodna praksa evropskih sodišč, pri čemer je upoštevan status vsakega javnega upnika, njegovo zavarovanje, razvrstitev in znesek, ki bi ga izterjal v primeru likvidacije. |
| --- | --- |

(205)

Prvič, Komisija ugotavlja, da je v študiji družbe Ernst&Young kot metodologija za oceno merila zasebnega upnika uporabljena zadevna sodna praksa evropskih sodišč, pri čemer je upoštevan status vsakega javnega upnika, njegovo zavarovanje, razvrstitev in znesek, ki bi ga izterjal v primeru likvidacije.

| (206) | Preglednica 26 tega sklepa kaže, da je na podlagi te ocene vsak posamezni javni upnik (urad za socialno varnost, regionalni davčni urad Spodnje Šlezije, davčni urad okrožja Psie Pole v Vroclavu, mestni svet v Vroclavu, državni sklad za rehabilitacijo invalidov, regionalni urad Spodnje Šlezije in ministrstvo za finance) v primeru prodaje vseh sredstev podjetja PZL Hydral v boljšem položaju, tj. da vsak upnik pridobi večji delež neporavnanih obveznosti kot v scenariju stečaja in posledične likvidacije, pri čemer se upoštevata razvrstitev in zavarovanje javnih upnikov (glej točko 134). |
| --- | --- |

(206)

Preglednica 26 tega sklepa kaže, da je na podlagi te ocene vsak posamezni javni upnik (urad za socialno varnost, regionalni davčni urad Spodnje Šlezije, davčni urad okrožja Psie Pole v Vroclavu, mestni svet v Vroclavu, državni sklad za rehabilitacijo invalidov, regionalni urad Spodnje Šlezije in ministrstvo za finance) v primeru prodaje vseh sredstev podjetja PZL Hydral v boljšem položaju, tj. da vsak upnik pridobi večji delež neporavnanih obveznosti kot v scenariju stečaja in posledične likvidacije, pri čemer se upoštevata razvrstitev in zavarovanje javnih upnikov (glej točko 134).

| (207) | Nato je Komisija preverila verodostojnost scenarija stečaja, ki ga je razvila družba Ernst&Young. Izhodiščna točka ocene je, da je vrednost podjetja PZL Hydral ničelna, saj njegove obveznosti izrazito presegajo vrednost njegovih sredstev in podružnic. Zato bi pri scenariju stečaja vsak upnik lahko izterjal samo del neporavnanih obveznosti, ki so bile zavarovane, če bi lahko imel zaradi svoje razvrstitve korist od likvidacijske vrednosti zavarovanih sredstev. |
| --- | --- |

(207)

Nato je Komisija preverila verodostojnost scenarija stečaja, ki ga je razvila družba Ernst&Young. Izhodiščna točka ocene je, da je vrednost podjetja PZL Hydral ničelna, saj njegove obveznosti izrazito presegajo vrednost njegovih sredstev in podružnic. Zato bi pri scenariju stečaja vsak upnik lahko izterjal samo del neporavnanih obveznosti, ki so bile zavarovane, če bi lahko imel zaradi svoje razvrstitve korist od likvidacijske vrednosti zavarovanih sredstev.

| (208) | V preglednicah od 16 od 20 so prikazana zavarovanja posameznih javnih upnikov. Delež, ki ga bo vsak posamezni javni upnik ob upoštevanju svoje razvrstitve prejel na podlagi svojega zavarovanja v primeru stečaja podjetja PZL Hydral, je naveden v točki 131. Družba Ernst&Young je za oceno vrednosti nepremičnin pri prisilni prodaji upoštevala trenutno pošteno vrednost sredstev, ki sestavljajo podjetje, v skladu s točko 30 in mednarodnim računovodskim standardom št. 16 o opredmetenih osnovnih sredstvih. (42) Komisija ugotavlja, da je uporaba tega mednarodnega računovodskega standarda v EU obvezna, zato je ustrezno izhodišče za ocenjevanje likvidacijske vrednosti. Komisiji se zdi razumno, da se stečajna vrednost teh sredstev pri prisilni prodaji zmanjša za 50 %, ker se bodo ta sredstva prodala ločeno, ker ne bo mogoče uporabiti pravila „delujočega podjetja“ zaradi manjšega povpraševanja po industrijskih sredstvih v gospodarski krizi in ker je ta vrednost večja od povprečnih prihodkov od prodaje sredstev v stečajnem postopku na Poljskem, ki znaša 26,86 % njihove poštene vrednosti. |
| --- | --- |

(208)

V preglednicah od 16 od 20 so prikazana zavarovanja posameznih javnih upnikov. Delež, ki ga bo vsak posamezni javni upnik ob upoštevanju svoje razvrstitve prejel na podlagi svojega zavarovanja v primeru stečaja podjetja PZL Hydral, je naveden v točki 131. Družba Ernst&Young je za oceno vrednosti nepremičnin pri prisilni prodaji upoštevala trenutno pošteno vrednost sredstev, ki sestavljajo podjetje, v skladu s točko 30 in mednarodnim računovodskim standardom št. 16 o opredmetenih osnovnih sredstvih. (42) Komisija ugotavlja, da je uporaba tega mednarodnega računovodskega standarda v EU obvezna, zato je ustrezno izhodišče za ocenjevanje likvidacijske vrednosti. Komisiji se zdi razumno, da se stečajna vrednost teh sredstev pri prisilni prodaji zmanjša za 50 %, ker se bodo ta sredstva prodala ločeno, ker ne bo mogoče uporabiti pravila „delujočega podjetja“ zaradi manjšega povpraševanja po industrijskih sredstvih v gospodarski krizi in ker je ta vrednost večja od povprečnih prihodkov od prodaje sredstev v stečajnem postopku na Poljskem, ki znaša 26,86 % njihove poštene vrednosti.

| (209) | Komisija ugotavlja, da je vsak posamezni javni upnik pri scenariju prodaje [...] v boljšem položaju kot pri scenariju stečaja. |
| --- | --- |

(209)

Komisija ugotavlja, da je vsak posamezni javni upnik pri scenariju prodaje [...] v boljšem položaju kot pri scenariju stečaja.

| (210) | Treba je še ugotoviti, ali je ponudba, ki jo je predložil [...], najboljša ponudba, ki jo javni upniki lahko pričakujejo. Komisija opozarja, da je bil [...] v prvi polovici leta 2009, ko je postalo jasno, da pogoji iz ponudbe [...] niso bili izpolnjeni, edini kupec, zainteresiran za nakup delnic v podjetju PZL Wrocław. Kljub objavi poziva k predložitvi ponudb in dejavnemu iskanju mogočih vlagateljev maja 2008 (glej točko 90 in naslednje) se ni javil noben drug vlagatelj. Zato javni upniki niso mogli upravičeno pričakovati, da bo kateri koli drug vlagatelj v prihodnosti ponudil boljšo ceno. |
| --- | --- |

(210)

Treba je še ugotoviti, ali je ponudba, ki jo je predložil [...], najboljša ponudba, ki jo javni upniki lahko pričakujejo. Komisija opozarja, da je bil [...] v prvi polovici leta 2009, ko je postalo jasno, da pogoji iz ponudbe [...] niso bili izpolnjeni, edini kupec, zainteresiran za nakup delnic v podjetju PZL Wrocław. Kljub objavi poziva k predložitvi ponudb in dejavnemu iskanju mogočih vlagateljev maja 2008 (glej točko 90 in naslednje) se ni javil noben drug vlagatelj. Zato javni upniki niso mogli upravičeno pričakovati, da bo kateri koli drug vlagatelj v prihodnosti ponudil boljšo ceno.

