# Europeiska unionens L 298/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.298.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 298 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången16 november 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.298.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 298

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången16 november 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 1032/2010 av den 15 november 2010 om ändring av förordning (EG) nr 174/2005 om införande av restriktioner på tillhandahållande av bistånd som rör militär verksamhet till Elfenbenskusten | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1033/2010 av den 15 november 2010 om ändring av förordning (EG) nr 1505/2006 vad gäller medlemsstaternas årliga rapporter om resultaten av de kontroller som utförts för identifiering och registrering av får och getter (
  1
  ) | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1034/2010 av den 15 november 2010 om ändring av förordning (EG) nr 1082/2003 vad gäller kontroller rörande kraven på identifiering och registrering av nötkreatur (
  1
  ) | 7 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1035/2010 av den 15 november 2010 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av melamin med ursprung i Folkrepubliken Kina | 10 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1036/2010 av den 15 november 2010 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina | 27 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 1037/2010 av den 15 november 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 44 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 1038/2010 av den 15 november 2010 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 november 2010 | 46 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 1039/2010 av den 15 november 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11 | 49 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/690/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 4 augusti 2010 om det statliga stöd C 40/08 (f.d. N 163/08) som Polen har genomfört till förmån för PZL Hydral S.A.
  [delgivet med nr K(2010) 5406]

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2010/691/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 15 november 2010 om att bevilja Republiken Tjeckien ett undantag från tillämpningen av beslut 2006/679/EG om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg för spårsträckan Strančice–České Budějovice
  [delgivet med nr K(2010) 7789] | 85 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) nr 1032/2010 av den 15 november 2010 om ändring av förordning (EG) nr 174/2005 om införande av restriktioner på tillhandahållande av bistånd som rör militär verksamhet till Elfenbenskusten

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1033/2010 av den 15 november 2010 om ändring av förordning (EG) nr 1505/2006 vad gäller medlemsstaternas årliga rapporter om resultaten av de kontroller som utförts för identifiering och registrering av får och getter (
  1
  )

1

5

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1034/2010 av den 15 november 2010 om ändring av förordning (EG) nr 1082/2003 vad gäller kontroller rörande kraven på identifiering och registrering av nötkreatur (
  1
  )

1

7

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1035/2010 av den 15 november 2010 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av melamin med ursprung i Folkrepubliken Kina

10

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1036/2010 av den 15 november 2010 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina

27

Kommissionens förordning (EU) nr 1037/2010 av den 15 november 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

44

Kommissionens förordning (EU) nr 1038/2010 av den 15 november 2010 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 november 2010

46

Kommissionens förordning (EU) nr 1039/2010 av den 15 november 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

49

BESLUT

2010/690/EU

*

Kommissionens beslut av den 4 augusti 2010 om det statliga stöd C 40/08 (f.d. N 163/08) som Polen har genomfört till förmån för PZL Hydral S.A.
  [delgivet med nr K(2010) 5406]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 5406]

1

51

2010/691/EU

*

Kommissionens beslut av den 15 november 2010 om att bevilja Republiken Tjeckien ett undantag från tillämpningen av beslut 2006/679/EG om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg för spårsträckan Strančice–České Budějovice
  [delgivet med nr K(2010) 7789]

[delgivet med nr K(2010) 7789]

85

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 1015/2010 av den 10 november 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG vad gäller krav på ekodesign för tvättmaskiner för hushållsbruk (EUT L 293 av den 11.11.2010) | 87 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 1015/2010 av den 10 november 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG vad gäller krav på ekodesign för tvättmaskiner för hushållsbruk (EUT L 293 av den 11.11.2010)

(EUT L 293 av den 11.11.2010)

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 16.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1032/2010

av den 15 november 2010

om ändring av förordning (EG) nr 174/2005 om införande av restriktioner på tillhandahållande av bistånd som rör militär verksamhet till Elfenbenskusten

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 215,

med beaktande av rådets beslut 2010/656/GUSP av den 29 oktober 2010 om förlängning av restriktiva åtgärder mot Elfenbenskusten (1),

med beaktande av det gemensamma förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EG) nr 174/2005 av den 31 januari 2005 om införande av restriktioner på tillhandahållande av bistånd som rör militär verksamhet till Elfenbenskusten (2) innehåller förbud mot export av utrustning som skulle kunna användas för internt förtryck och mot tillhandahållande av visst tekniskt bistånd, finansiering och ekonomiskt bistånd. Dessa restriktioner antogs i enlighet med rådets gemensamma ståndpunkt 2004/852/Gusp av den 13 december 2004 om restriktiva åtgärder mot Elfenbenskusten (3). |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EG) nr 174/2005 av den 31 januari 2005 om införande av restriktioner på tillhandahållande av bistånd som rör militär verksamhet till Elfenbenskusten (2) innehåller förbud mot export av utrustning som skulle kunna användas för internt förtryck och mot tillhandahållande av visst tekniskt bistånd, finansiering och ekonomiskt bistånd. Dessa restriktioner antogs i enlighet med rådets gemensamma ståndpunkt 2004/852/Gusp av den 13 december 2004 om restriktiva åtgärder mot Elfenbenskusten (3).

| (2) | Med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1946 (2010) av den 15 oktober 2010 och beslut 2010/656/Gusp, är det nödvändigt att ändra förordning (EG) nr 174/2005 för att tillåta export av icke-dödande utrustning, såväl som icke-dödande utrustning som kan användas för internt förtryck, vilken endast är avsedd att möjliggöra för de ivorianska säkerhetsstyrkorna att använda enbart lämpligt och proportionellt våld när de upprätthåller allmän ordning, samt tillhandahållande av tekniskt bistånd, finansiering och ekonomiskt bistånd med anknytning till denna utrustning. |
| --- | --- |

(2)

Med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1946 (2010) av den 15 oktober 2010 och beslut 2010/656/Gusp, är det nödvändigt att ändra förordning (EG) nr 174/2005 för att tillåta export av icke-dödande utrustning, såväl som icke-dödande utrustning som kan användas för internt förtryck, vilken endast är avsedd att möjliggöra för de ivorianska säkerhetsstyrkorna att använda enbart lämpligt och proportionellt våld när de upprätthåller allmän ordning, samt tillhandahållande av tekniskt bistånd, finansiering och ekonomiskt bistånd med anknytning till denna utrustning.

| (3) | Förteckningen över utrustning som skulle kunna användas för internt förtryck bör uppdateras enligt rekommendationer från experter, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 av den 27 juni 2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (4). |
| --- | --- |

(3)

Förteckningen över utrustning som skulle kunna användas för internt förtryck bör uppdateras enligt rekommendationer från experter, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 av den 27 juni 2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (4).

| (4) | Artikeln om unionens jurisdiktion bör uppdateras mot bakgrund av ny praxis för utformning av lagstiftning. |
| --- | --- |

(4)

Artikeln om unionens jurisdiktion bör uppdateras mot bakgrund av ny praxis för utformning av lagstiftning.

| (5) | Förordning (EG) nr 174/2005 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 174/2005 bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 174/2005 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 4.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Med avvikelse från artikel 2 ska de förbud som anges i den artikeln inte tillämpas på






  a) | tillhandahållande av tekniskt bistånd, finansiering och ekonomiskt bistånd som rör vapen och vapenrelaterad materiel, om detta bistånd eller dessa tjänster endast är avsedda för stöd till och användning av personer som är engagerade i FN-operationen i Elfenbenskusten (UNOCI) och de franska styrkor som stöder den, |
| --- | --- | --- |

(1)

Artikel 4.1 ska ersättas med följande:

”1.   Med avvikelse från artikel 2 ska de förbud som anges i den artikeln inte tillämpas på

a)

tillhandahållande av tekniskt bistånd, finansiering och ekonomiskt bistånd som rör vapen och vapenrelaterad materiel, om detta bistånd eller dessa tjänster endast är avsedda för stöd till och användning av personer som är engagerade i FN-operationen i Elfenbenskusten (UNOCI) och de franska styrkor som stöder den,

| b) | tillhandahållande av tekniskt bistånd som rör icke-dödande militär utrustning som endast är avsedd för humanitärt bruk eller som skydd, inklusive sådan utrustning som är avsedd för EU:s, FN:s, Afrikanska unionens och Ecowas (Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap) krishanteringsoperationer, om denna verksamhet också har godkänts i förväg av sanktionskommittén, |
| --- | --- |

b)

tillhandahållande av tekniskt bistånd som rör icke-dödande militär utrustning som endast är avsedd för humanitärt bruk eller som skydd, inklusive sådan utrustning som är avsedd för EU:s, FN:s, Afrikanska unionens och Ecowas (Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap) krishanteringsoperationer, om denna verksamhet också har godkänts i förväg av sanktionskommittén,

| c) | tillhandahållande av finansiering eller ekonomiskt bistånd som rör icke-dödande militär utrustning som endast är avsedd för humanitärt bruk eller som skydd, inklusive sådan utrustning som är avsedd för EU:s, FN:s, Afrikanska unionens och Ecowas krishanteringsoperationer, |
| --- | --- |

c)

tillhandahållande av finansiering eller ekonomiskt bistånd som rör icke-dödande militär utrustning som endast är avsedd för humanitärt bruk eller som skydd, inklusive sådan utrustning som är avsedd för EU:s, FN:s, Afrikanska unionens och Ecowas krishanteringsoperationer,

| d) | tillhandahållande av tekniskt bistånd som rör vapen och vapenrelaterad materiel som endast är avsedda att stödja eller användas i processen för att rekonstruera försvars- och säkerhetsstyrkorna i enlighet med punkt 3 f i Linas-Marcoussis-avtalet, om denna verksamhet också har godkänts i förväg av sanktionskommittén, |
| --- | --- |

d)

tillhandahållande av tekniskt bistånd som rör vapen och vapenrelaterad materiel som endast är avsedda att stödja eller användas i processen för att rekonstruera försvars- och säkerhetsstyrkorna i enlighet med punkt 3 f i Linas-Marcoussis-avtalet, om denna verksamhet också har godkänts i förväg av sanktionskommittén,

| e) | tillhandahållande av finansiering eller ekonomiskt bistånd som rör vapen och vapenrelaterad materiel som endast är avsedda att stödja eller användas i processen för att rekonstruera försvars- och säkerhetsstyrkorna i enlighet med punkt 3 f i Linas-Marcoussis-avtalet, |
| --- | --- |

e)

tillhandahållande av finansiering eller ekonomiskt bistånd som rör vapen och vapenrelaterad materiel som endast är avsedda att stödja eller användas i processen för att rekonstruera försvars- och säkerhetsstyrkorna i enlighet med punkt 3 f i Linas-Marcoussis-avtalet,

| f) | försäljning eller leverans som tillfälligt överförts eller exporterats till Elfenbenskusten till styrkor tillhörande en stat som opererar i enlighet med internationell rätt, enbart och direkt för att underlätta evakueringen av egna medborgare och de personer för vilka den har konsulärt ansvar i Elfenbenskusten, om denna verksamhet också i förväg har anmälts till sanktionskommittén, |
| --- | --- |

f)

försäljning eller leverans som tillfälligt överförts eller exporterats till Elfenbenskusten till styrkor tillhörande en stat som opererar i enlighet med internationell rätt, enbart och direkt för att underlätta evakueringen av egna medborgare och de personer för vilka den har konsulärt ansvar i Elfenbenskusten, om denna verksamhet också i förväg har anmälts till sanktionskommittén,

| g) | tillhandahållande av tekniskt bistånd, finansiering eller ekonomiskt bistånd som rör icke-dödande militär utrustning som endast är avsedd att möjliggöra för de ivorianska säkerhetsstyrkorna att använda enbart lämpligt och proportionerligt våld när de upprätthåller allmän ordning.” |
| --- | --- |

g)

tillhandahållande av tekniskt bistånd, finansiering eller ekonomiskt bistånd som rör icke-dödande militär utrustning som endast är avsedd att möjliggöra för de ivorianska säkerhetsstyrkorna att använda enbart lämpligt och proportionerligt våld när de upprätthåller allmän ordning.”

| (2) | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 4a
  1.   Med avvikelse från artikel 3 får den behöriga myndigheten, enligt förteckningen i bilaga II, i den medlemsstat där exportören eller tjänsteleverantören är etablerad, på sådana villkor som den anser lämpliga, tillåta försäljning, leverans, överföring eller export av icke-dödande utrustning som förtecknas i bilaga I eller tillhandahålla tekniskt bistånd, finansiering eller ekonomiskt bistånd som rör sådan icke-dödande utrustning, efter att ha fastställt att den berörda icke-dödande utrustningen är avsedd endast att möjliggöra för de ivorianska säkerhetsstyrkorna att använda enbart lämpligt och proportionerligt våld när de upprätthåller allmän ordning.
  2.   Den berörda medlemsstaten ska informera övriga medlemsstater och kommissionen om varje tillstånd som beviljats enligt punkt 1.
  3.   Tillstånd får inte beviljas för åtgärder som redan ägt rum.” |
| --- | --- |

(2)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 4a

1.   Med avvikelse från artikel 3 får den behöriga myndigheten, enligt förteckningen i bilaga II, i den medlemsstat där exportören eller tjänsteleverantören är etablerad, på sådana villkor som den anser lämpliga, tillåta försäljning, leverans, överföring eller export av icke-dödande utrustning som förtecknas i bilaga I eller tillhandahålla tekniskt bistånd, finansiering eller ekonomiskt bistånd som rör sådan icke-dödande utrustning, efter att ha fastställt att den berörda icke-dödande utrustningen är avsedd endast att möjliggöra för de ivorianska säkerhetsstyrkorna att använda enbart lämpligt och proportionerligt våld när de upprätthåller allmän ordning.

2.   Den berörda medlemsstaten ska informera övriga medlemsstater och kommissionen om varje tillstånd som beviljats enligt punkt 1.

3.   Tillstånd får inte beviljas för åtgärder som redan ägt rum.”

| (3) | Artikel 9 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 9
  Denna förordning ska tillämpas






  a) | inom unionens territorium, inbegripet dess luftrum, |
| --- | --- | --- |

(3)

Artikel 9 ska ersättas med följande:

”Artikel 9

Denna förordning ska tillämpas

a)

inom unionens territorium, inbegripet dess luftrum,

| b) | ombord på alla luftfartyg och fartyg som omfattas av en medlemsstats jurisdiktion, |
| --- | --- |

b)

ombord på alla luftfartyg och fartyg som omfattas av en medlemsstats jurisdiktion,

| c) | på varje person inom eller utanför unionens territorium som är medborgare i en medlemsstat, |
| --- | --- |

c)

på varje person inom eller utanför unionens territorium som är medborgare i en medlemsstat,

| d) | på varje juridisk person, enhet eller organ som har inrättats eller bildats i enlighet med en medlemsstats lagstiftning, och |
| --- | --- |

d)

på varje juridisk person, enhet eller organ som har inrättats eller bildats i enlighet med en medlemsstats lagstiftning, och

| e) | på varje juridisk person, enhet eller organ när det gäller varje affärsverksamhet som helt eller delvis bedrivs inom unionen.” |
| --- | --- |

e)

på varje juridisk person, enhet eller organ när det gäller varje affärsverksamhet som helt eller delvis bedrivs inom unionen.”

| (4) | Bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

| (5) | Titeln på bilaga II ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

(5)

Titeln på bilaga II ska ersättas med följande:

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 29 oktober 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2010

På rådets vägnar

S. VANACKERE

Ordförande

---

(1)  EUT L 285, 30.10.2010, s. 28.

1

(2)  EUT L 29, 2.2.2005, s. 5.

2

(3)  EUT L 368, 15.12.2004, s. 50.

3

(4)  EUT L 200, 30.7.2005, s. 1.

4

---

BILAGA

”BILAGA I

Förteckning över utrustning som kan användas för internt förtryck enligt artiklarna 3 och 4a

| 1. | Handeldvapen samt ammunition och tillbehör till dessa, enligt följande:






  1.1 | Handeldvapen som inte omfattas av ML 1 och ML 2 i Europeiska unionens gemensamma militära förteckning (1). |
| --- | --- | --- |

1.

Handeldvapen samt ammunition och tillbehör till dessa, enligt följande:

1.1

Handeldvapen som inte omfattas av ML 1 och ML 2 i Europeiska unionens gemensamma militära förteckning (1).

| 1.2 | Ammunition särskilt utformad för handeldvapen enligt punkt 1.1 samt särskilt utformade komponenter för dessa. |
| --- | --- |

1.2

Ammunition särskilt utformad för handeldvapen enligt punkt 1.1 samt särskilt utformade komponenter för dessa.

| 1.3 | Vapensikten som inte omfattas av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning. |
| --- | --- |

1.3

Vapensikten som inte omfattas av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning.

| 2. | Bomber och granater som inte omfattas av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning. |
| --- | --- |

2.

Bomber och granater som inte omfattas av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning.

| 3. | Följande fordon:






  3.1 | Fordon utrustade med vattenkanon, särskilt utformade eller anpassade för kravallbekämpning. |
| --- | --- | --- |

3.

Följande fordon:

3.1

Fordon utrustade med vattenkanon, särskilt utformade eller anpassade för kravallbekämpning.

| 3.2 | Fordon särskilt konstruerade eller anpassade för att elektrifieras i syfte att stöta bort angripare. |
| --- | --- |

3.2

Fordon särskilt konstruerade eller anpassade för att elektrifieras i syfte att stöta bort angripare.

| 3.3 | Fordon särskilt konstruerade eller anpassade för att avlägsna barrikader, inklusive skottsäker byggnadsutrustning. |
| --- | --- |

3.3

Fordon särskilt konstruerade eller anpassade för att avlägsna barrikader, inklusive skottsäker byggnadsutrustning.

| 3.4 | Fordon särskilt konstruerade för transport eller förflyttning av fångar och/eller frihetsberövade. |
| --- | --- |

3.4

Fordon särskilt konstruerade för transport eller förflyttning av fångar och/eller frihetsberövade.

| 3.5 | Fordon särskilt konstruerade för utplacering av rörliga hinder. |
| --- | --- |

3.5

Fordon särskilt konstruerade för utplacering av rörliga hinder.

| 3.6 | Delar till fordon enligt punkterna 3.1–3.5, särskilt utformade för kravallbekämpning.