| (211) | Na podlagi tega Komisija meni, da so javni upniki s tem, ko so leta 2010 pristali na strukturo poravnave iz preglednice 26, ravnali kot zasebni upnik, ki si prizadeva za izterjavo zneskov, ki mu jih dolguje dolžnik v finančnih težavah. Zato javni upniki niso zagotovili prednosti podjetju PZL Hydral. V skladu s tem poravnava neporavnanih obveznosti v obliki delnega odpisa javnopravnih obveznosti v skladu s študijo družbe Ernst&Young ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(211)

Na podlagi tega Komisija meni, da so javni upniki s tem, ko so leta 2010 pristali na strukturo poravnave iz preglednice 26, ravnali kot zasebni upnik, ki si prizadeva za izterjavo zneskov, ki mu jih dolguje dolžnik v finančnih težavah. Zato javni upniki niso zagotovili prednosti podjetju PZL Hydral. V skladu s tem poravnava neporavnanih obveznosti v obliki delnega odpisa javnopravnih obveznosti v skladu s študijo družbe Ernst&Young ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

VIII.4   Ukrepi v zvezi s podjetjem PZL Wrocław

| (212) | Komisija mora ugotoviti, ali je posojilo iz leta 2007 podjetju PZL Wrocław zagotovilo prednost. V ta namen mora ugotoviti, ali bi zasebni vlagatelj („načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji“) zadevno transakcijo izvedel pod enakimi pogoji in, v nasprotnem primeru, pod kakšnimi pogoji (43). |
| --- | --- |

(212)

Komisija mora ugotoviti, ali je posojilo iz leta 2007 podjetju PZL Wrocław zagotovilo prednost. V ta namen mora ugotoviti, ali bi zasebni vlagatelj („načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji“) zadevno transakcijo izvedel pod enakimi pogoji in, v nasprotnem primeru, pod kakšnimi pogoji (43).

| (213) | Komisija ugotavlja, da je treba za ugotovitev, ali je posojilo državnega organa, ki je že delničar v podjetju, v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji, njegovo naložbo primerjati z naložbami zasebnega holdinga ali zasebne skupine podjetij, v katerih se upošteva strukturno politiko in ki jih vodijo dolgoročnejša pričakovanja (44). |
| --- | --- |

(213)

Komisija ugotavlja, da je treba za ugotovitev, ali je posojilo državnega organa, ki je že delničar v podjetju, v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji, njegovo naložbo primerjati z naložbami zasebnega holdinga ali zasebne skupine podjetij, v katerih se upošteva strukturno politiko in ki jih vodijo dolgoročnejša pričakovanja (44).

| (214) | Komisija meni, da agencija IDA ni zunanji upnik, ki vlaga za doseganje dobička v obliki obrestne mere na podlagi donosnosti svoje naložbe, ampak delničar z več kot 90-odstotnim poslovnim deležem v podjetju PZL Hydral, ki ima v lasti 100-odstotni poslovni delež v podjetju PZL Wrocław. Zato je treba ugotoviti, ali bi zasebni vlagatelj v enakih okoliščinah odobril posojilo iz leta 2007. |
| --- | --- |

(214)

Komisija meni, da agencija IDA ni zunanji upnik, ki vlaga za doseganje dobička v obliki obrestne mere na podlagi donosnosti svoje naložbe, ampak delničar z več kot 90-odstotnim poslovnim deležem v podjetju PZL Hydral, ki ima v lasti 100-odstotni poslovni delež v podjetju PZL Wrocław. Zato je treba ugotoviti, ali bi zasebni vlagatelj v enakih okoliščinah odobril posojilo iz leta 2007.

| (215) | Kar zadeva posojilo iz leta 2007 za podjetje PZL Wrocław, Komisija najprej ugotavlja, da je bilo odobreno podjetju PZL Wrocław, ki je bilo takrat finančno uspešno in ni bilo v finančnih težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje (glej točki 47 in 48). Nasprotno, bilo je novo podjetje brez dolgov, ki je prejelo že veliko naročil, večinoma v obliki pogodb s poljskim ministrstvom za obrambo, s katerim je imelo dolgoleten poslovni odnos. |
| --- | --- |

(215)

Kar zadeva posojilo iz leta 2007 za podjetje PZL Wrocław, Komisija najprej ugotavlja, da je bilo odobreno podjetju PZL Wrocław, ki je bilo takrat finančno uspešno in ni bilo v finančnih težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje (glej točki 47 in 48). Nasprotno, bilo je novo podjetje brez dolgov, ki je prejelo že veliko naročil, večinoma v obliki pogodb s poljskim ministrstvom za obrambo, s katerim je imelo dolgoleten poslovni odnos.

| (216) | Komisija ugotavlja, da je agencija IDA pričakovala, da bo donosnost naložb zagotovila z zamenjavo terjatev v lastniške deleže, ki bi znašali [...] %, in poznejšo prodajo tega poslovnega deleža v podjetju PZL Wrocław zasebnemu vlagatelju (za ocenjeni znesek [...]), kot je navedeno v načrtu prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(216)

Komisija ugotavlja, da je agencija IDA pričakovala, da bo donosnost naložb zagotovila z zamenjavo terjatev v lastniške deleže, ki bi znašali [...] %, in poznejšo prodajo tega poslovnega deleža v podjetju PZL Wrocław zasebnemu vlagatelju (za ocenjeni znesek [...]), kot je navedeno v načrtu prestrukturiranja.

| (217) | Agencija IDA je upoštevala pogajanja, ki so potekala z [...] (glej točko 74). |
| --- | --- |

(217)

Agencija IDA je upoštevala pogajanja, ki so potekala z [...] (glej točko 74).

| (218) | Za ugotovitev, ali je agencija IDA ravnala v skladu z načelom zasebnega vlagatelja, je zato nujno ugotoviti, kakšno prodajno ceno je lahko pričakovala glede na svoj poslovni delež, kakšna je bila stopnja tveganja in ali je bila donosnost naložbe na podlagi te prodaje dovolj visoka glede na prevzeto tveganje. |
| --- | --- |

(218)

Za ugotovitev, ali je agencija IDA ravnala v skladu z načelom zasebnega vlagatelja, je zato nujno ugotoviti, kakšno prodajno ceno je lahko pričakovala glede na svoj poslovni delež, kakšna je bila stopnja tveganja in ali je bila donosnost naložbe na podlagi te prodaje dovolj visoka glede na prevzeto tveganje.

| (219) | Agencija IDA je pred odobritvijo posojila pri neodvisnem strokovnjaku naročila študijo za določitev vrednosti podjetja PZL Wrocław ob koncu odcepitve od podjetja PZL Hydral (glej točko 66). |
| --- | --- |

(219)

Agencija IDA je pred odobritvijo posojila pri neodvisnem strokovnjaku naročila študijo za določitev vrednosti podjetja PZL Wrocław ob koncu odcepitve od podjetja PZL Hydral (glej točko 66).

| (220) | Komisija je to študijo kritično ocenila in ugotovila, da je razumno pričakovati prodajno ceno v višini vsaj [...] (glej točko 71 in naslednje). Agencija IDA bi pri prodaji približno [...] % delnic lahko torej pričakovala znaten donos v višini vsaj 48,5 milijona PLN, če bi bila prodaja uspešna. |
| --- | --- |

(220)

Komisija je to študijo kritično ocenila in ugotovila, da je razumno pričakovati prodajno ceno v višini vsaj [...] (glej točko 71 in naslednje). Agencija IDA bi pri prodaji približno [...] % delnic lahko torej pričakovala znaten donos v višini vsaj 48,5 milijona PLN, če bi bila prodaja uspešna.

| (221) | Komisija priznava, da je z vsako privatizacijo vedno povezano veliko tveganje. V obravnavanem primeru je bil prvi poskus že neuspešen. Komisija hkrati ugotavlja, da so bile splošne možnosti za poljsko podjetje, ki deluje na področju letalstva in obrambe, sorazmerno dobre, ob upoštevanju tedanjih operacij poljske vojske v tujini in zavezanosti Poljske organizaciji NATO, kar zadeva njene obrambne zmogljivosti. Poleg tega so ob upoštevanju potrebe po posedovanju posebnih dovoljenj ovire za vstop v zadevni tržni segment visoke, kar po drugi strani povečuje privlačnost uveljavljenih udeležencev. |
| --- | --- |