  Anm. 1: | Denna punkt omfattar inte fordon särskilt utformade för brandbekämpning. |
| --- | --- | --- |

3.6

Delar till fordon enligt punkterna 3.1–3.5, särskilt utformade för kravallbekämpning.

Anm. 1:

| Anm. 2: | Vid tillämpning av punkt 3.5 ska släpvagnar jämställas med ’fordon’. |
| --- | --- |

Anm. 2:

| 4. | Explosiva ämnen och utrustning för dessa enligt följande:






  4.1 | Utrustning och anordningar som är särskilt konstruerade för att utlösa explosioner på elektrisk eller annan väg, däribland tändsatser, detonatorer, tändanordningar, tillsatser och snabbstubin samt för detta ändamål särskilt utformade komponenter, utom följande: Utrustning och anordningar som är särskilt konstruerade för en specifik kommersiell användning som innebär igångsättning eller manövrering, med hjälp av sprängämnen, av annan utrustning eller andra anordningar vars funktion inte är att utlösa explosioner (t.ex. pumpar för krockkuddar i bilar och elektriska stoppanordningar för sprinklerutlösare). |
| --- | --- | --- |

4.

Explosiva ämnen och utrustning för dessa enligt följande:

4.1

Utrustning och anordningar som är särskilt konstruerade för att utlösa explosioner på elektrisk eller annan väg, däribland tändsatser, detonatorer, tändanordningar, tillsatser och snabbstubin samt för detta ändamål särskilt utformade komponenter, utom följande: Utrustning och anordningar som är särskilt konstruerade för en specifik kommersiell användning som innebär igångsättning eller manövrering, med hjälp av sprängämnen, av annan utrustning eller andra anordningar vars funktion inte är att utlösa explosioner (t.ex. pumpar för krockkuddar i bilar och elektriska stoppanordningar för sprinklerutlösare).

| 4.2 | Sprängladdningar med linjär verkan som inte omfattas av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning. |
| --- | --- |

4.2

Sprängladdningar med linjär verkan som inte omfattas av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning.

| 4.3 | Andra sprängämnen som inte omfattas av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning samt ämnen som har samband med dessa enligt följande:






  a. | Amatol. |
| --- | --- | --- |

4.3

Andra sprängämnen som inte omfattas av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning samt ämnen som har samband med dessa enligt följande:

a.

Amatol.

| b. | Nitrocellulosa (som innehåller mer än 12,5 % nitrogen). |
| --- | --- |

b.

Nitrocellulosa (som innehåller mer än 12,5 % nitrogen).

| c. | Nitroglykol. |
| --- | --- |

c.

Nitroglykol.

| d. | Pentyl (PETN). |
| --- | --- |

d.

Pentyl (PETN).

| e. | Pikrylklorid. |
| --- | --- |

e.

Pikrylklorid.

| f. | 2,4,6-trotyl (TNT). |
| --- | --- |

f.

2,4,6-trotyl (TNT).

| 5. | Skyddsutrustning som inte omfattas av ML 13 i Europeiska unionens gemensamma militära förteckning enligt följande:






  5.1 | Skyddsvästar, skottsäkra och/eller med skydd mot stickvapen. |
| --- | --- | --- |

5.

Skyddsutrustning som inte omfattas av ML 13 i Europeiska unionens gemensamma militära förteckning enligt följande:

5.1

Skyddsvästar, skottsäkra och/eller med skydd mot stickvapen.

| 5.2 | Skott- och/eller splittersäkra hjälmar, kravallpolishjälmar, kravallpolissköldar och skottsäkra sköldar.







  Anm.: | Denna punkt omfattar inte






  — | utrustning särskilt utformad för idrottsutövande, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

Skott- och/eller splittersäkra hjälmar, kravallpolishjälmar, kravallpolissköldar och skottsäkra sköldar.

Anm.:

—

utrustning särskilt utformad för idrottsutövande,

| — | utrustning särskilt utformad för arbetarskydd. |
| --- | --- |

—

utrustning särskilt utformad för arbetarskydd.

| 6. | Simulatorer, som inte omfattas av ML 14 i Europeiska unionens gemensamma militära förteckning, för utbildning i användningen av handeldvapen, samt för detta ändamål särskilt utformad programvaror. |
| --- | --- |

6.

Simulatorer, som inte omfattas av ML 14 i Europeiska unionens gemensamma militära förteckning, för utbildning i användningen av handeldvapen, samt för detta ändamål särskilt utformad programvaror.

| 7. | Utrustning för nattseende och termisk avbildning samt bildförstärkarrör som inte omfattas av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning. |
| --- | --- |

7.

Utrustning för nattseende och termisk avbildning samt bildförstärkarrör som inte omfattas av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning.

| 8. | Skärande taggtråd. |
| --- | --- |

8.

Skärande taggtråd.

| 9. | Militärknivar, stridsknivar och bajonetter med blad som är längre än 10 cm. |
| --- | --- |

9.

Militärknivar, stridsknivar och bajonetter med blad som är längre än 10 cm.

| 10. | Utrustning särskilt avsedd för tillverkning av de artiklar som tas upp i denna förteckning. |
| --- | --- |

10.

Utrustning särskilt avsedd för tillverkning av de artiklar som tas upp i denna förteckning.

| 11. | Teknik särskilt avsedd för utveckling, tillverkning eller användning av de artiklar som tas upp i denna förteckning.” |
| --- | --- |

11.

Teknik särskilt avsedd för utveckling, tillverkning eller användning av de artiklar som tas upp i denna förteckning.”

---

(1)  EUT C 69, 18.3.2010, s. 19.

1

---

| 16.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1033/2010

av den 15 november 2010

om ändring av förordning (EG) nr 1505/2006 vad gäller medlemsstaternas årliga rapporter om resultaten av de kontroller som utförts för identifiering och registrering av får och getter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 samt direktiven 92/102/EEG och 64/432/EEG (1), särskilt artikel 10.1 första stycket och andra stycket a, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1505/2006 av den 11 oktober 2006 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 21/2004 när det gäller miniminivån för de kontroller som skall utföras för identifiering och registrering av får och getter (2) ska medlemsstaterna utföra kontroller för att fastställa att djurhållarna uppfyller kraven i förordning (EG) nr 21/2004. |
| --- | --- |

(1)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1505/2006 av den 11 oktober 2006 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 21/2004 när det gäller miniminivån för de kontroller som skall utföras för identifiering och registrering av får och getter (2) ska medlemsstaterna utföra kontroller för att fastställa att djurhållarna uppfyller kraven i förordning (EG) nr 21/2004.

| (2) | I förordning (EG) nr 1505/2006 föreskrivs dessutom att medlemsstaterna ska lämna in en årlig rapport till kommissionen i enlighet med förlagan i bilagan till den förordningen, om resultaten av de kontroller som utförts under föregående års kontrollperiod. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 1505/2006 föreskrivs dessutom att medlemsstaterna ska lämna in en årlig rapport till kommissionen i enlighet med förlagan i bilagan till den förordningen, om resultaten av de kontroller som utförts under föregående års kontrollperiod.

| (3) | Insamlingen av uppgifter under rapporteringsförfarandet bör vara tillräcklig och stå i proportion till de eftersträvade målen. För att rapporteringen ska bli mer målinriktad och ändamålsenlig, för att den ska ge mer relevant information om genomförandet av kontrollerna och för att minska det administrativa arbetet bör man förenkla vissa krav samt rapportförlagan i bilagan till förordning (EG) nr 1505/2006. |
| --- | --- |

(3)

Insamlingen av uppgifter under rapporteringsförfarandet bör vara tillräcklig och stå i proportion till de eftersträvade målen. För att rapporteringen ska bli mer målinriktad och ändamålsenlig, för att den ska ge mer relevant information om genomförandet av kontrollerna och för att minska det administrativa arbetet bör man förenkla vissa krav samt rapportförlagan i bilagan till förordning (EG) nr 1505/2006.

| (4) | Förordning (EG) nr 1505/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1505/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1505/2006 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 7 b ska ersättas med följande:






  ”b) | Antalet anläggningar som har kontrollerats”. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 7 b ska ersättas med följande:

”b)

Antalet anläggningar som har kontrollerats”.

| 2. | Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 5, 9.1.2004, s. 8.

1

(2)  EUT L 280, 12.10.2006, s. 3.

2

---

BILAGA

Bilagan till förordning (EG) nr 1505/2006 ska ersättas med följande:

”BILAGA

Rapport om resultatet av kontroller som utförts i fråga om får och getter när det gäller krav på identifiering och registrering av dessa djur enligt förordning (EG) nr 21/2004

1.   Allmän information om anläggningar, djur och kontroller

| Totala antalet anläggningar i medlemsstaten vid rapporteringsperiodens början (1) | |
| --- | --- |
| Totala antalet anläggningar som kontrollerats under rapporteringsperioden | |
| Totala antalet djur i medlemsstaten som var registrerade vid rapporteringsperiodens början (1) | |
| Totala antalet djur i anläggningar som kontrollerats under rapporteringsperioden (1) | |

Totala antalet anläggningar i medlemsstaten vid rapporteringsperiodens början (1)

Totala antalet anläggningar som kontrollerats under rapporteringsperioden

Totala antalet djur i medlemsstaten som var registrerade vid rapporteringsperiodens början (1)

Totala antalet djur i anläggningar som kontrollerats under rapporteringsperioden (1)

2.   Konstaterade fall av bristande efterlevnad

| Antalet anläggningar med bristande efterlevnad | |
| --- | --- |

Antalet anläggningar med bristande efterlevnad

3.   Påföljder som påförts

| Antalet anläggningar som har påförts påföljder” | |
| --- | --- |

Antalet anläggningar som har påförts påföljder”

---

(1)  Eller ett annat nationellt referensdatum för djurstatistik.

1

---

| 16.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1034/2010

av den 15 november 2010

om ändring av förordning (EG) nr 1082/2003 vad gäller kontroller rörande kraven på identifiering och registrering av nötkreatur

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (1), särskilt artikel 10 första meningen och led d, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1082/2003 av den 23 juni 2003 om närmare föreskrifter för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 när det gäller miniminivån för de kontroller som skall utföras inom ramen för systemet för identifiering och registrering av nötkreatur (2) fastställs miniminivåerna för sådana kontroller. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1082/2003 av den 23 juni 2003 om närmare föreskrifter för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 när det gäller miniminivån för de kontroller som skall utföras inom ramen för systemet för identifiering och registrering av nötkreatur (2) fastställs miniminivåerna för sådana kontroller.

| (2) | Erfarenheterna av genomförandet av de kontroller på plats som föreskrivs i förordning (EG) nr 1082/2003, som det redogjorts för i de årliga rapporterna, och av genomförandet av de kontroller på plats av får och getter som föreskrivs i kommissionens förordning (EG) nr 1505/2006 (3) visar att andelen jordbruksföretag och djur som ska kontrolleras varje år kan minskas. Som allmän regel bör alla djur på ett företag omfattas av kontrollerna. För företag med mer än 20 djur bör den behöriga myndigheten dock tillåtas att begränsa kontrollerna till ett representativt urval av djur. |
| --- | --- |

(2)

Erfarenheterna av genomförandet av de kontroller på plats som föreskrivs i förordning (EG) nr 1082/2003, som det redogjorts för i de årliga rapporterna, och av genomförandet av de kontroller på plats av får och getter som föreskrivs i kommissionens förordning (EG) nr 1505/2006 (3) visar att andelen jordbruksföretag och djur som ska kontrolleras varje år kan minskas. Som allmän regel bör alla djur på ett företag omfattas av kontrollerna. För företag med mer än 20 djur bör den behöriga myndigheten dock tillåtas att begränsa kontrollerna till ett representativt urval av djur.

| (3) | I förordning (EG) nr 1082/2003 föreskrivs dessutom att medlemsstaterna ska lämna in en årlig rapport till kommissionen i enlighet med förlagan i bilaga I till den förordningen, med uppgifter om genomförandet av kontrollerna. |
| --- | --- |

(3)

I förordning (EG) nr 1082/2003 föreskrivs dessutom att medlemsstaterna ska lämna in en årlig rapport till kommissionen i enlighet med förlagan i bilaga I till den förordningen, med uppgifter om genomförandet av kontrollerna.

| (4) | Insamlingen av uppgifter till den årliga rapporten bör vara tillräcklig och stå i proportion till de eftersträvade målen. För att rapporteringen ska bli mer målinriktad och proportionell och för att den ska ge mer relevant information om genomförandet av kontrollerna bör man förenkla vissa krav i förordning (EG) nr 1082/2003 samt förlagan i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Insamlingen av uppgifter till den årliga rapporten bör vara tillräcklig och stå i proportion till de eftersträvade målen. För att rapporteringen ska bli mer målinriktad och proportionell och för att den ska ge mer relevant information om genomförandet av kontrollerna bör man förenkla vissa krav i förordning (EG) nr 1082/2003 samt förlagan i bilaga I till den förordningen.

| (5) | Förordning (EG) nr 1082/2003 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 1082/2003 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för jordbruksfonderna. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för jordbruksfonderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1082/2003 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:
  ”1.   Den behöriga myndigheten ska varje år utföra kontroller som ska omfatta minst 3 % av jordbruksföretagen.
  2.   Om de kontroller som avses i punkt 1 visar på avsevärda brister i efterlevnaden av förordning (EG) nr 1760/2000 ska miniminivån av kontroller höjas under den följande årliga kontrollperioden.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 2 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

”1.   Den behöriga myndigheten ska varje år utföra kontroller som ska omfatta minst 3 % av jordbruksföretagen.

2.   Om de kontroller som avses i punkt 1 visar på avsevärda brister i efterlevnaden av förordning (EG) nr 1760/2000 ska miniminivån av kontroller höjas under den följande årliga kontrollperioden.”

| 2. | Artikel 3 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 3
  Den behöriga myndigheten ska kontrollera identifieringen av alla djur på jordbruksföretaget.
  Om antalet djur på företaget överstiger 20 kan den behöriga myndigheten dock besluta att kontrollera identifieringsmärkningen av ett representativt urval av djuren i överensstämmelse med internationellt erkända standarder, under förutsättning att antalet djur som kontrolleras är tillräckligt för att man med 95 % säkerhet ska kunna påvisa 5 % av de fall där djurhållare inte följer bestämmelserna i förordning (EG) nr 1760/2000.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

Den behöriga myndigheten ska kontrollera identifieringen av alla djur på jordbruksföretaget.

Om antalet djur på företaget överstiger 20 kan den behöriga myndigheten dock besluta att kontrollera identifieringsmärkningen av ett representativt urval av djuren i överensstämmelse med internationellt erkända standarder, under förutsättning att antalet djur som kontrolleras är tillräckligt för att man med 95 % säkerhet ska kunna påvisa 5 % av de fall där djurhållare inte följer bestämmelserna i förordning (EG) nr 1760/2000.”

| 3. | I artikel 5.1 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | antal jordbruksföretag som har kontrollerats,” |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 5.1 ska led b ersättas med följande:

”b)

antal jordbruksföretag som har kontrollerats,”

| 4. | Bilaga I ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

4.

Bilaga I ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 204, 11.8.2000, s. 1.

1

(2)  EUT L 156, 25.6.2003, s. 9.

2

(3)  EUT L 280, 12.10.2006, s. 3.

3

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 1082/2003 ska ersättas med följande:

”BILAGA I

Rapport om resultaten av de kontroller som ska genomföras i enlighet med avdelning I i förordning (EG) nr 1760/2000

1.   Allmänna uppgifter om jordbruksföretag och djur

| Totalt antal jordbruksföretag i medlemsstaten i början av rapporteringsperioden (1) | |
| --- | --- |
| Totalt antal jordbruksföretag som har kontrollerats under rapporteringsperioden | |
| Totalt antal djur som var registrerade i medlemsstaten i början av rapporteringsperioden (1) | |
| Totalt antal djur som har kontrollerats i jordbruksföretagen under rapporteringsperioden | |

Totalt antal jordbruksföretag i medlemsstaten i början av rapporteringsperioden (1)

Totalt antal jordbruksföretag som har kontrollerats under rapporteringsperioden

Totalt antal djur som var registrerade i medlemsstaten i början av rapporteringsperioden (1)

Totalt antal djur som har kontrollerats i jordbruksföretagen under rapporteringsperioden

2.   Bristande efterlevnad av förordning (EG) nr 1760/2000

| Jordbruksföretag med bristande efterlevnad | |
| --- | --- |

Jordbruksföretag med bristande efterlevnad

Påföljder enligt kommissionens förordning (EG) nr 494/98 (2)

| | Berörda djur | Berörda jordbruksföretag |
| --- | --- | --- |
| 1. | Begränsningar vad gäller förflyttning av enskilda djur |

Berörda djur

Berörda jordbruksföretag

1.

Begränsningar vad gäller förflyttning av enskilda djur

| 2. | Begränsningar vad gäller förflyttning av samtliga djur på jordbruksföretaget |
| --- | --- |

2.

Begränsningar vad gäller förflyttning av samtliga djur på jordbruksföretaget

| 3. | Destruktion av djur |
| --- | --- |

3.

Destruktion av djur

Totalt

---

(1)  Eller ett annat nationellt referensdatum för djurstatistik.

1

(2)  EGT L 60, 28.2.1998, p. 78.”

2

---

| 16.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/10

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1035/2010

av den 15 november 2010

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av melamin med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 4 januari 2010 mottog kommissionen ett klagomål som ingetts i enlighet med artikel 5 i grundförordningen rörande import av melamin med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) av Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine BV och Zakłady Azotowe Puławy (nedan kallade klagandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens tillverkning av melamin. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 januari 2010 mottog kommissionen ett klagomål som ingetts i enlighet med artikel 5 i grundförordningen rörande import av melamin med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) av Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine BV och Zakłady Azotowe Puławy (nedan kallade klagandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens tillverkning av melamin.

| (2) | Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

| (3) | Den 17 februari 2010 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande hade inletts beträffande import till unionen av melamin med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(3)

Den 17 februari 2010 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande hade inletts beträffande import till unionen av melamin med ursprung i Kina.

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (4) | Kommissionen underrättade officiellt de klagande EU-tillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina, de importörer, handlare, användare, leverantörer och organisationer som den visste berördes samt företrädarna för Kina om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrättade officiellt de klagande EU-tillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina, de importörer, handlare, användare, leverantörer och organisationer som den visste berördes samt företrädarna för Kina om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (5) | Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, ombads alla exporterande producenter i Kina att ge sig till känna för kommissionen och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 januari 2009–31 december 2009), i enlighet med vad som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, ombads alla exporterande producenter i Kina att ge sig till känna för kommissionen och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 januari 2009–31 december 2009), i enlighet med vad som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (6) | Sju svar inkom till följd av stickprovet från exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina. Två företag förklarade emellertid redan i ett tidigt skede att de inte var villiga att samarbeta ytterligare i undersökningen. Något stickprovsförfarande behövdes därför inte längre och alla parter informerades om att något urval inte skulle göras. |
| --- | --- |

(6)

Sju svar inkom till följd av stickprovet från exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina. Två företag förklarade emellertid redan i ett tidigt skede att de inte var villiga att samarbeta ytterligare i undersökningen. Något stickprovsförfarande behövdes därför inte längre och alla parter informerades om att något urval inte skulle göras.

| (7) | För att de exporterande tillverkarna i Kina om de så önskade skulle kunna ansöka om att bli behandlade som företag verksamma under marknadsekonomiska förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till de kinesiska exporterande tillverkare som den visste var berörda, till de kinesiska myndigheterna och till övriga kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet. Tre exporterande grupper av tillverkare och en enskild exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen, eller om individuell behandling, om det i samband med undersökningen skulle konstateras att de inte uppfyllde villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status. En ytterligare exporterande grupp av tillverkare ansökte endast om individuell behandling. |
| --- | --- |

(7)

För att de exporterande tillverkarna i Kina om de så önskade skulle kunna ansöka om att bli behandlade som företag verksamma under marknadsekonomiska förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till de kinesiska exporterande tillverkare som den visste var berörda, till de kinesiska myndigheterna och till övriga kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet. Tre exporterande grupper av tillverkare och en enskild exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen, eller om individuell behandling, om det i samband med undersökningen skulle konstateras att de inte uppfyllde villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status. En ytterligare exporterande grupp av tillverkare ansökte endast om individuell behandling.

| (8) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar mottogs från fem exporterande tillverkare och närstående företag i Kina, en tillverkare i Förenta staterna, som var det föreslagna jämförbara landet enligt tillkännagivandet om inledande, och en tillverkare i ett annat möjligt jämförbart land, nämligen Indonesien. Svar på frågeformuläret mottogs även från tre EU-tillverkare, och sju användare samarbetade genom att inlämna svar på frågeformuläret. Inga av importörerna försedde kommissionen med några uppgifter eller gav sig till känna under undersökningen. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar mottogs från fem exporterande tillverkare och närstående företag i Kina, en tillverkare i Förenta staterna, som var det föreslagna jämförbara landet enligt tillkännagivandet om inledande, och en tillverkare i ett annat möjligt jämförbart land, nämligen Indonesien. Svar på frågeformuläret mottogs även från tre EU-tillverkare, och sju användare samarbetade genom att inlämna svar på frågeformuläret. Inga av importörerna försedde kommissionen med några uppgifter eller gav sig till känna under undersökningen.

| (9) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada och EU:s intresse samt genomförde kontroller hos följande företag:






  a) | EU-tillverkare







  — | Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Österrike. |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada och EU:s intresse samt genomförde kontroller hos följande företag:

a)

EU-tillverkare

—

Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Österrike.

| — | DSM Melamine BV (ni OCI Melamine BV), Nederländerna. |
| --- | --- |

—

DSM Melamine BV (ni OCI Melamine BV), Nederländerna.

| — | Zakłady Azotowe Puławy (Polen). |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy (Polen).

| b) | Exporterande tillverkare i Kina







  — | Sichuan Chemical Group: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd och M&A Chemicals Corporation. |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Kina

—

Sichuan Chemical Group: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd och M&A Chemicals Corporation.

| — | Sichuan Golden Elephant Group: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd och Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Sichuan Golden Elephant Group: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd och Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd.

| — | Shandong Liaherd Group: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd och Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Liaherd Group: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd och Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd.

| — | Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd.

| — | Henan Junhua Group: Henan Junhua Chemical Company Ltd och Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Henan Junhua Group: Henan Junhua Chemical Company Ltd och Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd.

| (10) | Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för den exporterande tillverkare som endast ansökte om individuell behandling och de exporterande tillverkare som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök på plats hos nedanstående företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från Indonesien i egenskap av jämförbart land.






  c) | Tillverkare i Indonesien







  — | DSM Kaltim Melamine (DKM). |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för den exporterande tillverkare som endast ansökte om individuell behandling och de exporterande tillverkare som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök på plats hos nedanstående företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från Indonesien i egenskap av jämförbart land.

c)

Tillverkare i Indonesien

—

DSM Kaltim Melamine (DKM).

3.   Undersökningsperiod

| (11) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(11)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (12) | Den berörda produkten är melamin, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2933 61 00, med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(12)

Den berörda produkten är melamin, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2933 61 00, med ursprung i Kina.

| (13) | Melamin är ett vitt kristalliskt pulver som utvinns från urea. Melamin används huvudsakligen i laminat, pressmassa, träbaserade paneler och bestrykningsharts. |
| --- | --- |

(13)

Melamin är ett vitt kristalliskt pulver som utvinns från urea. Melamin används huvudsakligen i laminat, pressmassa, träbaserade paneler och bestrykningsharts.

2.   Likadan produkt

| (14) | Undersökningen har visat att melamin som tillverkas och säljs av unionsindustrin i unionen, melamin som tillverkas och säljs på Kinas hemmamarknad och melamin som importeras till unionen från Kina samt tillverkas och säljs i Indonesien, som användes som jämförbart land, i huvudsak har samma grundläggande slutanvändningsområde. |
| --- | --- |

(14)

Undersökningen har visat att melamin som tillverkas och säljs av unionsindustrin i unionen, melamin som tillverkas och säljs på Kinas hemmamarknad och melamin som importeras till unionen från Kina samt tillverkas och säljs i Indonesien, som användes som jämförbart land, i huvudsak har samma grundläggande slutanvändningsområde.

| (15) | De anses därför preliminärt som likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(15)

De anses därför preliminärt som likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (16) | Vid antidumpningsundersökningar rörande import från Kina ska i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ett normalvärde fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Kriterierna är i sammanfattning följande:






  — | Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden. |
| --- | --- | --- |

(16)

Vid antidumpningsundersökningar rörande import från Kina ska i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ett normalvärde fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Kriterierna är i sammanfattning följande:

—

Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden.

| — | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

—

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.

| — | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

—

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke marknadsekonomiska systemet.

| — | Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet.

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (17) | Tre grupper av exporterande tillverkare och en exporterande tillverkare i Kina ansökte om marknadsekonomisk status och besvarade ansökningsformuläret inom den angivna tidsfristen. |
| --- | --- |

(17)

Tre grupper av exporterande tillverkare och en exporterande tillverkare i Kina ansökte om marknadsekonomisk status och besvarade ansökningsformuläret inom den angivna tidsfristen.

| (18) | För alla dessa samarbetsvilliga företag i Kina inhämtade kommissionen alla uppgifter som den ansåg nödvändiga och kontrollerade på plats hos företagen alla uppgifter som de hade lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(18)

För alla dessa samarbetsvilliga företag i Kina inhämtade kommissionen alla uppgifter som den ansåg nödvändiga och kontrollerade på plats hos företagen alla uppgifter som de hade lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status.

| (19) | Samtliga samarbetsvilliga exporterande tillverkare och grupper av exporterande tillverkare i Kina befanns inte uppfylla kraven för att beviljas marknadsekonomisk status. Alla företag belägna i Kina som tillverkar eller saluför melamin uppmanades att ansöka om marknadsekonomisk status. Om ett företag i gruppen får avslag på sin ansökan om marknadsekonomisk status får hela gruppen avslag. |
| --- | --- |

(19)

Samtliga samarbetsvilliga exporterande tillverkare och grupper av exporterande tillverkare i Kina befanns inte uppfylla kraven för att beviljas marknadsekonomisk status. Alla företag belägna i Kina som tillverkar eller saluför melamin uppmanades att ansöka om marknadsekonomisk status. Om ett företag i gruppen får avslag på sin ansökan om marknadsekonomisk status får hela gruppen avslag.

| (20) | För de grupper som framställer urea av naturgas för att tillverka melamin grundades avslaget på att kostnaderna för den största insatsvaran, naturgas, inte i stort sett återspeglade marknadsvärdena i enlighet med artikel 2.7 c i grundförordningen. I undersökningen för marknadsekonomisk status fastställdes det att detta berodde på statlig inblandning på naturgasmarknaden i Kina. |
| --- | --- |

(20)

För de grupper som framställer urea av naturgas för att tillverka melamin grundades avslaget på att kostnaderna för den största insatsvaran, naturgas, inte i stort sett återspeglade marknadsvärdena i enlighet med artikel 2.7 c i grundförordningen. I undersökningen för marknadsekonomisk status fastställdes det att detta berodde på statlig inblandning på naturgasmarknaden i Kina.

| (21) | Naturgasmarknaden i Kina domineras av tre statligt ägda företag. Företag som framställer urea, som de därefter använder för att tillverka melamin, drar fördel av ett lågt pris som satts av staten för framställningen av urea. Ett företag som framställer urea, som är ett viktigt gödningsmedel för den kinesiska jordbruks- och livsmedelsindustrin, betalar ett betydligt lägre pris för sin gas jämfört med företag som behöver gas för andra industriändamål. Förutom denna dubbla prismekanism snedvrids priset på naturgas för industriändamål i sig genom statligt inflytande och är betydligt lägre än världsmarknadspriset på gas. |
| --- | --- |

(21)

Naturgasmarknaden i Kina domineras av tre statligt ägda företag. Företag som framställer urea, som de därefter använder för att tillverka melamin, drar fördel av ett lågt pris som satts av staten för framställningen av urea. Ett företag som framställer urea, som är ett viktigt gödningsmedel för den kinesiska jordbruks- och livsmedelsindustrin, betalar ett betydligt lägre pris för sin gas jämfört med företag som behöver gas för andra industriändamål. Förutom denna dubbla prismekanism snedvrids priset på naturgas för industriändamål i sig genom statligt inflytande och är betydligt lägre än världsmarknadspriset på gas.

| (22) | Det låga gaspriset gör att dessa tillverkare kan tillverka melamin till onaturligt sänkta priser genom att dra fördel av det snedvridet låga priset på naturgas. Eftersom naturgas utgör en stor del av kostnaden för urea (cirka 80 %) och utgör 50–60 % av kostnaden för att tillverka melamin, kan inte kriterium 1 anses vara uppfyllt för de företag i Kina som framställer urea av naturgas. |
| --- | --- |

(22)

Det låga gaspriset gör att dessa tillverkare kan tillverka melamin till onaturligt sänkta priser genom att dra fördel av det snedvridet låga priset på naturgas. Eftersom naturgas utgör en stor del av kostnaden för urea (cirka 80 %) och utgör 50–60 % av kostnaden för att tillverka melamin, kan inte kriterium 1 anses vara uppfyllt för de företag i Kina som framställer urea av naturgas.

| (23) | Vissa företag framställer inte urea själva, utan köper det från icke-närstående leverantörer. Ureamarknaden snedvrids emellertid också av tre huvudsakliga typer av statligt inflytande. För det första fanns det stränga importkvoter för urea och exportskatter på 110 % under högsäsong och 10 % under lågsäsong under undersökningsperioden. För det andra har den kinesiska staten undantagit den inhemska försäljningen av urea från mervärdesskatt sedan den 1 juli 2005. För det tredje är den kinesiska staten direkt involverad i marknaden genom det statliga gödningsmedelssystemet, som gäller sedan 2004, varigenom staten köper urea direkt från tillverkarna för att ha en strategisk reserv. Staten kan även frigöra ureamängder på den inhemska marknaden. Företag som framställer urea drar även fördel av förmånliga eltaxor, förmånliga taxor för järnvägsfrakt och, såsom nämns ovan, förmånliga naturgaspriser. |
| --- | --- |

(23)

Vissa företag framställer inte urea själva, utan köper det från icke-närstående leverantörer. Ureamarknaden snedvrids emellertid också av tre huvudsakliga typer av statligt inflytande. För det första fanns det stränga importkvoter för urea och exportskatter på 110 % under högsäsong och 10 % under lågsäsong under undersökningsperioden. För det andra har den kinesiska staten undantagit den inhemska försäljningen av urea från mervärdesskatt sedan den 1 juli 2005. För det tredje är den kinesiska staten direkt involverad i marknaden genom det statliga gödningsmedelssystemet, som gäller sedan 2004, varigenom staten köper urea direkt från tillverkarna för att ha en strategisk reserv. Staten kan även frigöra ureamängder på den inhemska marknaden. Företag som framställer urea drar även fördel av förmånliga eltaxor, förmånliga taxor för järnvägsfrakt och, såsom nämns ovan, förmånliga naturgaspriser.

| (24) | I kombination med de förmånliga villkoren vid inhemsk försäljning leder exportbegränsningarna till att exportmängderna av urea minskas, vilket i sin tur leder till att leveranserna avleds till den inhemska marknaden och skapar ett pristryck nedåt på det inhemska priset. Detta låga inhemska pris är en direkt följd av den statliga inblandningen i ureamarknaden i Kina. Följaktligen kan inte kriterium 1 anses vara uppfyllt för de företag i Kina som inte framställer urea själva, men som köper det från tredje parter. |
| --- | --- |

(24)

I kombination med de förmånliga villkoren vid inhemsk försäljning leder exportbegränsningarna till att exportmängderna av urea minskas, vilket i sin tur leder till att leveranserna avleds till den inhemska marknaden och skapar ett pristryck nedåt på det inhemska priset. Detta låga inhemska pris är en direkt följd av den statliga inblandningen i ureamarknaden i Kina. Följaktligen kan inte kriterium 1 anses vara uppfyllt för de företag i Kina som inte framställer urea själva, men som köper det från tredje parter.

| (25) | Förutom den allmänna situation som beskrivs ovan uppfyllde en grupp av företag inte de andra kraven i kriterium 1 eftersom förvaltningsbolaget är helt statsägt och de enskilda företagen i gruppen är majoritetsägda av staten. Denna grupp är följaktligen föremål för betydande statligt inflytande när det gäller viktiga affärsbeslut. |
| --- | --- |

(25)

Förutom den allmänna situation som beskrivs ovan uppfyllde en grupp av företag inte de andra kraven i kriterium 1 eftersom förvaltningsbolaget är helt statsägt och de enskilda företagen i gruppen är majoritetsägda av staten. Denna grupp är följaktligen föremål för betydande statligt inflytande när det gäller viktiga affärsbeslut.

| (26) | Två företag uppfyllde varken kriterium 2 eller 3. Ett av dem kunde inte uppvisa en komplett uppsättning räkenskaper och fick disponera kontorsutrymme som tillhörde ett offentligt organ utan kostnad. Det andra företaget förde inte sina räkenskaper i enlighet med internationella redovisningsnormer och kunde inte visa att ett uppköp av ett statligt ägt företag hade skett till marknadsvärde. |
| --- | --- |

(26)

Två företag uppfyllde varken kriterium 2 eller 3. Ett av dem kunde inte uppvisa en komplett uppsättning räkenskaper och fick disponera kontorsutrymme som tillhörde ett offentligt organ utan kostnad. Det andra företaget förde inte sina räkenskaper i enlighet med internationella redovisningsnormer och kunde inte visa att ett uppköp av ett statligt ägt företag hade skett till marknadsvärde.

| (27) | Ett företag kunde inte visa att det uppfyllde kriterium 3, eftersom det inte betalade ränta på en skuld gällande försäljning av sina aktier från privatiseringen. Närmare bestämt fick en aktieägare i början av privatiseringsprocessen låna tillbaka det kapital som aktieägaren hade investerat. Vid den efterföljande överföringen av aktierna användes skuldförbindelsen som betalningsmedel. Först efter tio år återbetalades lånet av den då privata ägaren av dessa aktier, utan att någon ränta någonsin togs ut eller betalades på beloppet. |
| --- | --- |

(27)

Ett företag kunde inte visa att det uppfyllde kriterium 3, eftersom det inte betalade ränta på en skuld gällande försäljning av sina aktier från privatiseringen. Närmare bestämt fick en aktieägare i början av privatiseringsprocessen låna tillbaka det kapital som aktieägaren hade investerat. Vid den efterföljande överföringen av aktierna användes skuldförbindelsen som betalningsmedel. Först efter tio år återbetalades lånet av den då privata ägaren av dessa aktier, utan att någon ränta någonsin togs ut eller betalades på beloppet.