(221)

Komisija priznava, da je z vsako privatizacijo vedno povezano veliko tveganje. V obravnavanem primeru je bil prvi poskus že neuspešen. Komisija hkrati ugotavlja, da so bile splošne možnosti za poljsko podjetje, ki deluje na področju letalstva in obrambe, sorazmerno dobre, ob upoštevanju tedanjih operacij poljske vojske v tujini in zavezanosti Poljske organizaciji NATO, kar zadeva njene obrambne zmogljivosti. Poleg tega so ob upoštevanju potrebe po posedovanju posebnih dovoljenj ovire za vstop v zadevni tržni segment visoke, kar po drugi strani povečuje privlačnost uveljavljenih udeležencev.

| (222) | Komisija še ugotavlja, da je bila pričakovana donosnost naložbe dovolj velika, da je upravičila sorazmerno veliko tveganje, ter da je poleg tega agencija IDA pridobila zavarovanje v obliki registrirane zastavne pravice na strojih v vrednosti 5,5 milijona PLN in običajne zastavne pravice na [...] % delnic (glej točko 65). |
| --- | --- |

(222)

Komisija še ugotavlja, da je bila pričakovana donosnost naložbe dovolj velika, da je upravičila sorazmerno veliko tveganje, ter da je poleg tega agencija IDA pridobila zavarovanje v obliki registrirane zastavne pravice na strojih v vrednosti 5,5 milijona PLN in običajne zastavne pravice na [...] % delnic (glej točko 65).

| (223) | Na podlagi tega je Komisija prepričana, da je bilo posojilo iz leta 2007 odobreno v skladu z načelom zasebnega vlagatelja, zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(223)

Na podlagi tega je Komisija prepričana, da je bilo posojilo iz leta 2007 odobreno v skladu z načelom zasebnega vlagatelja, zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

| (224) | Komisija mora ugotoviti, ali je bila s posojilom iz leta 2008 podjetju PZL Wrocław zagotovljena prednost. V ta namen bo uporabila načelo zasebnega vlagatelja, kot je določeno v točkah od 212 do 214, v katerih so navedeni tudi razlogi za to. |
| --- | --- |

(224)

Komisija mora ugotoviti, ali je bila s posojilom iz leta 2008 podjetju PZL Wrocław zagotovljena prednost. V ta namen bo uporabila načelo zasebnega vlagatelja, kot je določeno v točkah od 212 do 214, v katerih so navedeni tudi razlogi za to.

| (225) | Kar zadeva posojilo iz leta 2008 za podjetje PZL Wrocław, Komisija najprej ugotavlja, da je bilo odobreno podjetju PZL Wrocław, ki je bilo takrat finančno uspešno in ni bilo v finančnih težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje. Nasprotno, bilo je novo podjetje brez dolgov, ki je imelo že veliko naročil, večinoma v obliki pogodb s poljskim ministrstvom za obrambo v vrednosti [...] (glej točko 48). Komisija meni, da je bilo to posojilo odobreno namensko, in sicer za izpolnitev vse večjega števila naročil ministrstva za obrambo. Poleg tega je podjetje leta 2008 pridobilo zasebna finančna sredstva v obliki poslovnega najema (glej točko 87). |
| --- | --- |

(225)

Kar zadeva posojilo iz leta 2008 za podjetje PZL Wrocław, Komisija najprej ugotavlja, da je bilo odobreno podjetju PZL Wrocław, ki je bilo takrat finančno uspešno in ni bilo v finančnih težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje. Nasprotno, bilo je novo podjetje brez dolgov, ki je imelo že veliko naročil, večinoma v obliki pogodb s poljskim ministrstvom za obrambo v vrednosti [...] (glej točko 48). Komisija meni, da je bilo to posojilo odobreno namensko, in sicer za izpolnitev vse večjega števila naročil ministrstva za obrambo. Poleg tega je podjetje leta 2008 pridobilo zasebna finančna sredstva v obliki poslovnega najema (glej točko 87).

| (226) | Komisija ugotavlja, da je agencija IDA posojilo iz leta 2008 dodelila tik pred pričakovanim koncem pogajanj z [...] v zvezi s prodajo podjetja PZL Wrocław (glej točko 74). Razlog za to je bil zagotovitev premostitvenega posojila za obdobje pred sklenitvijo posla, ko je moralo podjetje PZL Wrocław hitro povečati svoje zmogljivosti za izpolnitev vse večjega števila naročil ministrstva za obrambo. Glavna spodbuda agencije IDA za dodelitev posojila je bila torej zagotovitev, da bo podjetje lahko izkoristilo poslovne priložnosti pred sklenitvijo posla z [...] in da bo posel sklenjen čim prej. |
| --- | --- |

(226)

Komisija ugotavlja, da je agencija IDA posojilo iz leta 2008 dodelila tik pred pričakovanim koncem pogajanj z [...] v zvezi s prodajo podjetja PZL Wrocław (glej točko 74). Razlog za to je bil zagotovitev premostitvenega posojila za obdobje pred sklenitvijo posla, ko je moralo podjetje PZL Wrocław hitro povečati svoje zmogljivosti za izpolnitev vse večjega števila naročil ministrstva za obrambo. Glavna spodbuda agencije IDA za dodelitev posojila je bila torej zagotovitev, da bo podjetje lahko izkoristilo poslovne priložnosti pred sklenitvijo posla z [...] in da bo posel sklenjen čim prej.

| (227) | Komisija ugotavlja, da je posojilo omejeno na 4 milijone PLN, tj. znesek, ki je potreben za pridobitev sredstev, nujnih za zadovoljitev dodatnega povpraševanja ministrstva za obrambo. |
| --- | --- |

(227)

Komisija ugotavlja, da je posojilo omejeno na 4 milijone PLN, tj. znesek, ki je potreben za pridobitev sredstev, nujnih za zadovoljitev dodatnega povpraševanja ministrstva za obrambo.

| (228) | Komisija še ugotavlja, da je bilo posojilo zavarovano z registrirano zastavno pravico na strojih v vrednosti 2,8 milijona PLN in običajno zastavno pravico na denarnih terjatvah iz komercialnih pogodb v vrednosti 5,2 milijona PLN ter da je bila njegova spremenljiva obrestna mera enaka veljavni referenčni obrestni meri, ki jo je objavila Komisija (glej točko 83). Agencija IDA je pred odobritvijo posojila iz leta 2008 vseeno preučila finančno stanje podjetja PZL Wrocław in ugotovila, da je podjetje dobičkonosno. Na podlagi tega je agencija IDA lahko pričakovala, da bo podjetje Wrocław ustvarjalo zadosten denarni tok, da bo poplačalo dolg in da bo agencija lahko dosegla donosnost naložbe. |
| --- | --- |

(228)

Komisija še ugotavlja, da je bilo posojilo zavarovano z registrirano zastavno pravico na strojih v vrednosti 2,8 milijona PLN in običajno zastavno pravico na denarnih terjatvah iz komercialnih pogodb v vrednosti 5,2 milijona PLN ter da je bila njegova spremenljiva obrestna mera enaka veljavni referenčni obrestni meri, ki jo je objavila Komisija (glej točko 83). Agencija IDA je pred odobritvijo posojila iz leta 2008 vseeno preučila finančno stanje podjetja PZL Wrocław in ugotovila, da je podjetje dobičkonosno. Na podlagi tega je agencija IDA lahko pričakovala, da bo podjetje Wrocław ustvarjalo zadosten denarni tok, da bo poplačalo dolg in da bo agencija lahko dosegla donosnost naložbe.