| (28) | Ett företag fick avslag på sin ansökan om marknadsekonomisk status eftersom dess närstående försäljningsföretag, som även det hanterade den berörda produkten, inte fyllde i ett ansökningsformulär för marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(28)

Ett företag fick avslag på sin ansökan om marknadsekonomisk status eftersom dess närstående försäljningsföretag, som även det hanterade den berörda produkten, inte fyllde i ett ansökningsformulär för marknadsekonomisk status.

| (29) | Kommissionen underrättade officiellt de berörda exporterande tillverkarna i Kina, de kinesiska myndigheterna och klagandena om resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status. Berörda parter gavs också möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det förelåg särskilda skäl till detta. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen underrättade officiellt de berörda exporterande tillverkarna i Kina, de kinesiska myndigheterna och klagandena om resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status. Berörda parter gavs också möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det förelåg särskilda skäl till detta.

| (30) | Flera skriftliga synpunkter inkom och en utfrågning hölls med några av de exporterande tillverkarna. De exporterande tillverkarna hävdade att cirka 70 % av ureat i Kina huvudsakligen framställs genom användning av kol som den främsta insatsvaran, och att endast omkring 30 % framställs av naturgas. Eftersom det även finns statlig inblandning på ureamarknaden, såsom anges i skälen 23 och 24, ändrar inte detta slutsatsen att tillverkningskostnaderna för melamin snedvrids betydligt. Argumentet avvisas således. |
| --- | --- |

(30)

Flera skriftliga synpunkter inkom och en utfrågning hölls med några av de exporterande tillverkarna. De exporterande tillverkarna hävdade att cirka 70 % av ureat i Kina huvudsakligen framställs genom användning av kol som den främsta insatsvaran, och att endast omkring 30 % framställs av naturgas. Eftersom det även finns statlig inblandning på ureamarknaden, såsom anges i skälen 23 och 24, ändrar inte detta slutsatsen att tillverkningskostnaderna för melamin snedvrids betydligt. Argumentet avvisas således.

| (31) | Andra argument som framfördes i de skriftliga synpunkterna och under den utfrågning som hölls efter meddelandet av undersökningsresultaten ändrade inte förslaget att avslå ansökan om marknadsekonomisk status för alla företag som hade lämnat in en sådan ansökan. |
| --- | --- |

(31)

Andra argument som framfördes i de skriftliga synpunkterna och under den utfrågning som hölls efter meddelandet av undersökningsresultaten ändrade inte förslaget att avslå ansökan om marknadsekonomisk status för alla företag som hade lämnat in en sådan ansökan.

| (32) | Det framgår av ovanstående att inget av de samarbetsvilliga företag i Kina som hade ansökt om marknadsekonomisk status kunde visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen. Slutsatsen blev därför att alla dessa företag bör förvägras marknadsekonomisk status. Samråd hölls med den rådgivande kommittén, som inte hade några invändningar mot kommissionens slutsatser. |
| --- | --- |

(32)

Det framgår av ovanstående att inget av de samarbetsvilliga företag i Kina som hade ansökt om marknadsekonomisk status kunde visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen. Slutsatsen blev därför att alla dessa företag bör förvägras marknadsekonomisk status. Samråd hölls med den rådgivande kommittén, som inte hade några invändningar mot kommissionens slutsatser.

2.   Individuell behandling

| (33) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska i förekommande fall en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av artikel 2.7, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska i förekommande fall en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av artikel 2.7, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen.

| (34) | Alla exporterande tillverkare som hade ansökt om marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling i händelse av att de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. En grupp ansökte enbart om individuell behandling. På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades det preliminärt att tre av de fem exporterande tillverkarna eller grupperna av exporterande tillverkare i Kina uppfyllde samtliga villkor för individuell behandling. En grupp av exporterande tillverkare i Kina förvägrades individuell behandling på grund av att förvaltningsbolaget är helt statsägt och de enskilda företagen inom gruppen är majoritetsägda av staten. Ett annat företag förvägrades individuell behandling eftersom ett närstående försäljningsföretag inte fyllde i ansökan om marknadsekonomisk status/individuell behandling. Det var därför inte möjligt att bedöma kriterierna för individuell behandling. |
| --- | --- |

(34)

Alla exporterande tillverkare som hade ansökt om marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling i händelse av att de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. En grupp ansökte enbart om individuell behandling. På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades det preliminärt att tre av de fem exporterande tillverkarna eller grupperna av exporterande tillverkare i Kina uppfyllde samtliga villkor för individuell behandling. En grupp av exporterande tillverkare i Kina förvägrades individuell behandling på grund av att förvaltningsbolaget är helt statsägt och de enskilda företagen inom gruppen är majoritetsägda av staten. Ett annat företag förvägrades individuell behandling eftersom ett närstående försäljningsföretag inte fyllde i ansökan om marknadsekonomisk status/individuell behandling. Det var därför inte möjligt att bedöma kriterierna för individuell behandling.

3.   Normalvärde

a)   Val av jämförbart land

| (35) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade normalvärdet på hemmamarknaden i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(35)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade normalvärdet på hemmamarknaden i ett jämförbart land.

| (36) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Förenta staterna som lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta val. |
| --- | --- |

(36)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Förenta staterna som lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta val.

| (37) | Kommissionen undersökte om andra länder kunde vara ett rimligt val av jämförbart land och frågeformulär skickades till melamintillverkare i Indien, Iran, Indonesien och Förenta staterna. Endast melamintillverkarna i Förenta staterna och Indonesien besvarade frågeformulären. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen undersökte om andra länder kunde vara ett rimligt val av jämförbart land och frågeformulär skickades till melamintillverkare i Indien, Iran, Indonesien och Förenta staterna. Endast melamintillverkarna i Förenta staterna och Indonesien besvarade frågeformulären.

| (38) | Efter en bedömning av svaren valdes Indonesien som jämförbart land, eftersom den indonesiska marknaden förefaller vara öppen med en låg importtull och med betydande import från flera tredjeländer. Kommissionen fann dessutom att kostnadsstrukturen för en indonesisk tillverkare var mer jämförbar med en kinesisk tillverkare än kostnadsstrukturen för en amerikansk tillverkare och att normalvärdet därför skulle bli mer realistiskt. Undersökningen visade att det inte fanns några skäl att anse att Indonesien inte var lämpligt för att fastställa normalvärdet. |
| --- | --- |

(38)

Efter en bedömning av svaren valdes Indonesien som jämförbart land, eftersom den indonesiska marknaden förefaller vara öppen med en låg importtull och med betydande import från flera tredjeländer. Kommissionen fann dessutom att kostnadsstrukturen för en indonesisk tillverkare var mer jämförbar med en kinesisk tillverkare än kostnadsstrukturen för en amerikansk tillverkare och att normalvärdet därför skulle bli mer realistiskt. Undersökningen visade att det inte fanns några skäl att anse att Indonesien inte var lämpligt för att fastställa normalvärdet.

| (39) | Ingen berörd part, inklusive klagandena, hävdade heller att Förenta staterna skulle användas som ett lämpligt jämfört land för denna undersökning. |
| --- | --- |

(39)

Ingen berörd part, inklusive klagandena, hävdade heller att Förenta staterna skulle användas som ett lämpligt jämfört land för denna undersökning.

| (40) | Uppgifterna i den samarbetsvilliga indonesiska tillverkarens svar kontrollerades på plats och kommissionen drog slutsatsen att de var tillförlitliga och att ett normalvärde kunde baseras på dem. |
| --- | --- |

(40)

Uppgifterna i den samarbetsvilliga indonesiska tillverkarens svar kontrollerades på plats och kommissionen drog slutsatsen att de var tillförlitliga och att ett normalvärde kunde baseras på dem.

| (41) | Den preliminära slutsatsen är därför att Indonesien är ett lämpligt och skäligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(41)

Den preliminära slutsatsen är därför att Indonesien är ett lämpligt och skäligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.

b)   Fastställande av normalvärde

| (42) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet. |
| --- | --- |

(42)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet.

| (43) | Den berörda produkten såldes i representativa mängder på den indonesiska hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(43)

Den berörda produkten såldes i representativa mängder på den indonesiska hemmamarknaden.

| (44) | Eftersom försäljningen på hemmamarknaden till icke-närstående kunder inte var lönsam under undersökningsperioden konstruerades normalvärdet genom en beräkning av den indonesiska tillverkarens tillverkningskostnader plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader samt för tillverkarens vinst på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

(44)

Eftersom försäljningen på hemmamarknaden till icke-närstående kunder inte var lönsam under undersökningsperioden konstruerades normalvärdet genom en beräkning av den indonesiska tillverkarens tillverkningskostnader plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader samt för tillverkarens vinst på den inhemska marknaden.

| (45) | Försäljnings- och administrationskostnaderna fastställdes i enlighet med artikel 2.6 c på grundval av en annan rimlig metod genom att försäljnings- och administrationskostnaderna samt vinsten jämfördes med motsvarande uppgifter för unionsindustrin. Beloppet för försäljnings- och administrationskostnader ansågs vara rimligt eftersom det låg i linje med försäljnings- och administrationskostnaderna för unionsindustrin. Vinstbeloppet låg nära unionsindustrins vinst under lönsamma år. Det fanns inget som tydde på att en sådan vinst skulle överstiga den vinst som andra exportörer eller producenter normalt får vid försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden i ursprungslandet. |
| --- | --- |

(45)

Försäljnings- och administrationskostnaderna fastställdes i enlighet med artikel 2.6 c på grundval av en annan rimlig metod genom att försäljnings- och administrationskostnaderna samt vinsten jämfördes med motsvarande uppgifter för unionsindustrin. Beloppet för försäljnings- och administrationskostnader ansågs vara rimligt eftersom det låg i linje med försäljnings- och administrationskostnaderna för unionsindustrin. Vinstbeloppet låg nära unionsindustrins vinst under lönsamma år. Det fanns inget som tydde på att en sådan vinst skulle överstiga den vinst som andra exportörer eller producenter normalt får vid försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden i ursprungslandet.

c)   Exportpriser för exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling

| (46) | Eftersom alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare sålde på export direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(46)

Eftersom alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare sålde på export direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.

d)   Jämförelse

| (47) | Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik. För att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som inverkade på priserna och prisjämförbarheten. Lämpliga justeringar för provisioner, transport, försäkring, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas. |
| --- | --- |

(47)

Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik. För att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som inverkade på priserna och prisjämförbarheten. Lämpliga justeringar för provisioner, transport, försäkring, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas.

| (48) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes med samma nivå på den indirekta beskattningen, dvs. inklusive moms. |
| --- | --- |

(48)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes med samma nivå på den indirekta beskattningen, dvs. inklusive moms.

4.   Dumpningsmarginaler

a)   För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling

| (49) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med varje företags vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen enligt vad som fastställts ovan. |
| --- | --- |

(49)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med varje företags vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen enligt vad som fastställts ovan.

| (50) | På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd och dess närstående företag Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd | 44,9 % |
| Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd och dess närstående företag Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd och Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd | 47,6 % |
| Henan Junhua Chemical Company Ltd och dess närstående företag Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd | 49,0 % |

(50)

På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd och dess närstående företag Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

44,9 %

Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd och dess närstående företag Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd och Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd

47,6 %

Henan Junhua Chemical Company Ltd och dess närstående företag Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd

49,0 %

b)   För alla övriga exporterande tillverkare

| (51) | För att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på alla andra exporterande tillverkare i Kina fastställdes först samarbetsviljan genom att den exportvolym till unionen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes med motsvarande statistik från Eurostat. |
| --- | --- |

(51)

För att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på alla andra exporterande tillverkare i Kina fastställdes först samarbetsviljan genom att den exportvolym till unionen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes med motsvarande statistik från Eurostat.

| (52) | Eftersom samarbetsviljan från Kina var låg, dvs. 30 %, fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på alla andra exportörer i Kina genom att det normalvärde som fastställts för Indonesien jämfördes med uppgifter om exportpriser från de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som varken hade beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling. |
| --- | --- |

(52)

Eftersom samarbetsviljan från Kina var låg, dvs. 30 %, fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på alla andra exportörer i Kina genom att det normalvärde som fastställts för Indonesien jämfördes med uppgifter om exportpriser från de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som varken hade beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling.

| (53) | På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 65,6 % av priset cif vid unionens gräns före tull. |
| --- | --- |

(53)

På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 65,6 % av priset cif vid unionens gräns före tull.

D.   SKADA

1.   Produktionen i unionen och unionsindustrin

| (54) | Klagomålet ingavs av tre stora EU-tillverkare av melamin som har produktionsanläggningar i Österrike, Tyskland och Italien (Borealis), Nederländerna (DSM) och Polen (Puławy), som tillsammans står för över 90 % av unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden. Två andra tillverkare med begränsad produktion motsatte sig inte inledandet av undersökningen. |
| --- | --- |

(54)

Klagomålet ingavs av tre stora EU-tillverkare av melamin som har produktionsanläggningar i Österrike, Tyskland och Italien (Borealis), Nederländerna (DSM) och Polen (Puławy), som tillsammans står för över 90 % av unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden. Två andra tillverkare med begränsad produktion motsatte sig inte inledandet av undersökningen.

| (55) | All tillgänglig information om EU-tillverkarna, däribland information i klagomålet och de uppgifter som inhämtats från EU-tillverkare innan undersökningen inleddes och därefter, användes för att fastställa EU:s sammanlagda tillverkning. |
| --- | --- |

(55)

All tillgänglig information om EU-tillverkarna, däribland information i klagomålet och de uppgifter som inhämtats från EU-tillverkare innan undersökningen inleddes och därefter, användes för att fastställa EU:s sammanlagda tillverkning.

| (56) | På grundval av detta beräknades EU:s sammanlagda tillverkning uppgå till omkring 340 000 ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingick tillverkningen hos alla unionstillverkare som gav sig till känna och den beräknade tillverkningen hos de tillverkare som inte gav sig till känna under förfarandet. I avsaknad av annan information användes de uppgifter som angetts i klagomålet för de tillverkare som inte gav sig till känna för att fastställa EU:s sammanlagda tillverkning och förbrukning. |
| --- | --- |

(56)

På grundval av detta beräknades EU:s sammanlagda tillverkning uppgå till omkring 340 000 ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingick tillverkningen hos alla unionstillverkare som gav sig till känna och den beräknade tillverkningen hos de tillverkare som inte gav sig till känna under förfarandet. I avsaknad av annan information användes de uppgifter som angetts i klagomålet för de tillverkare som inte gav sig till känna för att fastställa EU:s sammanlagda tillverkning och förbrukning.

2.   Förbrukning i EU

| (57) | Förbrukningen fastställdes på grundval av Eurostats uppgifter om den sammanlagda importen och unionsindustrins sammanlagda försäljning på EU-marknaden, däribland en uppskattning av försäljningsvolymen för de tillverkare som inte gett sig till känna. Beräkningen grundades på de uppgifter som lämnats i klagomålet.

  Tabell 1 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitet (ton) | 367 476 | 388 567 | 323 638 | 266 178 |
| Index | 100 | 105 | 88 | 72 |
| Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret. |

(57)

Förbrukningen fastställdes på grundval av Eurostats uppgifter om den sammanlagda importen och unionsindustrins sammanlagda försäljning på EU-marknaden, däribland en uppskattning av försäljningsvolymen för de tillverkare som inte gett sig till känna. Beräkningen grundades på de uppgifter som lämnats i klagomålet.

Tabell 1

2006

2007

2008

UP

Kapacitet (ton)

367 476

388 567

323 638

266 178

Index

100

105

88

72

Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.

| (58) | Förbrukningen ökade med 5 % mellan 2006 och 2007 och minskade därefter med 17 % mellan 2007 och 2008, och med 16 % under undersökningsperioden. Totalt sett minskade förbrukningen med 28 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(58)

Förbrukningen ökade med 5 % mellan 2006 och 2007 och minskade därefter med 17 % mellan 2007 och 2008, och med 16 % under undersökningsperioden. Totalt sett minskade förbrukningen med 28 % under skadeundersökningsperioden.

| (59) | Den minskade melaminförbrukningen kan tillskrivas konjunkturen, särskilt den tillfälliga nedgången inom bostads- och byggmarknaderna, som är de största marknaderna för de vanligaste melamintillämpningarna. Melamin är en viktig insatsvara inom denna sektor och förväntas inte ersättas av några andra material. Efterfrågan på melamin förväntas därför stiga igen i takt med den generella ekonomiska återhämtningen. |
| --- | --- |

(59)

Den minskade melaminförbrukningen kan tillskrivas konjunkturen, särskilt den tillfälliga nedgången inom bostads- och byggmarknaderna, som är de största marknaderna för de vanligaste melamintillämpningarna. Melamin är en viktig insatsvara inom denna sektor och förväntas inte ersättas av några andra material. Efterfrågan på melamin förväntas därför stiga igen i takt med den generella ekonomiska återhämtningen.