| (229) | Komisija ugotavlja, da je običajno poslovno ravnanje večinskega delničarja, ki prodaja podjetje, da odobri manjše premostitveno posojilo, če je to nujno za izkoriščanje poslovnih priložnosti in omogoča nemoteno dokončanje prodaje. Komisija meni, da je agencija IDA posojilo iz leta 2008, ki je bilo poleg tega ustrezno zavarovano in je zagotovilo obresti po referenčni obrestni meri, odobrila v skladu s to logiko. |
| --- | --- |

(229)

Komisija ugotavlja, da je običajno poslovno ravnanje večinskega delničarja, ki prodaja podjetje, da odobri manjše premostitveno posojilo, če je to nujno za izkoriščanje poslovnih priložnosti in omogoča nemoteno dokončanje prodaje. Komisija meni, da je agencija IDA posojilo iz leta 2008, ki je bilo poleg tega ustrezno zavarovano in je zagotovilo obresti po referenčni obrestni meri, odobrila v skladu s to logiko.

| (230) | Na podlagi tega je Komisija prepričana, da je bilo posojilo iz leta 2008 odobreno v skladu z načelom zasebnega vlagatelja, zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(230)

Na podlagi tega je Komisija prepričana, da je bilo posojilo iz leta 2008 odobreno v skladu z načelom zasebnega vlagatelja, zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

| (231) | Agencija IDA se je najprej dogovorila za zamenjavo svojih terjatev v lastniške deleže in nato celotne prihodke od prodaje lastniških deležev dala na voljo podjetju PZL Hydral, da bi lahko poravnalo svoje neporavnane obveznosti do javnih organov, kot je bilo določeno v načrtu prestrukturiranja; agencija je s tem dejansko odpisala dolg v vrednosti 17,2 milijona PLN in izterjala le [> 1 053 196,36 PLN]. |
| --- | --- |

(231)

Agencija IDA se je najprej dogovorila za zamenjavo svojih terjatev v lastniške deleže in nato celotne prihodke od prodaje lastniških deležev dala na voljo podjetju PZL Hydral, da bi lahko poravnalo svoje neporavnane obveznosti do javnih organov, kot je bilo določeno v načrtu prestrukturiranja; agencija je s tem dejansko odpisala dolg v vrednosti 17,2 milijona PLN in izterjala le [> 1 053 196,36 PLN].

| (232) | Treba je ugotoviti, ali zamenjava terjatev v lastniške deleže vključuje prednost, ki bi jo agencija IDA zagotovila podjetju PZL Wrocław. V ta namen mora Komisija ugotoviti, ali je agencija IDA pri tej transakciji ravnala v skladu z merilom zasebnega upnika, kot je opredeljeno v točkah 188 in 189. |
| --- | --- |

(232)

Treba je ugotoviti, ali zamenjava terjatev v lastniške deleže vključuje prednost, ki bi jo agencija IDA zagotovila podjetju PZL Wrocław. V ta namen mora Komisija ugotoviti, ali je agencija IDA pri tej transakciji ravnala v skladu z merilom zasebnega upnika, kot je opredeljeno v točkah 188 in 189.

| (233) | Komisija najprej ugotavlja, da je bila ponudba [...] iz leta 2009 [...] za [...] nižja od ponudbe [...] iz leta 2008. Komisija meni, da je ta razlika posledica poslabšanja položaja podjetja PZL Wrocław, ki je bilo leta 2008 dobičkonosno in je imelo dobre obete za prihodnost, medtem ko se je leta 2009 znašlo v težavah, predvsem zaradi znatnega zmanjšanja števila naročil ministrstva za obrambo. |
| --- | --- |

(233)

Komisija najprej ugotavlja, da je bila ponudba [...] iz leta 2009 [...] za [...] nižja od ponudbe [...] iz leta 2008. Komisija meni, da je ta razlika posledica poslabšanja položaja podjetja PZL Wrocław, ki je bilo leta 2008 dobičkonosno in je imelo dobre obete za prihodnost, medtem ko se je leta 2009 znašlo v težavah, predvsem zaradi znatnega zmanjšanja števila naročil ministrstva za obrambo.

| (234) | Komisija še ugotavlja, da agencija IDA ni pričakovala, da bo našla drugega kupca kot [...] za delnice, ki jih je na podlagi zamenjave terjatev v lastniške deleže pridobila v podjetju PZL Wrocław (glej točko 210). Agencija je morala za zagotovitev uspešnega posla zagotoviti, da lahko poravna obveznosti do javnih upnikov, če so imeli hipoteke na sredstva podjetja PZL Wrocław, saj sicer ne bi mogla izpolniti zaveze za prenos vseh nezavarovanih sredstev. |
| --- | --- |

(234)

Komisija še ugotavlja, da agencija IDA ni pričakovala, da bo našla drugega kupca kot [...] za delnice, ki jih je na podlagi zamenjave terjatev v lastniške deleže pridobila v podjetju PZL Wrocław (glej točko 210). Agencija je morala za zagotovitev uspešnega posla zagotoviti, da lahko poravna obveznosti do javnih upnikov, če so imeli hipoteke na sredstva podjetja PZL Wrocław, saj sicer ne bi mogla izpolniti zaveze za prenos vseh nezavarovanih sredstev.

| (235) | Če poleg tega prodaja podjetja PZL Wrocław – ki je bila dogodek, na katerem je temeljilo prestrukturiranje javnopravnih obveznosti z delnimi poplačili – ne bi bila izvedena, bi davčni organi svoje terjatve uveljavili na podlagi davčnega zakonika (glej točko 144). Poleg tega bi neuspeh sporazuma o prodaji glede na finančno stanje podjetja PZL Wrocław povzročil njegov stečaj (glej točko 52). |
| --- | --- |

(235)

Če poleg tega prodaja podjetja PZL Wrocław – ki je bila dogodek, na katerem je temeljilo prestrukturiranje javnopravnih obveznosti z delnimi poplačili – ne bi bila izvedena, bi davčni organi svoje terjatve uveljavili na podlagi davčnega zakonika (glej točko 144). Poleg tega bi neuspeh sporazuma o prodaji glede na finančno stanje podjetja PZL Wrocław povzročil njegov stečaj (glej točko 52).

| (236) | Zato Komisija ugotavlja, da je bila likvidacija podjetij PZL Wrocław in PZL Hydral poleg sprejetja dejanskega odpisa v višini 17,2 milijona PLN edina možnost. |
| --- | --- |

(236)

Zato Komisija ugotavlja, da je bila likvidacija podjetij PZL Wrocław in PZL Hydral poleg sprejetja dejanskega odpisa v višini 17,2 milijona PLN edina možnost.

| (237) | V dodatku k študiji družbe Ernst&Young sta bila ocenjena ta dva scenarija. Komisija je kritično ocenila študijo družbe Ernst&Young, da bi ugotovila, ali ugotovitve iz študije vzdržijo preskus, ter na podlagi sodne prakse, navedene v točkah 188 in 189 zgoraj, dokazala, da je agencija IDA s privolitvijo v poravnavo ravnala kot zasebni upnik v primerljivih okoliščinah. |
| --- | --- |

(237)

V dodatku k študiji družbe Ernst&Young sta bila ocenjena ta dva scenarija. Komisija je kritično ocenila študijo družbe Ernst&Young, da bi ugotovila, ali ugotovitve iz študije vzdržijo preskus, ter na podlagi sodne prakse, navedene v točkah 188 in 189 zgoraj, dokazala, da je agencija IDA s privolitvijo v poravnavo ravnala kot zasebni upnik v primerljivih okoliščinah.

| (238) | V študiji je ugotovljeno, da običajni upniki v primeru stečaja ne bodo prejeli ničesar, saj je veliko sredstev obremenjenih z zastavnimi pravicami in hipotekami, poleg tega pa bodo davčni organi lahko uveljavili svoje terjatve do podjetja PZL Wrocław (glej točko 143 in naslednje). Komisija je to informacijo potrdila, ko je preučila finančna poročila podjetja PZL Wrocław in analizirala izvajanje poljske zakonodaje, pri čemer je sklenila, da je ocena družbe Ernst&Young utemeljena. |
| --- | --- |

(238)

V študiji je ugotovljeno, da običajni upniki v primeru stečaja ne bodo prejeli ničesar, saj je veliko sredstev obremenjenih z zastavnimi pravicami in hipotekami, poleg tega pa bodo davčni organi lahko uveljavili svoje terjatve do podjetja PZL Wrocław (glej točko 143 in naslednje). Komisija je to informacijo potrdila, ko je preučila finančna poročila podjetja PZL Wrocław in analizirala izvajanje poljske zakonodaje, pri čemer je sklenila, da je ocena družbe Ernst&Young utemeljena.

| (239) | Zato Komisija meni, da je vrednost običajnih zastavnih pravic na denarne terjatve, s katerimi je zavarovano posojilo iz leta 2008, pri scenariju likvidacije ničelna. Tudi vrednost zastavne pravice na [...] % delnic je pri scenariju likvidacije ničelna, saj so brez vrednosti tudi same delnice. |
| --- | --- |

(239)

Zato Komisija meni, da je vrednost običajnih zastavnih pravic na denarne terjatve, s katerimi je zavarovano posojilo iz leta 2008, pri scenariju likvidacije ničelna. Tudi vrednost zastavne pravice na [...] % delnic je pri scenariju likvidacije ničelna, saj so brez vrednosti tudi same delnice.

| (240) | Zato je za ugotovitev, kaj bi agencija IDA pridobila pri scenariju likvidacije, treba oceniti dobiček, ki bi ga lahko pričakovala od prodaje predmetov, na katerih ima registrirane zastavne pravice. |
| --- | --- |

(240)

Zato je za ugotovitev, kaj bi agencija IDA pridobila pri scenariju likvidacije, treba oceniti dobiček, ki bi ga lahko pričakovala od prodaje predmetov, na katerih ima registrirane zastavne pravice.

| (241) | V dodatku k študiji družbe Ernst&Young je navedeno, da je knjigovodska vrednost strojev, na katerih je imela agencija IDA zastavne pravice za posojilo iz leta 2007, v letu 2007 znašala 5,5 milijona PLN, medtem ko je knjigovodska vrednost strojev, na katerih je imela zastavne pravice za posojilo iz leta 2008, v letu 2008 znašala 2,8 milijona PLN. |
| --- | --- |

(241)

V dodatku k študiji družbe Ernst&Young je navedeno, da je knjigovodska vrednost strojev, na katerih je imela agencija IDA zastavne pravice za posojilo iz leta 2007, v letu 2007 znašala 5,5 milijona PLN, medtem ko je knjigovodska vrednost strojev, na katerih je imela zastavne pravice za posojilo iz leta 2008, v letu 2008 znašala 2,8 milijona PLN.

| (242) | Ocena likvidacijske vrednosti registriranih zastavnih pravic agencije IDA je v dodatku k študiji družbe Ernst&Young temeljila na knjigovodski vrednosti sredstev, vpisanih v revidirana finančna poročila podjetja PZL Wrocław (glej točki 151 in 152) na dan 31. januarja 2010, tj. 2,1 milijona PLN. |
| --- | --- |

(242)

Ocena likvidacijske vrednosti registriranih zastavnih pravic agencije IDA je v dodatku k študiji družbe Ernst&Young temeljila na knjigovodski vrednosti sredstev, vpisanih v revidirana finančna poročila podjetja PZL Wrocław (glej točki 151 in 152) na dan 31. januarja 2010, tj. 2,1 milijona PLN.

| (243) | Komisija meni, da je knjigovodska vrednost premičnih osnovnih sredstev (ki so bila uporabljena kot zastavna pravica za posojili iz let 2007 in 2008), kot je bila vpisana v revidirano finančno poročilo, ustrezno izhodišče za oceno njihove likvidacijske vrednosti. Komisija najprej ugotavlja, da je velika razlika med knjigovodsko vrednostjo in čisto vrednostjo sredstev, ugotovljena v študiji iz leta 2008 o vrednotenju podjetja PZL Wrocław, posledica znatnega povečanja vrednosti nepremičnin. Vrednost strojev ni bila popravljena. Drugič, Komisija ugotavlja, da glede na kratko obdobje med vzpostavitvijo zastavne pravice in oceno ni nobenih drugih znakov, da se v knjigovodski vrednosti ne kaže konservativno ocenjena vrednost strojev. |
| --- | --- |

(243)

Komisija meni, da je knjigovodska vrednost premičnih osnovnih sredstev (ki so bila uporabljena kot zastavna pravica za posojili iz let 2007 in 2008), kot je bila vpisana v revidirano finančno poročilo, ustrezno izhodišče za oceno njihove likvidacijske vrednosti. Komisija najprej ugotavlja, da je velika razlika med knjigovodsko vrednostjo in čisto vrednostjo sredstev, ugotovljena v študiji iz leta 2008 o vrednotenju podjetja PZL Wrocław, posledica znatnega povečanja vrednosti nepremičnin. Vrednost strojev ni bila popravljena. Drugič, Komisija ugotavlja, da glede na kratko obdobje med vzpostavitvijo zastavne pravice in oceno ni nobenih drugih znakov, da se v knjigovodski vrednosti ne kaže konservativno ocenjena vrednost strojev.

| (244) | V dodatku k študiji družbe Ernst&Young je poudarjeno, da bi bilo treba ta sredstva v primeru likvidacije prisilno prodati po 50 % nižji ceni in da je pričakovana vrednost torej 1 053 196,36 PLN. Komisija priznava, da se sredstva, kot so stroji, ki se prodajo v postopku likvidacije, običajno prodajo pod knjigovodsko vrednostjo. |
| --- | --- |

(244)

V dodatku k študiji družbe Ernst&Young je poudarjeno, da bi bilo treba ta sredstva v primeru likvidacije prisilno prodati po 50 % nižji ceni in da je pričakovana vrednost torej 1 053 196,36 PLN. Komisija priznava, da se sredstva, kot so stroji, ki se prodajo v postopku likvidacije, običajno prodajo pod knjigovodsko vrednostjo.

| (245) | Komisija meni, da je 50-odstotno znižanje upravičeno zaradi razlogov, ki jih je navedla družba Ernst&Young in so opisani v točki 147 zgoraj. Zlasti meni, da je bila ocena njihove hipotetične vrednosti v primeru stečaja izvedena na podlagi metodologije, ki jo je mogoče šteti za primerno za določitev iztržljive vrednosti terjatev do posojilojemalcev, ki jim grozi stečaj, ob upoštevanju posebne vrste strojev, ki se prodajajo, ter nepredvidljivosti prodaje posebni stranki (ministrstvu za obrambo), ki zmanjšuje svoje izdatke glede na potrebo, da se zaradi krize prilagodi na upad davčnih prihodkov. |
| --- | --- |

(245)

Komisija meni, da je 50-odstotno znižanje upravičeno zaradi razlogov, ki jih je navedla družba Ernst&Young in so opisani v točki 147 zgoraj. Zlasti meni, da je bila ocena njihove hipotetične vrednosti v primeru stečaja izvedena na podlagi metodologije, ki jo je mogoče šteti za primerno za določitev iztržljive vrednosti terjatev do posojilojemalcev, ki jim grozi stečaj, ob upoštevanju posebne vrste strojev, ki se prodajajo, ter nepredvidljivosti prodaje posebni stranki (ministrstvu za obrambo), ki zmanjšuje svoje izdatke glede na potrebo, da se zaradi krize prilagodi na upad davčnih prihodkov.

| (246) | Zato Komisija na podlagi informacij, ki so ji bile na voljo ob sprejetju tega sklepa, ugotavlja, da je bila stečajna vrednost neodplačanih posojil agencije IDA 1 053 196,36 PLN. |
| --- | --- |

(246)