3.   Import till unionen från de berörda länderna

a)   Volym, pris och marknadsandel för importen från Kina

| (60) | Undersökningen visade att importen av melamin från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2










  Import från Kina | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (ton) | 26 565 | 42 750 | 34 595 | 17 434 |
| Index | 100 | 161 | 130 | 66 |
| Källa: Eurostat. |

(60)

Undersökningen visade att importen av melamin från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Import från Kina

2006

2007

2008

UP

Volym (ton)

26 565

42 750

34 595

17 434

Index

100

161

130

66

Källa: Eurostat.

| (61) | Den kinesiska importen ökade på EU-marknaden mellan 2006 och 2008. Samtidigt som den sammanlagda förbrukningen på EU-marknaden minskade med 12 % under samma period, har kinesiska exportörer ökat sin försäljning till EU-marknaden med 30 %. Såsom framgår av tabellen nedan ökades även marknadsandelen under denna period. |
| --- | --- |

(61)

Den kinesiska importen ökade på EU-marknaden mellan 2006 och 2008. Samtidigt som den sammanlagda förbrukningen på EU-marknaden minskade med 12 % under samma period, har kinesiska exportörer ökat sin försäljning till EU-marknaden med 30 %. Såsom framgår av tabellen nedan ökades även marknadsandelen under denna period.

| (62) | Situationen vände under undersökningsperioden: Samtidigt som förbrukningen minskade med 18 % minskade de kinesiska tillverkarnas exportvolym ännu mer. Precis som när det gäller exportvolymen förlorade den kinesiska importen marknadsandelar under undersökningsperioden.

  Tabell 3










  Marknadsandel för importen från Kina | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marknadsandel | 7,2 % | 11,0 % | 10,7 % | 6,5 % |
| Index | 100 | 153 | 148 | 91 |

(62)

Situationen vände under undersökningsperioden: Samtidigt som förbrukningen minskade med 18 % minskade de kinesiska tillverkarnas exportvolym ännu mer. Precis som när det gäller exportvolymen förlorade den kinesiska importen marknadsandelar under undersökningsperioden.

Tabell 3

Marknadsandel för importen från Kina

2006

2007

2008

UP

Marknadsandel

7,2 %

11,0 %

10,7 %

6,5 %

Index

100

153

148

91

På grundval av uppgifter från Eurostat förefaller importpriset från Kina ha ökat med sammanlagt 10 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 4

| | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittspris/ton | 814 EUR | 802 EUR | 1 149 EUR | 896 EUR |
| Index | 100 | 99 | 141 | 110 |
| Källa: Eurostat. |

2006

2007

2008

UP

Genomsnittspris/ton

814 EUR

802 EUR

1 149 EUR

896 EUR

Index

100

99

141

110

Källa: Eurostat.

| (63) | Många kinesiska tillverkare valde emellertid att inte samarbeta, och undersökningen visade att det genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna, som utgör cirka 30 % av den totala kinesiska importen, var mycket lägre än Eurostats pris och lägre än unionsindustrins pris. Det uppgick till 806 euro/ton i genomsnitt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(63)

Många kinesiska tillverkare valde emellertid att inte samarbeta, och undersökningen visade att det genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna, som utgör cirka 30 % av den totala kinesiska importen, var mycket lägre än Eurostats pris och lägre än unionsindustrins pris. Det uppgick till 806 euro/ton i genomsnitt under undersökningsperioden.

| (64) | I detta skede av undersökningen bör därför det pris som kontrollerats på plats hos de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina beaktas i analysen av skada och orsakssamband. |
| --- | --- |

(64)

I detta skede av undersökningen bör därför det pris som kontrollerats på plats hos de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina beaktas i analysen av skada och orsakssamband.

| (65) | Under undersökningen hävdade vissa parter att det melamin som importeras från Kina är av lägre kvalitet än det som tillverkas av unionsindustrin och att det inte kan användas för vissa tillämpningar, t.ex. ytstrykningar. Eftersom detta påstående inte kunde styrkas beaktades det inte i detta skede av undersökningen. |
| --- | --- |

(65)

Under undersökningen hävdade vissa parter att det melamin som importeras från Kina är av lägre kvalitet än det som tillverkas av unionsindustrin och att det inte kan användas för vissa tillämpningar, t.ex. ytstrykningar. Eftersom detta påstående inte kunde styrkas beaktades det inte i detta skede av undersökningen.

b)   Prisunderskridande

| (66) | I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes unionsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder på EU-marknaden, särskilt justerat för transport- och hanteringskostnader, till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för de samarbetsvilliga exportörerna från Kina till den första oberoende kunden på EU-marknaden, fastställda till cif-nivån. |
| --- | --- |

(66)

I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes unionsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder på EU-marknaden, särskilt justerat för transport- och hanteringskostnader, till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för de samarbetsvilliga exportörerna från Kina till den första oberoende kunden på EU-marknaden, fastställda till cif-nivån.

| (67) | Jämförelsen visade att priset för den berörda dumpade produkten med ursprung i Kina som såldes i EU under undersökningsperioden underskred unionsindustrins priser med 10,3 %. |
| --- | --- |

(67)

Jämförelsen visade att priset för den berörda dumpade produkten med ursprung i Kina som såldes i EU under undersökningsperioden underskred unionsindustrins priser med 10,3 %.

4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

a)   Preliminära anmärkningar

| (68) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla relevanta ekonomiska förhållanden som hade betydelse för unionsindustrins tillstånd från 2006 till undersökningsperiodens slut. |
| --- | --- |

(68)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla relevanta ekonomiska förhållanden som hade betydelse för unionsindustrins tillstånd från 2006 till undersökningsperiodens slut.

b)   Produktionskapacitet, tillverkning och kapacitetsutnyttjande

Tabell 5

| | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning (ton) | 378 961 | 371 564 | 358 794 | 304 028 |
| Index | 100 | 98 | 95 | 80 |
| Kapacitet (ton) | 442 000 | 442 000 | 396 200 | 396 200 |
| Index | 100 | 100 | 90 | 90 |
| Kapacitetsutnyttjande | 86 % | 84 % | 91 % | 77 % |
| Index | 100 | 98 | 106 | 90 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

2006

2007

2008

UP

Tillverkning (ton)

378 961

371 564

358 794

304 028

Index

100

98

95

80

Kapacitet (ton)

442 000

442 000

396 200

396 200

Index

100

100

90

90

Kapacitetsutnyttjande

86 %

84 %

91 %

77 %

Index

100

98

106

90

Källa: Svar på frågeformulär.

| (69) | Som framgår av ovanstående tabell minskade unionsindustrins tillverkning med 20 % under den perioden. Unionsindustrins produktionskapacitet minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(69)

Som framgår av ovanstående tabell minskade unionsindustrins tillverkning med 20 % under den perioden. Unionsindustrins produktionskapacitet minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden.

| (70) | Unionsindustrins produktionskapacitet minskade till cirka 396 200 ton under 2008. Till följd av den stagnerande försäljningen och de minskade tillverkningsvolymerna minskade dock utnyttjandet av den tillgängliga kapaciteten från 86 % år 2006 till 77 % under undersökningsperioden. Den största minskningen skedde mellan 2008 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(70)

Unionsindustrins produktionskapacitet minskade till cirka 396 200 ton under 2008. Till följd av den stagnerande försäljningen och de minskade tillverkningsvolymerna minskade dock utnyttjandet av den tillgängliga kapaciteten från 86 % år 2006 till 77 % under undersökningsperioden. Den största minskningen skedde mellan 2008 och undersökningsperioden.

c)   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (71) | De försäljningssiffror som anges i nedanstående tabell avser den volym som såldes till den första oberoende kunden på EU-marknaden.

  Tabell 6 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (ton) | 254 707 | 274 211 | 241 867 | 215 469 |
| Index | 100 | 108 | 95 | 85 |
| Marknadsandel | 74 % | 75 % | 80 % | 86 % |
| Index | 100 | 107 | 107 | 116 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(71)

De försäljningssiffror som anges i nedanstående tabell avser den volym som såldes till den första oberoende kunden på EU-marknaden.

Tabell 6

2006

2007

2008

UP

Volym (ton)

254 707

274 211

241 867

215 469

Index

100

108

95

85

Marknadsandel

74 %

75 %

80 %

86 %

Index

100

107

107

116

Källa: Svar på frågeformulär.

| (72) | Medan förbrukningen i EU minskade med 28 % under 2006 och undersökningsperioden, minskade EU:s försäljningsvolym av den likadana produkten till oberoende kunder på EU-marknaden med 15 %. Unionsindustrin kunde därför öka sin marknadsandel från 74 % år 2006 till 86 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(72)

Medan förbrukningen i EU minskade med 28 % under 2006 och undersökningsperioden, minskade EU:s försäljningsvolym av den likadana produkten till oberoende kunder på EU-marknaden med 15 %. Unionsindustrin kunde därför öka sin marknadsandel från 74 % år 2006 till 86 % under undersökningsperioden.

d)   Unionsindustrins genomsnittliga priser per enhet och produktionskostnader

| (73) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser fritt fabrik till icke-närstående kunder på EU-marknaden minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden. En betydande minskning av försäljningspriset med 26 % skedde mellan 2008 och undersökningsperioden.

  Tabell 7a | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittspris/ton | 949 EUR | 998 EUR | 1 217 EUR | 898 EUR |
| Index | 100 | 105 | 128 | 95 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(73)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser fritt fabrik till icke-närstående kunder på EU-marknaden minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden. En betydande minskning av försäljningspriset med 26 % skedde mellan 2008 och undersökningsperioden.

Tabell 7a

2006

2007

2008

UP

Genomsnittspris/ton

949 EUR

998 EUR

1 217 EUR

898 EUR

Index

100

105

128

95

Källa: Svar på frågeformulär.

| (74) | Det konstaterades att unionsindustrins genomsnittliga produktionskostnad minskade med 2 % mellan 2006 och undersökningsperioden. Under samma period tvingades emellertid unionsindustrin att hålla sina försäljningspriser nere för att kunna konkurrera med den dumpade lågprisimporten. Detta ledde till att unionsindustrins försäljningspriser var betydligt lägre än produktionskostnaderna under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(74)

Det konstaterades att unionsindustrins genomsnittliga produktionskostnad minskade med 2 % mellan 2006 och undersökningsperioden. Under samma period tvingades emellertid unionsindustrin att hålla sina försäljningspriser nere för att kunna konkurrera med den dumpade lågprisimporten. Detta ledde till att unionsindustrins försäljningspriser var betydligt lägre än produktionskostnaderna under undersökningsperioden.

| (75) | Unionsindustrins produktionskostnad utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7b | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig produktionskostnad/ton | 1 076 EUR | 1 054 EUR | 1 229 EUR | 1 060 EUR |
| Index | 100 | 98 | 114 | 98 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(75)

Unionsindustrins produktionskostnad utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7b

2006

2007

2008

UP

Genomsnittlig produktionskostnad/ton

1 076 EUR

1 054 EUR

1 229 EUR

1 060 EUR

Index

100

98

114

98

Källa: Svar på frågeformulär.

e)   Lager

| (76) | Lagren utgjorde omkring 5 % av tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. Unionsindustrins lager minskade med 68 % under skadeundersökningsperioden, särskilt mellan 2008 och undersökningsperioden. Denna lagerminskning ska emellertid bedömas mot bakgrund av den minskade verksamhetsgraden efter nedskärningarna i unionsindustrin.

  Tabell 8 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager (ton) | 51 650 | 31 019 | 48 732 | 16 611 |
| Index | 100 | 60 | 94 | 32 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(76)

Lagren utgjorde omkring 5 % av tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. Unionsindustrins lager minskade med 68 % under skadeundersökningsperioden, särskilt mellan 2008 och undersökningsperioden. Denna lagerminskning ska emellertid bedömas mot bakgrund av den minskade verksamhetsgraden efter nedskärningarna i unionsindustrin.

Tabell 8

2006

2007

2008

UP

Lager (ton)

51 650

31 019

48 732

16 611

Index

100

60

94

32

Källa: Svar på frågeformulär.

f)   Sysselsättning, löner och produktivitet

Tabell 9

| | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning – heltidsekvivalent | 706 | 688 | 613 | 606 |
| Index | 100 | 97 | 87 | 86 |
| Arbetskostnad (euro/heltidsekvivalent) | 57 736 | 57 248 | 63 273 | 61 025 |
| Index | 100 | 99 | 110 | 106 |
| Produktivitet (enhet/heltidsekvivalent) | 537 | 540 | 585 | 502 |
| Index | 100 | 101 | 109 | 94 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

2006

2007

2008

UP

Sysselsättning – heltidsekvivalent

706

688

613

606

Index

100

97

87

86

Arbetskostnad (euro/heltidsekvivalent)

57 736

57 248

63 273

61 025

Index

100

99

110

106

Produktivitet (enhet/heltidsekvivalent)

537

540

585

502

Index

100

101

109

94

Källa: Svar på frågeformulär.

| (77) | På grund av nedskärningarna i unionsindustrin minskade antalet anställda med 13 % under 2008, och med ytterligare 1 % under undersökningsperioden. Den minskade produktiviteten bör ses mot bakgrund av den allmänna karaktären hos nedskärningar, där personalminskningar följer den minskade produktionen först efter en viss försening. När det gäller arbetskostnaderna ökade de något, med 6 %, under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(77)

På grund av nedskärningarna i unionsindustrin minskade antalet anställda med 13 % under 2008, och med ytterligare 1 % under undersökningsperioden. Den minskade produktiviteten bör ses mot bakgrund av den allmänna karaktären hos nedskärningar, där personalminskningar följer den minskade produktionen först efter en viss försening. När det gäller arbetskostnaderna ökade de något, med 6 %, under skadeundersökningsperioden.

g)   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Tabell 10

| | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet | –9,9 % | –2,4 % | –1,3 % | –18,0 % |
| År/år | | –7,5% | +1,1% | –16,7% |
| Kassaflöde i tusental euro | –5 091 | 36 162 | 19 682 | –20 847 |
| År/år | | 41 253 | –18 480 | –40 529 |
| Investeringar i tusental euro | 29 070 | 14 630 | 32 540 | 21 465 |
| Index | 100 | 50,3 | 112 | 74 |
| Avkastning på investeringar | –10 % | –3 % | –2 % | –25 % |
| År/år | | +7 % | +1 % | –23 % |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

2006

2007

2008

UP

Lönsamhet

–9,9 %

–2,4 %

–1,3 %

–18,0 %

År/år

–7,5%

+1,1%

–16,7%

Kassaflöde i tusental euro

–5 091

36 162

19 682

–20 847

År/år

41 253

–18 480

–40 529

Investeringar i tusental euro

29 070

14 630

32 540

21 465

Index

100

50,3

112

74

Avkastning på investeringar

–10 %

–3 %

–2 %

–25 %

År/år

+7 %

+1 %

–23 %

Källa: Svar på frågeformulär.

| (78) | Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten av försäljningen före skatt av den likadana produkten uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden sjönk unionsindustrins lönsamhet dramatiskt från en förlust på 9,9 % under 2006 till en förlust på 18 % under undersökningsperioden. Denna situation uppstod trots en minskning av unionsindustrins genomsnittliga produktionskostnad med 14 % mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket visas i tabell 7b. |
| --- | --- |

(78)

Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten av försäljningen före skatt av den likadana produkten uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden sjönk unionsindustrins lönsamhet dramatiskt från en förlust på 9,9 % under 2006 till en förlust på 18 % under undersökningsperioden. Denna situation uppstod trots en minskning av unionsindustrins genomsnittliga produktionskostnad med 14 % mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket visas i tabell 7b.

| (79) | Utvecklingen av kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, speglar i stor utsträckning lönsamhetsutvecklingen. Kassaflödet sjönk följaktligen avsevärt under skadeundersökningsperioden. Detsamma kan sägas om räntabiliteten, som uppvisade en liknande negativ utveckling i linje med unionsindustrins negativa resultat under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(79)

Utvecklingen av kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, speglar i stor utsträckning lönsamhetsutvecklingen. Kassaflödet sjönk följaktligen avsevärt under skadeundersökningsperioden. Detsamma kan sägas om räntabiliteten, som uppvisade en liknande negativ utveckling i linje med unionsindustrins negativa resultat under skadeundersökningsperioden.

| (80) | Till följd av detta begränsades unionsindustrins investeringsförmåga eftersom kassaflödet försämrades betydligt under skadeundersökningsperioden. Detta ledde i sin tur till att investeringarna minskade med 26,2 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(80)

Till följd av detta begränsades unionsindustrins investeringsförmåga eftersom kassaflödet försämrades betydligt under skadeundersökningsperioden. Detta ledde i sin tur till att investeringarna minskade med 26,2 % under skadeundersökningsperioden.

h)   Tillväxt

| (81) | Medan förbrukningen i EU minskade med 28 % mellan 2006 och undersökningsperioden, minskade unionsindustrin sin försäljningsvolym på unionsmarknaden med 15 %. När man ser på utvecklingen under skadeundersökningsperioden var minskningen på 15 % i unionsindustrins försäljningsvolym mindre uttalad än minskningen på 28 % av förbrukningen i EU. Till följd av detta minskade även unionsindustrins marknadsandel med 12 procentenheter under samma period. |
| --- | --- |

(81)

Medan förbrukningen i EU minskade med 28 % mellan 2006 och undersökningsperioden, minskade unionsindustrin sin försäljningsvolym på unionsmarknaden med 15 %. När man ser på utvecklingen under skadeundersökningsperioden var minskningen på 15 % i unionsindustrins försäljningsvolym mindre uttalad än minskningen på 28 % av förbrukningen i EU. Till följd av detta minskade även unionsindustrins marknadsandel med 12 procentenheter under samma period.

i)   Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen

| (82) | De dumpningsmarginaler för Kina som anges ovan i dumpningsavsnittet är högre än miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris, kan inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(82)

De dumpningsmarginaler för Kina som anges ovan i dumpningsavsnittet är högre än miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris, kan inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar.

5.   Slutsats om skada

| (83) | Undersökningen visade att ett antal indikatorer som rör unionsindustrins ekonomiska situation försämrades betydligt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Undersökningen visade att ett antal indikatorer som rör unionsindustrins ekonomiska situation försämrades betydligt under skadeundersökningsperioden.

| (84) | Försäljningsvolymen minskade med 15 %, tillverkningsvolymen minskade med 20 %, utnyttjandet av tillverkningsanläggningar minskade från 86 % till 77 %, och arbetskraften skars ned med 14 %. Under samma period sänktes priserna med 5 %. Försäljningspriserna minskade med 26 % mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket innebär att lönsamheten var dramatiskt låg, med negativa konsekvenser för investeringar och finansiella indikatorer såsom kassaflödet och räntabiliteten. |
| --- | --- |

(84)

Försäljningsvolymen minskade med 15 %, tillverkningsvolymen minskade med 20 %, utnyttjandet av tillverkningsanläggningar minskade från 86 % till 77 %, och arbetskraften skars ned med 14 %. Under samma period sänktes priserna med 5 %. Försäljningspriserna minskade med 26 % mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket innebär att lönsamheten var dramatiskt låg, med negativa konsekvenser för investeringar och finansiella indikatorer såsom kassaflödet och räntabiliteten.

| (85) | Även om unionsindustrin lyckades öka sin marknadsandel med 12 procentenheter i en situation av sjunkande förbrukning, ledde de låga priserna på EU-marknaden, särskilt under undersökningsperioden, till att unionsindustrins finansiella situation försämrades betydligt, särskilt under undersökningsperioden. Priserna täckte inte produktionskostnaderna, och förlusterna var så stora som -18 % av omsättningen. |
| --- | --- |

(85)

Även om unionsindustrin lyckades öka sin marknadsandel med 12 procentenheter i en situation av sjunkande förbrukning, ledde de låga priserna på EU-marknaden, särskilt under undersökningsperioden, till att unionsindustrins finansiella situation försämrades betydligt, särskilt under undersökningsperioden. Priserna täckte inte produktionskostnaderna, och förlusterna var så stora som -18 % av omsättningen.

| (86) | Mot denna bakgrund anses unionsindustrin ha lidit väsentlig skada under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Mot denna bakgrund anses unionsindustrin ha lidit väsentlig skada under undersökningsperioden.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (87) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från det berörda landet. Kommissionen undersökte även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som kunde ha skadat unionsindustrin, för att kontrollera att den skada som eventuellt orsakats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(87)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från det berörda landet. Kommissionen undersökte även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som kunde ha skadat unionsindustrin, för att kontrollera att den skada som eventuellt orsakats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

2.   Den dumpade importens verkningar

| (88) | Det erinras om att samarbetsviljan hos de kinesiska exporterande tillverkarna var mycket låg i denna undersökning. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna står för cirka 29 % av importen av melamin under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(88)

Det erinras om att samarbetsviljan hos de kinesiska exporterande tillverkarna var mycket låg i denna undersökning. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna står för cirka 29 % av importen av melamin under undersökningsperioden.

| (89) | Eurostats importstatistik visar att importvolymen från Kina totalt sett minskade betydligt, med 34 %, under skadeundersökningsperioden. Med andra ord minskade denna import jämförelsevis i en snabbare takt än förbrukningen (-28 %) under denna period. |
| --- | --- |

(89)

Eurostats importstatistik visar att importvolymen från Kina totalt sett minskade betydligt, med 34 %, under skadeundersökningsperioden. Med andra ord minskade denna import jämförelsevis i en snabbare takt än förbrukningen (-28 %) under denna period.

| (90) | När det gäller priserna visar Eurostats siffror att importpriset på kinesiskt melamin ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden. Priset minskade betydligt, med 31 %, under perioden från 2008 till undersökningsperioden. De kontrollerade uppgifterna från de kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, som står för cirka 30 % av den sammanlagda importen från Kina, visade att det kinesiska genomsnittliga importpriset var mycket lägre än Eurostats priser. Det konstaterades att de samarbetsvilliga tillverkarna i genomsnitt underskred unionsindustrins pris med 10,3 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(90)

När det gäller priserna visar Eurostats siffror att importpriset på kinesiskt melamin ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden. Priset minskade betydligt, med 31 %, under perioden från 2008 till undersökningsperioden. De kontrollerade uppgifterna från de kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, som står för cirka 30 % av den sammanlagda importen från Kina, visade att det kinesiska genomsnittliga importpriset var mycket lägre än Eurostats priser. Det konstaterades att de samarbetsvilliga tillverkarna i genomsnitt underskred unionsindustrins pris med 10,3 % under undersökningsperioden.

| (91) | Med tanke på den låga samarbetsviljan från Kina anser kommissionen att det pris som kontrollerats på plats hos de samarbetsvilliga tillverkarna ska gälla i stället för Eurostats prisuppgifter. |
| --- | --- |

(91)

Med tanke på den låga samarbetsviljan från Kina anser kommissionen att det pris som kontrollerats på plats hos de samarbetsvilliga tillverkarna ska gälla i stället för Eurostats prisuppgifter.

| (92) | En månadsvis analys av importvolymen av melamin visade att importen från Kina var mycket omfattande på EU-marknaden under undersökningsperiodens första termin, när krisen i sektorn hade nått sin höjdpunkt. Den hade en andel på upp till 15 % av EU-marknaden under undersökningsperiodens första termin. Med tanke på unionsindustrins struktur och tillverkningsprocess hade den inget annat val än att sänka sina priser för att behålla sin marknadsandel. Även om de kinesiska exportörerna avsevärt hade minskat sin export till unionen under undersökningsperiodens andra termin fortsatte deras omfattande närvaro under början av undersökningsperioden och deras låga försäljningspriser att påverka EU-marknaden och unionsindustrin under resten av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(92)

En månadsvis analys av importvolymen av melamin visade att importen från Kina var mycket omfattande på EU-marknaden under undersökningsperiodens första termin, när krisen i sektorn hade nått sin höjdpunkt. Den hade en andel på upp till 15 % av EU-marknaden under undersökningsperiodens första termin. Med tanke på unionsindustrins struktur och tillverkningsprocess hade den inget annat val än att sänka sina priser för att behålla sin marknadsandel. Även om de kinesiska exportörerna avsevärt hade minskat sin export till unionen under undersökningsperiodens andra termin fortsatte deras omfattande närvaro under början av undersökningsperioden och deras låga försäljningspriser att påverka EU-marknaden och unionsindustrin under resten av undersökningsperioden.

| (93) | Undersökningen visade att unionsindustrin led skada till följd av stora nedskärningar av tillverkningen, en minskad grad av kapacitetsutnyttjande, minskade försäljningsvolymer och minskad sysselsättning under skadeundersökningsperioden. unionsindustrins struktur och utvecklingen av de ovannämnda skadefaktorerna tyder på att dess försämrade ekonomiska situation i viss utsträckning berodde på krissituationen och den låga efterfrågan på marknaden, vilket förklaras i skälen 97–100. Men detta beror även på de låga priserna och pressen från den kinesiska exporten, särskilt mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket gjorde att unionsindustrin inte kunde täcka sina kostnader. Till följd av detta var de förluster som ackumulerades under undersökningsperioden så höga som 18 % av omsättningen. |
| --- | --- |

(93)

Undersökningen visade att unionsindustrin led skada till följd av stora nedskärningar av tillverkningen, en minskad grad av kapacitetsutnyttjande, minskade försäljningsvolymer och minskad sysselsättning under skadeundersökningsperioden. unionsindustrins struktur och utvecklingen av de ovannämnda skadefaktorerna tyder på att dess försämrade ekonomiska situation i viss utsträckning berodde på krissituationen och den låga efterfrågan på marknaden, vilket förklaras i skälen 97–100. Men detta beror även på de låga priserna och pressen från den kinesiska exporten, särskilt mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket gjorde att unionsindustrin inte kunde täcka sina kostnader. Till följd av detta var de förluster som ackumulerades under undersökningsperioden så höga som 18 % av omsättningen.

| (94) | Med hänsyn till den störning som konstaterades under undersökningen av marknadsekonomisk status i Kina, den höga dumpning som påträffades, och särskilt med tanke på de slutsatser som beskrivs i skäl 92, anses det att även med en sjunkande marknadsandel bidrog förekomsten av dumpad lågprisimport som underskred unionsindustrins priser med över 10 % till att den negativa tendensen för försäljningspriserna på EU-marknaden förvärrades ytterligare under hela undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(94)

Med hänsyn till den störning som konstaterades under undersökningen av marknadsekonomisk status i Kina, den höga dumpning som påträffades, och särskilt med tanke på de slutsatser som beskrivs i skäl 92, anses det att även med en sjunkande marknadsandel bidrog förekomsten av dumpad lågprisimport som underskred unionsindustrins priser med över 10 % till att den negativa tendensen för försäljningspriserna på EU-marknaden förvärrades ytterligare under hela undersökningsperioden.

| (95) | Mot bakgrund av detta kan ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit fastställas. |
| --- | --- |

(95)

Mot bakgrund av detta kan ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit fastställas.

3.   Andra faktorers inverkan

| (96) | De andra faktorer som undersöktes när det gäller orsakssambandet var utvecklingen av efterfrågan på EU-marknaden, den ekonomiska krisen, unionsindustrins produktionskostnader och dess exportresultat, samt import av melamin från andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(96)

De andra faktorer som undersöktes när det gäller orsakssambandet var utvecklingen av efterfrågan på EU-marknaden, den ekonomiska krisen, unionsindustrins produktionskostnader och dess exportresultat, samt import av melamin från andra tredjeländer.

a)   Utvecklingen av efterfrågan på EU-marknaden och den ekonomiska krisen

| (97) | Det erinras om att melamin främst används på bostads- och byggmarknaderna. Till följd av den ekonomiska krisen skedde en nedgång på bostads- och byggmarknaderna, vilket i sin tur ledde till en minskad förbrukning, inte bara på EU-marknaden, utan även globalt sett. Med tanke på att EU är den ojämförligt största marknaden för melamin i världen, har krisen haft en negativ inverkan på marknaden. Detta framgick av en minskning på 28 % av förbrukningen, stopp i unionsindustrins tillverkning och minskade försäljningspriser. |
| --- | --- |

(97)

Det erinras om att melamin främst används på bostads- och byggmarknaderna. Till följd av den ekonomiska krisen skedde en nedgång på bostads- och byggmarknaderna, vilket i sin tur ledde till en minskad förbrukning, inte bara på EU-marknaden, utan även globalt sett. Med tanke på att EU är den ojämförligt största marknaden för melamin i världen, har krisen haft en negativ inverkan på marknaden. Detta framgick av en minskning på 28 % av förbrukningen, stopp i unionsindustrins tillverkning och minskade försäljningspriser.

| (98) | Ovanstående omständigheter och överväganden tyder följaktligen på att en del av den skada som unionsindustrin lidit kan tillskrivas den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(98)

Ovanstående omständigheter och överväganden tyder följaktligen på att en del av den skada som unionsindustrin lidit kan tillskrivas den ekonomiska krisen.

| (99) | Såsom förklaras i skälen 88–95 ska det även beaktas att det fanns tydliga snedvridningar på den kinesiska marknaden för melamin. Dessutom underskred den dumpade importen från Kina unionsindustrins pris med i genomsnitt 10 % under undersökningsperioden, vilket ytterligare förvärrade den negativa inverkan på priset, särskilt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(99)

Såsom förklaras i skälen 88–95 ska det även beaktas att det fanns tydliga snedvridningar på den kinesiska marknaden för melamin. Dessutom underskred den dumpade importen från Kina unionsindustrins pris med i genomsnitt 10 % under undersökningsperioden, vilket ytterligare förvärrade den negativa inverkan på priset, särskilt under undersökningsperioden.

| (100) | Med tanke på det prisöverskridande som tillämpats av de kinesiska exportörerna och den selektiva ökningen av deras närvaro under undersökningsperioden, såsom beskrivs i skäl 92, och även om det anses att en del av den väsentliga skada som unionsindustrin lidit kan tillskrivas den ekonomiska krisen, är dessa faktorer inte sådana att de kan bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(100)

Med tanke på det prisöverskridande som tillämpats av de kinesiska exportörerna och den selektiva ökningen av deras närvaro under undersökningsperioden, såsom beskrivs i skäl 92, och även om det anses att en del av den väsentliga skada som unionsindustrin lidit kan tillskrivas den ekonomiska krisen, är dessa faktorer inte sådana att de kan bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

b)   Unionsindustrins tillverkningskostnader

| (101) | Undersökningen visade att tillverkningen av melamin är kapitalintensiv med höga fasta kostnader. Unionsindustrins kostnader för att framställa melamin förblev stabila under skadeundersökningsperioden, men minskade med 14 % mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket framgår av tabell 7b. Detta borde ha möjliggjort en viss återhämtning av unionsindustrins lönsamhet, men de låga priserna på EU-marknaden och det prisunderskridande som utövades genom den dumpade lågprisimporten från Kina gjorde att denna situation inte uppstod. |
| --- | --- |

(101)

Undersökningen visade att tillverkningen av melamin är kapitalintensiv med höga fasta kostnader. Unionsindustrins kostnader för att framställa melamin förblev stabila under skadeundersökningsperioden, men minskade med 14 % mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket framgår av tabell 7b. Detta borde ha möjliggjort en viss återhämtning av unionsindustrins lönsamhet, men de låga priserna på EU-marknaden och det prisunderskridande som utövades genom den dumpade lågprisimporten från Kina gjorde att denna situation inte uppstod.

| (102) | Följaktligen dras slutsatsen att tillverkningskostnaderna inte är en orsak till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(102)

Följaktligen dras slutsatsen att tillverkningskostnaderna inte är en orsak till den skada som unionsindustrin lidit.

c)   Unionsindustrins exportresultat

| (103) | Trots att analysen av skada och orsakssamband var inriktad på unionsindustrins situation på EU-marknaden undersöktes det om dess exportresultat kunde vara en annan faktor som skulle kunna förklara den skada som vållats.

  Tabell 11 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Export (i tusen ton) | 84 103 | 78 956 | 68 560 | 85 146 |
| Index | 100 | 94 | 82 | 101 |
| Källa: Svar på frågeformulär från unionsindustrin. |

(103)

Trots att analysen av skada och orsakssamband var inriktad på unionsindustrins situation på EU-marknaden undersöktes det om dess exportresultat kunde vara en annan faktor som skulle kunna förklara den skada som vållats.

Tabell 11

2006

2007

2008

UP

Export (i tusen ton)

84 103

78 956

68 560

85 146

Index

100

94

82

101

Källa: Svar på frågeformulär från unionsindustrin.

| (104) | Analysen visade att unionsindustrins exportförsäljning till icke-närstående parter förblev stabil på omkring 85 000 ton, eller 28 %, av tillverkningen under skadeundersökningsperioden. De klagandes exportresultat har följaktligen varit mycket goda även under krisen. unionsindustrins skadevållande situation kan följaktligen inte förklaras av eller tillskrivas export. |
| --- | --- |

(104)

Analysen visade att unionsindustrins exportförsäljning till icke-närstående parter förblev stabil på omkring 85 000 ton, eller 28 %, av tillverkningen under skadeundersökningsperioden. De klagandes exportresultat har följaktligen varit mycket goda även under krisen. unionsindustrins skadevållande situation kan följaktligen inte förklaras av eller tillskrivas export.

d)   Import från andra tredjeländer

| (105) | Importvolymerna och priserna på importen från andra tredjeländer mellan 2006 och undersökningsperioden utvecklades på följande sätt:

  Tabell 12










  Övriga tredjeländer | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (ton) | 45 480 | 41 060 | 24 835 | 16 473 |
| Index | 100 | 90 | 55 | 36 |
| Marknadsandel | 12,3 % | 10,6 % | 7,7 % | 6,2 % |
| Index | 100 | 86 | 62 | 50 |
| Pris (euro/ton) | 820 | 941 | 1 094 | 895 |
| Index | 100 | 115 | 133 | 109 |
| Källa: Eurostat. |

(105)

Importvolymerna och priserna på importen från andra tredjeländer mellan 2006 och undersökningsperioden utvecklades på följande sätt:

Tabell 12

Övriga tredjeländer

2006

2007

2008

UP

Import (ton)

45 480

41 060

24 835

16 473

Index

100

90

55

36

Marknadsandel

12,3 %

10,6 %

7,7 %

6,2 %

Index

100

86

62

50

Pris (euro/ton)

820

941

1 094

895

Index

100

115

133

109

Källa: Eurostat.

| (106) | Förutom Iran och Saudiarabien låg importen från enskilda tredjeländer under minimigränsen på 1 % av andelen av EU-marknaden under undersökningsperioden. Undersökningen visade att importvolymen från tredjeländer minskade under skadeundersökningsperioden. När det gäller Iran och Saudiarabien, som stod för 4,4 % respektive 1,4 % av EU:s förbrukning under undersökningsperioden, konstaterades att deras prissättning var högre än de samarbetsvilliga kinesiska exportörernas. Det anses därför att sådana mängder och priser endast har en begränsad verkan, om någon, på EU-marknaden. |
| --- | --- |

(106)

Förutom Iran och Saudiarabien låg importen från enskilda tredjeländer under minimigränsen på 1 % av andelen av EU-marknaden under undersökningsperioden. Undersökningen visade att importvolymen från tredjeländer minskade under skadeundersökningsperioden. När det gäller Iran och Saudiarabien, som stod för 4,4 % respektive 1,4 % av EU:s förbrukning under undersökningsperioden, konstaterades att deras prissättning var högre än de samarbetsvilliga kinesiska exportörernas. Det anses därför att sådana mängder och priser endast har en begränsad verkan, om någon, på EU-marknaden.

| (107) | Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att importen från dessa tredjeländer inte bidrog i någon större utsträckning till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(107)

Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att importen från dessa tredjeländer inte bidrog i någon större utsträckning till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (108) | Ovanstående analys visar att den dumpade lågprisimporten med ursprung i Kina ökade betydligt både volymmässigt och sett till marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Dessa importer skedde emellertid till betydligt dumpade priser, som med 10 % underskred de priser som unionsindustrin tog ut på EU-marknaden under undersökningsperioden. Denna negativa inverkan på försäljningspriserna på EU-marknaden höll i sig under hela undersökningsperioden. På grundval av alla omständigheter och överväganden ansågs det att det fanns ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(108)

Ovanstående analys visar att den dumpade lågprisimporten med ursprung i Kina ökade betydligt både volymmässigt och sett till marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Dessa importer skedde emellertid till betydligt dumpade priser, som med 10 % underskred de priser som unionsindustrin tog ut på EU-marknaden under undersökningsperioden. Denna negativa inverkan på försäljningspriserna på EU-marknaden höll i sig under hela undersökningsperioden. På grundval av alla omständigheter och överväganden ansågs det att det fanns ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.

| (109) | Granskningen av andra kända faktorer som skulle ha kunnat vålla unionsindustrin skada visade att ingen av dessa föreföll bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(109)

Granskningen av andra kända faktorer som skulle ha kunnat vålla unionsindustrin skada visade att ingen av dessa föreföll bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (110) | På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(110)

På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

F.   UNIONENS INTRESSE

1.   Inledande anmärkning

| (111) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i EU:s intresse att införa preliminära antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Analysen av EU:s intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland intressena hos unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(111)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i EU:s intresse att införa preliminära antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Analysen av EU:s intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland intressena hos unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten.