Zato Komisija na podlagi informacij, ki so ji bile na voljo ob sprejetju tega sklepa, ugotavlja, da je bila stečajna vrednost neodplačanih posojil agencije IDA 1 053 196,36 PLN.

| (247) | Pri scenariju prodaje je bila vrednost neodplačanih posojil agencije IDA višja, saj je [...] agenciji ponudil znesek v višini [> 1 053 196,36 PLN]. |
| --- | --- |

(247)

Pri scenariju prodaje je bila vrednost neodplačanih posojil agencije IDA višja, saj je [...] agenciji ponudil znesek v višini [> 1 053 196,36 PLN].

| (248) | Komisija ugotavlja, da bi zasebni upnik v enakem položaju kot agencija IDA pristal na odpis v vrednosti 17,2 milijona PLN, saj v stečajnem postopku ne bi mogel razumno pričakovati uveljavitve večjega deleža svojih terjatev. Zato je Komisija na podlagi tega prepričana, da je ravnanje agencije IDA v zvezi z zamenjavo terjatev v lastniške deleže v letu 2010 v skladu z načelom zasebnega vlagatelja ter da ta zamenjava ne vsebuje elementov državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(248)

Komisija ugotavlja, da bi zasebni upnik v enakem položaju kot agencija IDA pristal na odpis v vrednosti 17,2 milijona PLN, saj v stečajnem postopku ne bi mogel razumno pričakovati uveljavitve večjega deleža svojih terjatev. Zato je Komisija na podlagi tega prepričana, da je ravnanje agencije IDA v zvezi z zamenjavo terjatev v lastniške deleže v letu 2010 v skladu z načelom zasebnega vlagatelja ter da ta zamenjava ne vsebuje elementov državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

IX.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (249) | Komisija ugotavlja, da formalna preiskava dokapitalizacije v vrednosti 113 milijonov PLN, ki so jo poljski organi priglasili in nato umaknili, ni več smiselna na podlagi člena 8 postopkovne uredbe. |
| --- | --- |

(249)

Komisija ugotavlja, da formalna preiskava dokapitalizacije v vrednosti 113 milijonov PLN, ki so jo poljski organi priglasili in nato umaknili, ni več smiselna na podlagi člena 8 postopkovne uredbe.

| (250) | Kar zadeva neizterjavo obveznosti javnih upnikov in njihovo morebitno poravnavo, Komisija ugotavlja, da so javni upniki ravnali v skladu z merilom zasebnega upnika. Zato ravnanje javnih upnikov ne vsebuje elementov državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(250)

Kar zadeva neizterjavo obveznosti javnih upnikov in njihovo morebitno poravnavo, Komisija ugotavlja, da so javni upniki ravnali v skladu z merilom zasebnega upnika. Zato ravnanje javnih upnikov ne vsebuje elementov državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

| (251) | Komisija ugotavlja, da delna zamenjava terjatev v lastniške deleže, ki jo je načrtovala Agencija za industrijski razvoj v okviru načrta prestrukturiranja, kakor je bil spremenjen, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, saj je v skladu z merilom zasebnega upnika. Komisija prav tako meni, da posojili iz let 2007 in 2008 za podjetje PZL Wrocław ne pomenita državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, saj sta v skladu z načelom zasebnega vlagatelja – |
| --- | --- |

(251)

Komisija ugotavlja, da delna zamenjava terjatev v lastniške deleže, ki jo je načrtovala Agencija za industrijski razvoj v okviru načrta prestrukturiranja, kakor je bil spremenjen, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, saj je v skladu z merilom zasebnega upnika. Komisija prav tako meni, da posojili iz let 2007 in 2008 za podjetje PZL Wrocław ne pomenita državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, saj sta v skladu z načelom zasebnega vlagatelja –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Komisija je sklenila, da konča formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z dokapitalizacijo v vrednosti 113 milijonov PLN, saj je ugotovila, da je Poljska umaknila priglasitev in ne bo nadaljevala tega projekta pomoči.

Člen 2

1.   Delna neizterjava terjatev poljskih javnih organov do podjetja PZL Hydral v obdobju 1998–2007 in poravnava teh dolgov v obdobju 2007–2010 ne pomenita pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

2.   Posojili, ki ju je agencija IDA odobrila podjetju PZL Wrocław v letu 2007 (12,5 milijona PLN) in letu 2008 (4 milijone PLN), ne pomenita pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

3.   Poznejši delni odpis teh posojil v višini 17,2 milijona PLN, izveden v obliki zamenjave terjatev v lastniške deleže, ne pomeni pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Poljsko.

V Bruslju, 4. avgusta 2010

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

podpredsednik

---

(1)  UL C 324, 19.12.2008, str. 17.

1

(2)  UL C 158, 18.6.2010, str. 9.

2

(3)  Uradni list št. 145, točka 1625, kakor je bil spremenjen.

3

(4)  Uradni list št. 122, točka 1320, kakor je bil spremenjen.

4

(5)  Uradni list št. 116, točka 1090, kakor je bil spremenjen.

5

(6)  Uradni list št. 192, točka 1965, kakor je bil spremenjen.

6

(7)  Uradni list št. 214, točka 1571, kakor je bil spremenjen.

7

(8)  Zaupni podatek.

8

(9)  Uradni list št. 140, leto 1997, točka 939, kakor je bil spremenjen.

9

(10)  1 USD = 3,3 PLN na dan 22. junija 2010. Menjalni tečaj na ta dan je v tem sklepu uporabljen za vse zneske, pretvorjene iz USD v PLN; ti zneski so navedeni le kot vodilo in podlaga za primerjavo s PLN.

10

(11)  Dejanski zneski so odvisni od doseženega obsega prodaje.

11

(12)  V poljski zakonodaji je pravilo, da se nižji hipotekarni razred samodejno spremeni v višjega, vključeno v člen 12 zakona o zemljiški knjigi in hipotekah, Uradni list št. 19, točka 147.

12

(13)  Ta znesek pomeni stroške izterjatve, ki jih je izračunal davčni urad okrožja Psie Pole v Vroclavu.

13

(14)  Zamudne obresti za neplačane davke se uporabljajo za vse javnopravne terjatve davčnih in javnih organov. Medtem ko imajo organi, kot je sklad za socialno zavarovanje, lastne pravne določbe, s katerimi se zahteva izterjava prispevkov, ki niso bili pravočasno plačani, pravne določbe, kar zadeva pravila za izračun obresti od teh zneskov, vsebujejo sklice na davčni zakonik z dne 29. avgusta 1997. V preglednici so prikazane letne obrestne mere, saj se te pogosto spreminjajo. To izhaja iz obveznosti ministra za finance iz člena 56 davčnega zakonika, da v skladu z razvojem na trgu in obrestnimi merami, ki jih zaračunava Narodna banka Poljske, določi in objavi trenutne obrestne mere za neplačane davke. Podrobna pravila o izračunu zamudnih obresti, ki se zaračunajo za neplačane davke, so določena v uredbi ministra za finance z dne 22. avgusta 2005 (Uradni list št. 165, točka 1373), prej pa so bila določena v uredbah ministra za finance iz let 1997, 2001 in 2002. Pri spremembah obveznosti do javnopravnih upnikov se upoštevajo morebitna delna povračila dolgovanih zneskov.

14

(15)  Čisti dobiček je tu in v nadaljevanju tega sklepa opredeljen kot dobiček pred obdavčitvijo.

15

(16)  Zakon o stečaju in prestrukturiranju z dne 28. februarja 2003, Uradni list št. 60, točka 535, kakor je bil spremenjen.

16

(17)  Registrirane zastavne pravice ureja zakon o registriranih zastavnih pravicah in registru zastavnih pravic (Uradni list št. 149 z dne 6. decembra 1996, točka 703, kakor je bil spremenjen). Pri registrirani zastavni pravici je treba skleniti pisno pogodbo med upnikom in osebo, pooblaščeno za razpolaganje z zastavnim predmetom, ter to pravico vpisati v register zastavnih pravic, ki ga vodijo okrožna sodišča. Zadevno premoženje lahko ostane v posesti lastnika, ki lahko z njim še naprej razpolaga, ali pa se prenese k tretji osebi, če se ta oseba s tem strinja.