2.   Unionsindustrins intresse

| (112) | Unionsindustrin består av tre tillverkare som har sin verksamhet i olika medlemsstater och som direkt sysselsätter över 600 personer avseende den likadana produkten. |
| --- | --- |

(112)

Unionsindustrin består av tre tillverkare som har sin verksamhet i olika medlemsstater och som direkt sysselsätter över 600 personer avseende den likadana produkten.

| (113) | Den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. I synnerhet påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet, i stor utsträckning. Om inga åtgärder vidtas anses det att återhämtningen inom melaminsektorn inte kommer att vara tillräcklig för att unionsindustrin ska kunna återhämta sig ekonomiskt. |
| --- | --- |

(113)

Den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. I synnerhet påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet, i stor utsträckning. Om inga åtgärder vidtas anses det att återhämtningen inom melaminsektorn inte kommer att vara tillräcklig för att unionsindustrin ska kunna återhämta sig ekonomiskt.

| (114) | Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas innebära att effektiva handelsvillkor återställs på unionsmarknaden och att priset på melamin speglar kostnaderna för de olika komponenterna och marknadsvillkoren. Det kan förväntas att införandet av provisoriska åtgärder och återhämtningen inom sektorn kan ge unionsindustrin möjlighet att skapa stordriftsfördelar för att behålla sin marknadsandel, med positiva följder för dess ekonomiska situation och lönsamhet. |
| --- | --- |

(114)

Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas innebära att effektiva handelsvillkor återställs på unionsmarknaden och att priset på melamin speglar kostnaderna för de olika komponenterna och marknadsvillkoren. Det kan förväntas att införandet av provisoriska åtgärder och återhämtningen inom sektorn kan ge unionsindustrin möjlighet att skapa stordriftsfördelar för att behålla sin marknadsandel, med positiva följder för dess ekonomiska situation och lönsamhet.

| (115) | Därför drogs slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder på import av melamin med ursprung i Kina ligger i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(115)

Därför drogs slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder på import av melamin med ursprung i Kina ligger i unionsindustrins intresse.

3.   Användarnas intressen

| (116) | Användarna samarbetade i relativt begränsad omfattning i detta fall. Det skickades ut 44 frågeformulär till de kända användarna på EU-marknaden, och endast sju svar kunde anses vara tillräckligt meningsfulla för att bedöma deras ekonomiska situation och eventuella följder av antidumpningsåtgärder på deras verksamhet. De samarbetsvilliga användarna stod för cirka 10 % av EU:s förbrukning. |
| --- | --- |

(116)

Användarna samarbetade i relativt begränsad omfattning i detta fall. Det skickades ut 44 frågeformulär till de kända användarna på EU-marknaden, och endast sju svar kunde anses vara tillräckligt meningsfulla för att bedöma deras ekonomiska situation och eventuella följder av antidumpningsåtgärder på deras verksamhet. De samarbetsvilliga användarna stod för cirka 10 % av EU:s förbrukning.

| (117) | Enligt unionsindustrin utgör andelen melamin högst 3 %, och 2 % i genomsnitt, av tillverkningskostnaderna i användarnas industri. Om dessa uppgifter bekräftas av ytterligare kontrollbesök som kommer att göras vid användarnas anläggningar under återstoden av undersökningsperioden, skulle de föreslagna antidumpningsåtgärderna få begränsade följder för användarnas industri. |
| --- | --- |

(117)

Enligt unionsindustrin utgör andelen melamin högst 3 %, och 2 % i genomsnitt, av tillverkningskostnaderna i användarnas industri. Om dessa uppgifter bekräftas av ytterligare kontrollbesök som kommer att göras vid användarnas anläggningar under återstoden av undersökningsperioden, skulle de föreslagna antidumpningsåtgärderna få begränsade följder för användarnas industri.

| (118) | På grundval av de få meningsfulla svaren från användarna förefaller andelen melamin av användarnas tillverkningskostnader uppgå till cirka 10 %. De möjliga följderna av åtgärderna kan därför bli negativa beroende på användarnas lönsamhet, som de inte lämnade några tydliga uppgifter om. Såsom nämns ovan kommer kontrollbesök att göras vid de största användarnas anläggningar under återstoden av undersökningen. Kommissionen kommer även att försöka få användarindustrin att samarbeta mer. |
| --- | --- |

(118)

På grundval av de få meningsfulla svaren från användarna förefaller andelen melamin av användarnas tillverkningskostnader uppgå till cirka 10 %. De möjliga följderna av åtgärderna kan därför bli negativa beroende på användarnas lönsamhet, som de inte lämnade några tydliga uppgifter om. Såsom nämns ovan kommer kontrollbesök att göras vid de största användarnas anläggningar under återstoden av undersökningen. Kommissionen kommer även att försöka få användarindustrin att samarbeta mer.

| (119) | En del berörda parter menade även att eftersom unionsindustrin har en mycket stor marknadsandel kommer industrins prishöjning på melamin när åtgärder väl införs att vara den viktigaste effekten av införandet av antidumpningsåtgärder i detta fall. |
| --- | --- |

(119)

En del berörda parter menade även att eftersom unionsindustrin har en mycket stor marknadsandel kommer industrins prishöjning på melamin när åtgärder väl införs att vara den viktigaste effekten av införandet av antidumpningsåtgärder i detta fall.

| (120) | Trots detta anses det att om inga åtgärder införs mot den kinesiska dumpade importen kan detta leda till ytterligare nedskärningar av vissa EU-tillverkares tillverkning, vilket i sin tur kan leda till eventuella problem, t.ex. bristande tillgång på EU-marknaden, som är världens största marknad för melamin. |
| --- | --- |

(120)

Trots detta anses det att om inga åtgärder införs mot den kinesiska dumpade importen kan detta leda till ytterligare nedskärningar av vissa EU-tillverkares tillverkning, vilket i sin tur kan leda till eventuella problem, t.ex. bristande tillgång på EU-marknaden, som är världens största marknad för melamin.

| (121) | Mot bakgrund av ovanstående omständigheter och överväganden finns det i det här skedet inte några bekräftade faktorer som visar att effekterna av införandet av provisoriska åtgärder skulle vara oproportionerliga när det gäller användarindustrins verksamhet. Det anses följaktligen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder. |
| --- | --- |

(121)

Mot bakgrund av ovanstående omständigheter och överväganden finns det i det här skedet inte några bekräftade faktorer som visar att effekterna av införandet av provisoriska åtgärder skulle vara oproportionerliga när det gäller användarindustrins verksamhet. Det anses följaktligen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder.

4.   Slutsats om unionens intresse

| (122) | Av ovanstående skäl drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om EU:s intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av melamin med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(122)

Av ovanstående skäl drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om EU:s intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av melamin med ursprung i Kina.

G.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (123) | Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och EU:s intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import. |
| --- | --- |

(123)

Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och EU:s intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.

| (124) | Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(124)

Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (125) | Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i EU under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Det anses att den vinst som skulle kunna uppnås om det inte förekom någon dumpad import borde beräknas på året 2003, som är det enda år då unionsindustrin lyckades uppnå lönsamma nivåer och då det inte förekom lika mycket kinesisk import på EU-marknaden. Det anses därför att en vinstmarginal på 5 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(125)

Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i EU under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Det anses att den vinst som skulle kunna uppnås om det inte förekom någon dumpad import borde beräknas på året 2003, som är det enda år då unionsindustrin lyckades uppnå lönsamma nivåer och då det inte förekom lika mycket kinesisk import på EU-marknaden. Det anses därför att en vinstmarginal på 5 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning.

| (126) | På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovannämnda vinstmarginalen på 5 % lades till produktionskostnaden. |
| --- | --- |

(126)

På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovannämnda vinstmarginalen på 5 % lades till produktionskostnaden.

| (127) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina, vederbörligen justerat för importkostnader och tullar, och det icke-skadevållande priset för de produkter som unionsindustrin sålde på EU-marknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif för de typer som jämfördes. |
| --- | --- |

(127)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina, vederbörligen justerat för importkostnader och tullar, och det icke-skadevållande priset för de produkter som unionsindustrin sålde på EU-marknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif för de typer som jämfördes.

2.   Provisoriska åtgärder

| (128) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(128)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (129) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för övriga företag) är följaktligen uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående de uttyckligen nämnda företagen, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(129)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för övriga företag) är följaktligen uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående de uttyckligen nämnda företagen, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.

| (130) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(130)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (131) | För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag inte bara tillämpas på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(131)

För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag inte bara tillämpas på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden.

| (132) | Följande dumpnings- och skademarginaler har fastställts:







  Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal |
| --- | --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 % | 46,5 % |
| Shandong Liaherd | 47,6 % | 47,8 % |
| Henan Junhua | 49,0 % | 53,9 % |
| Övriga företag | 65,6 % | 65,2 % |

(132)

Följande dumpnings- och skademarginaler har fastställts:

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Sichuan Golden Elephant

44,9 %

46,5 %

Shandong Liaherd

47,6 %

47,8 %

Henan Junhua

49,0 %

53,9 %

Övriga företag

65,6 %

65,2 %

H.   MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN

| (133) | Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat, och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Deras kommentarer kommer att analyseras och, om det är motiverat, beaktas innan några slutgiltiga avgöranden träffas. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande. |
| --- | --- |

(133)

Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat, och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Deras kommentarer kommer att analyseras och, om det är motiverat, beaktas innan några slutgiltiga avgöranden träffas. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av melamin med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2933 61 00.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt EU:s gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Tull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 | A986 |
| Shandong Liaherd | 47,6 | A987 |
| Henan Junhua | 49,0 | A988 |
| Övriga företag | 65,2 | A999 |

Företag

Tull (%)

Taric-tilläggsnummer

Sichuan Golden Elephant

44,9

A986

Shandong Liaherd

47,6

A987

Henan Junhua

49,0

A988

Övriga företag

65,2

A999

3.   Övergång till fri omsättning i EU av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009, får berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för förordningens antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter det att den här förordningen träder i kraft.

2.   I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 40, 17.2.2010, s. 10.

2

(3)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, 1049 Bryssel, Belgien.

3

---

| 16.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/27

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1036/2010

av den 15 november 2010

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1.   Inledande

| (1) | Den 17 februari 2010 meddelade Europeiska kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 februari 2010 meddelade Europeiska kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina.

| (2) | Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 4 januari 2010 av Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. och Zeolite Mira Srl Unipersonale (nedan kallade klagandena), som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens totala produktion av zeolit A i pulverform. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 4 januari 2010 av Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. och Zeolite Mira Srl Unipersonale (nedan kallade klagandena), som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens totala produktion av zeolit A i pulverform. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

1.2.   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända unionstillverkare, gruppen av exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina, importörer, användare och andra parter som man visste var berörda samt företrädare för Bosnien och Hercegovina om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända unionstillverkare, gruppen av exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina, importörer, användare och andra parter som man visste var berörda samt företrädare för Bosnien och Hercegovina om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (4) | Klagandena, unionstillverkare, gruppen av exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina, importörer och användare lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta. |
| --- | --- |

(4)

Klagandena, unionstillverkare, gruppen av exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina, importörer och användare lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.

| (5) | Eftersom det föreföll finnas ett stort antal tillverkare och importörer i unionen, anges det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kan besluta att genomföra ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombads alla kända tillverkare och importörer i unionen att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och, i enlighet med tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten (se definitionen i avsnitt 2.1) under perioden 1 januari 2009–31 december 2009. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom det föreföll finnas ett stort antal tillverkare och importörer i unionen, anges det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kan besluta att genomföra ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombads alla kända tillverkare och importörer i unionen att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och, i enlighet med tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten (se definitionen i avsnitt 2.1) under perioden 1 januari 2009–31 december 2009.

| (6) | Såsom anges i skäl 16 lämnade åtta unionstillverkare de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i stickprovet. På grundval av informationen från de samarbetsvilliga unionstillverkarna valde kommissionen ut de fyra unionstillverkare som stod för den största produktions- och försäljningsvolymen i unionen. |
| --- | --- |

(6)

Såsom anges i skäl 16 lämnade åtta unionstillverkare de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i stickprovet. På grundval av informationen från de samarbetsvilliga unionstillverkarna valde kommissionen ut de fyra unionstillverkare som stod för den största produktions- och försäljningsvolymen i unionen.

| (7) | Såsom anges i skäl 20 lämnade endast tre icke-närstående importörer de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i stickprovet. En av dessa importerade/köpte emellertid inte den berörda produkten. Till följd av det begränsade antalet importörer beslutade kommissionen därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(7)

Såsom anges i skäl 20 lämnade endast tre icke-närstående importörer de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i stickprovet. En av dessa importerade/köpte emellertid inte den berörda produkten. Till följd av det begränsade antalet importörer beslutade kommissionen därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

| (8) | Kommissionen sände frågeformulär till alla kända berörda parter samt till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande, dvs. gruppen av exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina, de fyra unionstillverkare som ingick i stickprovet och tre icke-närstående importörer/användare. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen sände frågeformulär till alla kända berörda parter samt till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande, dvs. gruppen av exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina, de fyra unionstillverkare som ingick i stickprovet och tre icke-närstående importörer/användare.

| (9) | Svar inkom från gruppen av exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina, inklusive närstående företag till dessa, från de fyra unionstillverkare som ingick i stickprovet och från tre icke-närstående importörer/användare i unionen. |
| --- | --- |

(9)

Svar inkom från gruppen av exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina, inklusive närstående företag till dessa, från de fyra unionstillverkare som ingick i stickprovet och från tre icke-närstående importörer/användare i unionen.

| (10) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, om den skada som vållats och om unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag: | Tillverkare i unionen







  — | Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, om den skada som vållats och om unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

Tillverkare i unionen

—

Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spanien

| — | MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungern |
| --- | --- |

—

MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungern

| — | PQ Silicas BV, Eijsden, Nederländerna |
| --- | --- |

—

PQ Silicas BV, Eijsden, Nederländerna

| — | Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italien |
| --- | --- |

—

Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italien

| | Importörer/användare i unionen







  — | Reckitt Benckiser Group, Slough, Storbritannien och Mira, Italien |
| --- | --- | --- |

Importörer/användare i unionen

—

Reckitt Benckiser Group, Slough, Storbritannien och Mira, Italien

| — | Henkel AG, Düsseldorf, Tyskland |
| --- | --- |

—

Henkel AG, Düsseldorf, Tyskland

| — | Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Tyskland |
| --- | --- |

—

Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Tyskland

| | Exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina







  — | Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina

—

Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik

| — | Alumina d.o.o., Zvornik (närstående till ovan nämnda exporterande tillverkare) |
| --- | --- |

—

Alumina d.o.o., Zvornik (närstående till ovan nämnda exporterande tillverkare)

| | Närstående importör i unionen







  — | Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen |
| --- | --- | --- |

Närstående importör i unionen

—

Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen

1.3.   Undersökningsperiod

| (11) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2009–31 december 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med januari 2005 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(11)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2009–31 december 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med januari 2005 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1.   Berörd produkt

| (12) | Den berörda produkten är zeolit A i pulverform, även kallad zeolit NaA i pulverform eller zeolit 4A i pulverform (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2842 10 00. |
| --- | --- |

(12)

Den berörda produkten är zeolit A i pulverform, även kallad zeolit NaA i pulverform eller zeolit 4A i pulverform (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2842 10 00.

| (13) | Den berörda produkten är avsedd för sluttillämpningar som en komplexbindare, och används vid tillverkningen av pulvertvättmedel och vattenavhärdningsmedel. |
| --- | --- |

(13)

Den berörda produkten är avsedd för sluttillämpningar som en komplexbindare, och används vid tillverkningen av pulvertvättmedel och vattenavhärdningsmedel.