17

(18)  Običajne zastavne pravice ureja civilni zakonik. Zastavna pravica se uveljavi na podlagi pogodbe med lastnikom in upnikom, pri čemer je treba zastavni predmet prenesti na upnika ali tretjo stranko, razen če ni v zakonodaji drugače določeno.

18

(19)  Vse tri metode so metode prihodkov, pri katerih se za vrednotenje prihodnjih prihodkov uporablja predvideni čisti dobiček, predvideni čisti denarni tok ali predvideni čisti dobiček, ki se mu prišteje amortizacija. Čisti dobiček, ki se mu prišteje amortizacija, je prvi korak pri analizi denarnega toka v finančnem računovodskem sistemu.

19

(20)  Tehtano povprečje stroškov kapitala (WACC) je v ekonomski literaturi opredeljeno kot skupni stroški kapitala v podjetju, pri katerih je vsaka kategorija kapitala (lastniški kapital ali dolg) sorazmerno ponderirana. V izračun tehtanega povprečja stroškov kapitala so vključeni vsi kapitalski viri – navadne delnice, prednostne delnice, obveznice in drugi dolgoročni dolgovi. WACC so tehtani povprečni stroški posameznih kapitalskih komponent. Ker je izračun WACC rezultat uporabljene matematične formule, ga torej ni mogoče izpodbijati.

20

(21)  Po mnenju poljskih organov je razumno predvidevati, da je bila vrednost podjetja PZL Wrocław vsaj [...]. Na podlagi tega je vrednost [...] % delnic v podjetju PZL Wrocław znašala 20,3 milijona PLN.

21

(22)  Poštena tržna vrednost je v ekonomski literaturi opredeljena kot cena, pri kateri bi se lastništvo nad podjetjem ali sredstvi z voljnega prodajalca preneslo na voljnega kupca, pri čemer nobeden od njiju ni prisiljen k nakupu ali prodaji in sta oba ustrezno seznanjena z vsemi takrat pomembnimi dejstvi.

22

(23)  Metoda prilagojene čiste vrednosti sredstev je način ovrednotenja „delujočega podjetja“, pri katerem se vrednost vseh sredstev in obveznosti prilagodi pošteni tržni vrednosti. Poštena tržna vrednost je v ekonomski literaturi opredeljena kot cena, pri kateri bi se lastništvo nad podjetjem ali sredstvi z voljnega prodajalca preneslo na voljnega kupca, pri čemer nobeden od njiju ni prisiljen k nakupu ali prodaji in sta oba ustrezno seznanjena z vsemi takrat pomembnimi dejstvi.

23

(24)  Nominalna valuta teh pogodb je bil evro.

24

(25)  Zlasti ILA Berlin, mednarodni letalski miting v Parizu, letalski miting v Farnboroughu v Združenem kraljestvu in sejem obrambne industrije (MSPO) na Poljskem.

25

(26)  [...] je eno od največjih evropskih podjetij, ki delo oddajajo zunanjim izvajalcem, ki zaposluje skoraj [...] delavcev, njegova vrednost pa je ocenjena na približno [...] (glede na besedilo predloga z dne 30. septembra 2008).

26

(27)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

27

(28)  Sodba Sodiša z dne 29. junija 1999 v zadevi DMT (C-256/97), Recueil, str. I-3919, točka 21.

28

DMT

(29)  Stroški, ki bi nastali, če bi prevladale drugačne okoliščine ali predpostavke (v primerjavi s stroški, nastalimi ali ustvarjenimi v sedanjih okoliščinah).

29

(30)  Sodba Sodišča z dne 29. aprila 1999 v zadevi Španija proti Komisiji (C-342/96 ), Recueil, str. I-2459.

30

Španija proti Komisiji

(31)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 11. julija 2002 v zadevi Hamsa proti Komisiji (T-152/99), Recueil, str. II-3048, točka 170.

31

Hamsa proti Komisiji

(32)  S tem zneskom se poplačajo zneski, dolgovani uradu za socialno varnost.

32

(33)  Poljski organi so še pojasnili, da je skupni dolg podjetij do mestnega sveta v Vroclavu znašal 32 094 812,25 PLN, do državnega sklada za rehabilitacijo invalidov pa 14 578 542,46 PLN. V študiji za ta upnika niso vključene obresti za nazaj, kot je navedeno v točki 135.

33

(34)  Zaračunala se bo pristojbina za odlog.

34

(35)  Davčni zakonik z dne 29. avgusta 1997 (Uradni list št. 8, 2005, točka 60, kakor je bil spremenjen). Člen 112 določa, da kupec družbe ali samostojnega dela družbe skupaj z davkoplačevalcem z vsemi svojimi sredstvi solidarno odgovarja za neplačane davke iz obdobja pred datumom nakupa, ki so povezani s poslovnimi dejavnostmi, razen če kupec kljub izvedenemu skrbnemu pregledu poslovanja s temi neplačanimi davki ni bil seznanjen. Člen 118 določa, da tretji strani ne more biti izdana odločba o davčni obveznosti, če je od konca koledarskega leta, v katerem so nastale zamude pri plačevanju davkov, minilo pet let.

35

(36)  To vključuje znesek v višini 7,5 milijona PLN, dolgovan uradu za socialno varnost, znesek v višini 19,1 milijona PLN, dolgovan regionalnemu davčnemu uradu Spodnje Šlezije, znesek v višini 24,9 milijona PLN, dolgovan mestnemu svetu v Vroclavu, in znesek v višini 12,9 milijona PLN, dolgovan državnemu skladu za rehabilitacijo invalidov.

36

(37)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

37

(38)  Sodba Sodišča z dne 29. junija 1999 v zadevi DM Transports (C-256/97), Recueil, str. I-3913, točka 30; sodba Sodišča prve stopnje z dne 21. oktobra 2004 v zadevi Lenzing proti Komisiji (T-36/99), ZOdl., str. II-3597, točki 137 in 139.

38

DM Transports

Lenzing proti Komisiji

(39)  Sodba Sodišča z dne 29. junija 1999 v zadevi DM Transports (C-256/97), Recueil, str. I-3913, točka 30.

39

DM Transports

(40)  Sodbe Sodišča z dne 29. aprila 1999 v zadevi Španija proti Komisiji (C-342/96), Recueil, str. I-2459, točka 46; z dne 29. junija 1999 v zadevi DMT (C-256/97), Recueil, str. I-3913, točka 24; sodba Sodišča prve stopnje z dne 11. julija 2002 v zadevi HAMSA proti Komisiji (T-152/99), Recueil, str. II-3049, točka 167; sklep predsednika Sodišča prve stopnje z dne 12. maja 2004 v zadevi Technische Glaswerke Ilmenau proti Komisiji (T-198/01), ZOdl., str. II-2717, točka 99; sodba Sodišča prve stopnje z dne 12. septembra 2007 v zadevi Olympic Airways proti Komisiji (T-68/03), ZOdl., str. II 2911, točka 283.

40

Španija proti Komisiji

DMT

HAMSA proti Komisiji

Technische Glaswerke Ilmenau proti Komisiji

Olympic Airways

(41)  Sodba Sodišča z dne 29. junija 1999 v zadevi DMT (C-256/97), Recueil, str. I-3913, točka 30; sodbe Sodišča prve stopnje z dne 11. julija 2002 v zadevi HAMSA proti Komisiji (T-152/99), Recueil, str. II-3049, točka 168; z dne 10. maja 2000 v zadevi SIC proti Komisiji (T-46/97), Recueil, str. II-2125, točka 95 in z dne 12. septembra 2007 v zadevi Olympic Airways proti Komisiji (T-68/03), ZOdl., str. II 2911, točka 283.

41

DMT

HAMSA proti Komisiji

SIC proti Komisiji

Olympic Airways proti Komisiji

(42)  Uporaba mednarodnih računovodskih standardov je v EU obvezna na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1725/2003 z dne 29. septembra 2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 (UL L 261, 13.10.2003, str. 1).

42

(43)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 30. aprila 1998 v zadevi Cityflyer proti Komisiji (T-16/96), Recueil, str. II-575, točka 52.

43

Cityflyer proti Komisiji

(44)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 6. marca 2003 v združenih zadevah Westdeutsche Landesbank proti Komisiji (T-228 in 233/99), Recueil, str. II-435, točka 314.

44

Westdeutsche Landesbank proti Komisiji

---

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/85 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/85

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 15. novembra 2010

o podelitvi odstopanja od uporabe Odločbe 2006/679/ES o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti za progo Strančice–České Budějovice Češki republiki

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7789)

(Besedilo v češkem jeziku je edino verodostojno)

(2010/691/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Komisije 2006/679/ES z dne 28. marca 2006 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (1) in zlasti oddelka 7.1.3 Priloge k Odločbi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2009/561/ES (2), ki je spremenila Odločbo 2006/679/ES, določa izvedbena pravila o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2009/561/ES (2), ki je spremenila Odločbo 2006/679/ES, določa izvedbena pravila o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti.

| (2) | V skladu z oddelkom 7.1.3 tehnične specifikacije za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti je namestitev ERTMS/ETCS obvezna v primeru dograditve ali nove namestitve dela za zaščito vlaka sestava sistema NV za projekte železniške infrastrukture, ki prejemajo finančno pomoč iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in/ali Kohezijskega sklada. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z oddelkom 7.1.3 tehnične specifikacije za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti je namestitev ERTMS/ETCS obvezna v primeru dograditve ali nove namestitve dela za zaščito vlaka sestava sistema NV za projekte železniške infrastrukture, ki prejemajo finančno pomoč iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in/ali Kohezijskega sklada.

| (3) | Vendar lahko Komisija, kadar se signalizacija obnovi na kratkih (manj kot 150 km) in prekinjenih odsekih proge, odobri odstopanje od tega pravila, če zadevna država članica pošlje dokumentacijo Komisiji. Ta dokumentacija vsebuje ekonomsko analizo, ki kaže precejšnjo ekonomsko in/ali tehnično prednost prestavitve začetka uporabe ERTMS na poznejši datum za opremo kot v času projektov, ki jih financira EU. |
| --- | --- |

(3)

Vendar lahko Komisija, kadar se signalizacija obnovi na kratkih (manj kot 150 km) in prekinjenih odsekih proge, odobri odstopanje od tega pravila, če zadevna država članica pošlje dokumentacijo Komisiji. Ta dokumentacija vsebuje ekonomsko analizo, ki kaže precejšnjo ekonomsko in/ali tehnično prednost prestavitve začetka uporabe ERTMS na poznejši datum za opremo kot v času projektov, ki jih financira EU.

| (4) | Komisija analizira predloženo dokumentacijo in ukrepe, ki jih predlaga država članica, ter odboru iz člena 29 Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) sporoči rezultate te analize. Ko je odstopanje podeljeno, država članica zagotovi, da se ERTMS namesti najpozneje 5 let po zaključku projekta in takoj ko se odsek proge poveže z drugo progo, ki je opremljena z ERTMS. |
| --- | --- |

(4)

Komisija analizira predloženo dokumentacijo in ukrepe, ki jih predlaga država članica, ter odboru iz člena 29 Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) sporoči rezultate te analize. Ko je odstopanje podeljeno, država članica zagotovi, da se ERTMS namesti najpozneje 5 let po zaključku projekta in takoj ko se odsek proge poveže z drugo progo, ki je opremljena z ERTMS.

| (5) | Proga Strančice–České Budějovice se bo postopno posodabljala do leta 2016, pri čemer nekateri odseki prejemajo ali bodo prejemali finančno pomoč iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in/ali Kohezijskega sklada. |
| --- | --- |

(5)

Proga Strančice–České Budějovice se bo postopno posodabljala do leta 2016, pri čemer nekateri odseki prejemajo ali bodo prejemali finančno pomoč iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in/ali Kohezijskega sklada.

| (6) | Proga Strančice–České Budějovice je krajša od 150 km in ni povezana z drugo progo, ki je že opremljena z ERTMS. Češki organi so 24. januarja 2010 Komisiji poslali zahtevo po odstopanju skupaj z dokumentacijo, ki kaže precejšnjo ekonomsko in tehnično prednost začetka uporabe ERTMS do konca leta 2018 in ne v času projektov, ki jih financira EU. |
| --- | --- |

(6)

Proga Strančice–České Budějovice je krajša od 150 km in ni povezana z drugo progo, ki je že opremljena z ERTMS. Češki organi so 24. januarja 2010 Komisiji poslali zahtevo po odstopanju skupaj z dokumentacijo, ki kaže precejšnjo ekonomsko in tehnično prednost začetka uporabe ERTMS do konca leta 2018 in ne v času projektov, ki jih financira EU.

| (7) | Evropska agencija za železniški promet je 20. maja 2010 v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (4) pripravila tehnično mnenje o zahtevi za odstopanje. |
| --- | --- |

(7)

Evropska agencija za železniški promet je 20. maja 2010 v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (4) pripravila tehnično mnenje o zahtevi za odstopanje.

| (8) | V tem tehničnem mnenju je navedeno, da predložena dokumentacija vsebuje elemente, ki se zahtevajo za odstopanje, vendar se predlaga pridobitev potrditve, da bi ponudba vsebovala možnost za opremo proge z ERTMS. |
| --- | --- |

(8)

V tem tehničnem mnenju je navedeno, da predložena dokumentacija vsebuje elemente, ki se zahtevajo za odstopanje, vendar se predlaga pridobitev potrditve, da bi ponudba vsebovala možnost za opremo proge z ERTMS.

| (9) | Češki organi so 7. junija 2010 potrdili, da bo ponudba za zadnji pododsek vsebovala jasno možnost za opremo proge z ERTMS. |
| --- | --- |

(9)

Češki organi so 7. junija 2010 potrdili, da bo ponudba za zadnji pododsek vsebovala jasno možnost za opremo proge z ERTMS.

| (10) | Komisija je o rezultatih analize obvestila odbor, ustanovljen s členom 29 Direktive 2008/57/ES – |
| --- | --- |

(10)

Komisija je o rezultatih analize obvestila odbor, ustanovljen s členom 29 Direktive 2008/57/ES –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odstopanje od obveznosti izvajanja TSI vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti za progo Strančice–České Budějovice je odobreno.

Odstopanje je odobreno do 31. decembra 2018.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Češko republiko.

V Bruslju, 15. novembra 2010

Za Komisijo

Siim KALLAS

podpredsednik

---

(1)  UL L 284, 16.10.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 194, 25.7.2009, str. 60.

2

(3)  UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

3

(4)  UL L 164, 30.4.2004, str. 1.

4

---

Popravki

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 298/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 298/87

---

Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 1015/2010 z dne 10. novembra 2010 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2009/125/ES v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pralnih strojev

(
  Uradni list Evropske unije L 293 z dne 11. novembra 2010
  )

Stran 23, člen 8(2)(b):

besedilo:

| „(b) | splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo, določene v točki 1(2) Priloge I, se uporabljajo od 1. junija 2011;“ |
| --- | --- |

„(b)

splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo, določene v točki 1(2) Priloge I, se uporabljajo od 1. junija 2011;“

se glasi:

| „(b) | splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo, določene v točki 1(2) Priloge I, se uporabljajo od 1. junija 2012;“. |
| --- | --- |

„(b)

splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo, določene v točki 1(2) Priloge I, se uporabljajo od 1. junija 2012;“.

---