2.2.   Likadan produkt

| (14) | Den berörda produkten, den produkt som säljs på Bosnien och Hercegovinas hemmamarknad samt den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna befanns ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför som likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(14)

Den berörda produkten, den produkt som säljs på Bosnien och Hercegovinas hemmamarknad samt den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna befanns ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför som likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

| (15) | Gruppen av bosniska exporterande tillverkare hävdade att den berörda produkt som exporteras av både Fabrika Glinice Birac AD och dess närstående företag Alumina d.o.o. (nedan kallade Birac-gruppen) skiljer sig från den likadana produkt som tillverkas av några unionstillverkare i fråga om tillverkningskostnader, tillverkningsprocesser och kvalitet. Man hävdade dessutom att Birac-gruppens tillverkningsprocess baseras på en lösning av aluminiumoxid från tillverkningsprocessen för aluminiumoxid i stället för aluminiumhydroxid, medan tillverkningen i unionen normalt baseras på hydratiserade kristaller som, genom uppvärmning och tillsättning av kaustiksoda, återförs till ett flytande tillstånd för tillverkningen av zeolitslurry. Det ska dock påpekas att de uppgifter som lämnats av Birac-gruppen inte påverkar det faktum att oavsett eventuella påstådda skillnader i fråga om tillverkningsprocesser, kostnader eller kvalitet, har den berörda produkten samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden som den likadana produkten. |
| --- | --- |

(15)

Gruppen av bosniska exporterande tillverkare hävdade att den berörda produkt som exporteras av både Fabrika Glinice Birac AD och dess närstående företag Alumina d.o.o. (nedan kallade Birac-gruppen) skiljer sig från den likadana produkt som tillverkas av några unionstillverkare i fråga om tillverkningskostnader, tillverkningsprocesser och kvalitet. Man hävdade dessutom att Birac-gruppens tillverkningsprocess baseras på en lösning av aluminiumoxid från tillverkningsprocessen för aluminiumoxid i stället för aluminiumhydroxid, medan tillverkningen i unionen normalt baseras på hydratiserade kristaller som, genom uppvärmning och tillsättning av kaustiksoda, återförs till ett flytande tillstånd för tillverkningen av zeolitslurry. Det ska dock påpekas att de uppgifter som lämnats av Birac-gruppen inte påverkar det faktum att oavsett eventuella påstådda skillnader i fråga om tillverkningsprocesser, kostnader eller kvalitet, har den berörda produkten samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden som den likadana produkten.

3.   STICKPROVSFÖRFARANDE

3.1.   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (16) | Åtta unionstillverkare som stod för omkring 50 % av unionstillverkarnas försäljningsvolym på marknaden lämnade de uppgifter som i tillkännagivandet om inlämnade begärdes för stickprovet. Ursprungligen valdes de fem största unionstillverkarna ut att ingå i urvalet. Ett företag beslutade sig emellertid för att inte fortsätta att samarbeta i undersökningen. Följaktligen består urvalet i denna undersökning av de fyra återstående unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(16)

Åtta unionstillverkare som stod för omkring 50 % av unionstillverkarnas försäljningsvolym på marknaden lämnade de uppgifter som i tillkännagivandet om inlämnade begärdes för stickprovet. Ursprungligen valdes de fem största unionstillverkarna ut att ingå i urvalet. Ett företag beslutade sig emellertid för att inte fortsätta att samarbeta i undersökningen. Följaktligen består urvalet i denna undersökning av de fyra återstående unionstillverkarna.

| (17) | Dessa fyra tillverkare stod för omkring 37 % av unionstillverkarnas sammanlagda försäljningsvolym på unionsmarknaden under undersökningsperioden, och för mer än 75 % av försäljningsvolymen för de åtta tillverkare som lämnade uppgifter för stickprovet. De fyra tillverkare som togs med i urvalet ansågs vara representativa för alla tillverkare i unionen. |
| --- | --- |

(17)

Dessa fyra tillverkare stod för omkring 37 % av unionstillverkarnas sammanlagda försäljningsvolym på unionsmarknaden under undersökningsperioden, och för mer än 75 % av försäljningsvolymen för de åtta tillverkare som lämnade uppgifter för stickprovet. De fyra tillverkare som togs med i urvalet ansågs vara representativa för alla tillverkare i unionen.

| (18) | Gruppen av bosniska exporterade tillverkare hävdade att tre unionstillverkare (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. och Industrias Quimicas del Ebro SA) borde betraktas som icke-samarbetsvilliga i undersökningen. Man hävdade att dessa företag lämnade icke-konfidentiella svar på skrivelser om att de lämnat ofullständiga svar på frågeformuläret några dagar efter det att den fastställda tidsfristen hade löpt ut. Med hänsyn till ovanstående bör det påpekas att de uppgifter som lämnades av dessa parter lämnades i god tid och påverkade inte på något sätt hur undersökningen fortskred eller parternas rätt att försvara sig. |
| --- | --- |

(18)

Gruppen av bosniska exporterade tillverkare hävdade att tre unionstillverkare (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. och Industrias Quimicas del Ebro SA) borde betraktas som icke-samarbetsvilliga i undersökningen. Man hävdade att dessa företag lämnade icke-konfidentiella svar på skrivelser om att de lämnat ofullständiga svar på frågeformuläret några dagar efter det att den fastställda tidsfristen hade löpt ut. Med hänsyn till ovanstående bör det påpekas att de uppgifter som lämnades av dessa parter lämnades i god tid och påverkade inte på något sätt hur undersökningen fortskred eller parternas rätt att försvara sig.

| (19) | Man hävdade vidare att en unionstillverkare (MAL Magyar Aluminium) i sina svar på stickprovsfrågorna hade underlåtit att nämna att det var närstående en annan unionstillverkare (Silkem d.o.o.). Det senare företaget fanns inte med i urvalet och ingick inte i MAL Magyar Aluminiums svar på frågeformuläret. Man ansåg därför att båda dessa två unionstillverkare borde betraktas som icke-samarbetsvilliga i den aktuella undersökningen. I detta avseende noteras att förhållanden mellan dessa två parter var känt för kommissionen vid den tidpunkt då klagomålet ingavs och att förhållandet angavs i svaren på stickprovsfrågorna från en av de två parterna. Dessutom framgick förhållandet i MAL Magyar Aluminiums svar på frågeformuläret. Slutligen bör det klargöras att Silkem d.o.o. och MAL Magyar Aluminium har samarbetat fullt ut i undersökningen. När det gäller Silkem d.o.o. lämnade denna tillverkare uppgifter i stickprovsskedet men ingick inte i urvalet och ombads följaktligen inte att besvara ett frågeformulär. När det gäller MAL Magyar Aluminium fanns det ingen orsak för denna tillverkare att lämna ett konsoliderat svar som inkluderade Silkem d.o.o. eftersom Silkem d.o.o. är en separat rättslig enhet. |
| --- | --- |

(19)

Man hävdade vidare att en unionstillverkare (MAL Magyar Aluminium) i sina svar på stickprovsfrågorna hade underlåtit att nämna att det var närstående en annan unionstillverkare (Silkem d.o.o.). Det senare företaget fanns inte med i urvalet och ingick inte i MAL Magyar Aluminiums svar på frågeformuläret. Man ansåg därför att båda dessa två unionstillverkare borde betraktas som icke-samarbetsvilliga i den aktuella undersökningen. I detta avseende noteras att förhållanden mellan dessa två parter var känt för kommissionen vid den tidpunkt då klagomålet ingavs och att förhållandet angavs i svaren på stickprovsfrågorna från en av de två parterna. Dessutom framgick förhållandet i MAL Magyar Aluminiums svar på frågeformuläret. Slutligen bör det klargöras att Silkem d.o.o. och MAL Magyar Aluminium har samarbetat fullt ut i undersökningen. När det gäller Silkem d.o.o. lämnade denna tillverkare uppgifter i stickprovsskedet men ingick inte i urvalet och ombads följaktligen inte att besvara ett frågeformulär. När det gäller MAL Magyar Aluminium fanns det ingen orsak för denna tillverkare att lämna ett konsoliderat svar som inkluderade Silkem d.o.o. eftersom Silkem d.o.o. är en separat rättslig enhet.

3.2.   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (20) | Endast tre icke-närstående importörer lämnade de uppgifter som i tillkännagivandet om inledande begärdes för stickprovet. Det visade sig senare att ett av dessa företag inte importerade eller köpte den berörda produkten. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för icke-närstående importörer. |
| --- | --- |

(20)

Endast tre icke-närstående importörer lämnade de uppgifter som i tillkännagivandet om inledande begärdes för stickprovet. Det visade sig senare att ett av dessa företag inte importerade eller köpte den berörda produkten. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för icke-närstående importörer.

4.   DUMPNING

4.1.   Normalvärde

| (21) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida Birac-gruppens två exporterande tillverkares försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden var representativ, dvs. huruvida vardera tillverkarens sammanlagda inhemska försäljningsvolym motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen till unionen. Det visade sig att försäljningen på hemmamarknaden inte var representativ. |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida Birac-gruppens två exporterande tillverkares försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden var representativ, dvs. huruvida vardera tillverkarens sammanlagda inhemska försäljningsvolym motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen till unionen. Det visade sig att försäljningen på hemmamarknaden inte var representativ.

| (22) | Kommissionen undersökte därefter om varje exporterande tillverkares inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje produkttyp fastställa andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen undersökte därefter om varje exporterande tillverkares inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje produkttyp fastställa andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder.

| (23) | Inhemska försäljningstransaktioner ansågs lönsamma om priset per enhet motsvarade minst produktionskostnaden. Följaktligen fastställdes produktionskostnaden på den inhemska marknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(23)

Inhemska försäljningstransaktioner ansågs lönsamma om priset per enhet motsvarade minst produktionskostnaden. Följaktligen fastställdes produktionskostnaden på den inhemska marknaden under undersökningsperioden.

| (24) | Analysen visade att all försäljning på hemmamarknaden var lönsam för båda dessa exporterande tillverkare, eftersom nettoförsäljningspriset per enhet överskred den beräknade produktionskostnaden. |
| --- | --- |

(24)

Analysen visade att all försäljning på hemmamarknaden var lönsam för båda dessa exporterande tillverkare, eftersom nettoförsäljningspriset per enhet överskred den beräknade produktionskostnaden.

| (25) | Eftersom försäljningen på hemmamarknaden inte skedde i representativa mängder var det nödvändigt att beräkna ett normalvärde, i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

Eftersom försäljningen på hemmamarknaden inte skedde i representativa mängder var det nödvändigt att beräkna ett normalvärde, i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

| (26) | I syfte att beräkna ett normalvärde enligt artikel 2.3 i grundförordningen adderades de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vägda genomsnittliga vinst för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dessa tillverkares genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. Vid behov justerades tillverknings-, försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna innan de användes för att undersöka om försäljningen skett vid normal handel och för att beräkna normalvärden. |
| --- | --- |

(26)

I syfte att beräkna ett normalvärde enligt artikel 2.3 i grundförordningen adderades de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vägda genomsnittliga vinst för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dessa tillverkares genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. Vid behov justerades tillverknings-, försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna innan de användes för att undersöka om försäljningen skett vid normal handel och för att beräkna normalvärden.

4.2.   Exportpris

| (27) | Eftersom all export till unionen skedde via en närstående importör beräknades exportpriset på grundval av återförsäljningspriset till oberoende kunder, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall justerades återförsäljningspriset till den första oberoende kunden i unionen för alla kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen, inklusive tullar och skatter, och för en skälig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. När det gäller försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader användes den närstående importörens egna kostnader för detta. Eftersom inga icke-närstående importörer samarbetade i undersökningen användes en rimlig vinstmarginal på 5 %, på grundval av uppgifter som erhållits av användare som också importerade den berörda produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom all export till unionen skedde via en närstående importör beräknades exportpriset på grundval av återförsäljningspriset till oberoende kunder, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall justerades återförsäljningspriset till den första oberoende kunden i unionen för alla kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen, inklusive tullar och skatter, och för en skälig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. När det gäller försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader användes den närstående importörens egna kostnader för detta. Eftersom inga icke-närstående importörer samarbetade i undersökningen användes en rimlig vinstmarginal på 5 %, på grundval av uppgifter som erhållits av användare som också importerade den berörda produkten under undersökningsperioden.

| (28) | Birac-gruppen hävdade att de uppgifter som utförs av dess närstående importör var mer snarlika de för en exportavdelning än för en importör, och att exportpriset därför inte borde beräknas i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, utan snarare fastställas i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av det exportpris som faktiskt betalas eller ska betalas. I detta avseende noteras att i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen beräknas exportpriset på grundval av återförsäljningspriset till oberoende kunder när den berörda produkten säljs vidare till oberoende kunder av företag som är närstående exportören i exportlandet. Undersökningen visade att det närstående företaget är beläget i unionen. Det sköter bland annat beställningarna från kunder och faktureringen av den berörda produkt som tillverkas av Birac-gruppen. Vidare konstaterades att Birac-gruppen säljer den berörda produkten till det närstående företaget i unionen för återförsäljning till oberoende kunder i EU. Följaktligen avvisas påståendet. Det ska noteras att det faktum att vissa uppgifter utförs av det närstående företaget före importen inte innebär att exportpriset inte kan beräknas på grundval av återförsäljningspriset till den första oberoende kunden efter nödvändiga justeringar i enlighet med artikel 2.9. |
| --- | --- |

(28)

Birac-gruppen hävdade att de uppgifter som utförs av dess närstående importör var mer snarlika de för en exportavdelning än för en importör, och att exportpriset därför inte borde beräknas i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, utan snarare fastställas i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av det exportpris som faktiskt betalas eller ska betalas. I detta avseende noteras att i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen beräknas exportpriset på grundval av återförsäljningspriset till oberoende kunder när den berörda produkten säljs vidare till oberoende kunder av företag som är närstående exportören i exportlandet. Undersökningen visade att det närstående företaget är beläget i unionen. Det sköter bland annat beställningarna från kunder och faktureringen av den berörda produkt som tillverkas av Birac-gruppen. Vidare konstaterades att Birac-gruppen säljer den berörda produkten till det närstående företaget i unionen för återförsäljning till oberoende kunder i EU. Följaktligen avvisas påståendet. Det ska noteras att det faktum att vissa uppgifter utförs av det närstående företaget före importen inte innebär att exportpriset inte kan beräknas på grundval av återförsäljningspriset till den första oberoende kunden efter nödvändiga justeringar i enlighet med artikel 2.9.

4.3.   Jämförelse

| (29) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset tog man genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar gjordes för transportkostnader, frakt- och försäkringskostnader, bankavgifter, förpackningskostnader och kreditavgifter i de fall där dessa ansågs vara skäliga, korrekta och kunde beläggas. |
| --- | --- |

(29)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset tog man genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar gjordes för transportkostnader, frakt- och försäkringskostnader, bankavgifter, förpackningskostnader och kreditavgifter i de fall där dessa ansågs vara skäliga, korrekta och kunde beläggas.

4.4.   Dumpningsmarginal

| (30) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för de båda exporterande tillverkarna på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. |
| --- | --- |

(30)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för de båda exporterande tillverkarna på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.

| (31) | De individuella dumpningsmarginalerna för de båda exporterande tillverkarna vägdes på grundval av de mängder som exporterades till unionen, vilket resulterade i en dumpningsmarginal, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, på 28,1 % för Birac-gruppen. |
| --- | --- |

(31)

De individuella dumpningsmarginalerna för de båda exporterande tillverkarna vägdes på grundval av de mängder som exporterades till unionen, vilket resulterade i en dumpningsmarginal, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, på 28,1 % för Birac-gruppen.

| (32) | Enligt uppgift i klagomålet och från gruppen av samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina finns det inga andra kända tillverkare av den berörda produkten i Bosnien och Hercegovina. Den landsomfattande dumpningsmarginal som ska fastställas för Bosnien och Hercegovina bör därför motsvara den dumpningsmarginal som fastställs för den enda gruppen av samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

(32)

Enligt uppgift i klagomålet och från gruppen av samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina finns det inga andra kända tillverkare av den berörda produkten i Bosnien och Hercegovina. Den landsomfattande dumpningsmarginal som ska fastställas för Bosnien och Hercegovina bör därför motsvara den dumpningsmarginal som fastställs för den enda gruppen av samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina.

5.   SKADA

5.1.   Inledande kommentarer

| (33) | Det erinras om att det i detta fall endast finns en bosnisk exporterande tillverkare (Birac-gruppen). För att skydda företagshemligheter går det därför inte att ange några exakta siffror i fråga om importvolymer, importpriser, marknadsandelar och produktionen i unionen eller försäljningsvolymer. I stället anges indikatorer i indexform eller intervall. |
| --- | --- |

(33)

Det erinras om att det i detta fall endast finns en bosnisk exporterande tillverkare (Birac-gruppen). För att skydda företagshemligheter går det därför inte att ange några exakta siffror i fråga om importvolymer, importpriser, marknadsandelar och produktionen i unionen eller försäljningsvolymer. I stället anges indikatorer i indexform eller intervall.

| (34) | I enlighet med avsnitt 3.1 utgör de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer nedan att kallas för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med avsnitt 3.1 utgör de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer nedan att kallas för unionsindustrin.

5.2.   Förbrukning i unionen

| (35) | I det preliminära skedet av undersökningen grundades beräkningen av förbrukningen i unionen på siffror i klagomålet och kompletterades med kontrollerade siffror från tillverkare och importörer/användare som omfattas av undersökningen. Dessa uppgifter skickades till alla berörda parter för synpunkter. Det inkom inte några synpunkter som ifrågasatte uppgifterna om förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(35)

I det preliminära skedet av undersökningen grundades beräkningen av förbrukningen i unionen på siffror i klagomålet och kompletterades med kontrollerade siffror från tillverkare och importörer/användare som omfattas av undersökningen. Dessa uppgifter skickades till alla berörda parter för synpunkter. Det inkom inte några synpunkter som ifrågasatte uppgifterna om förbrukningen i unionen.

| (36) | Förbrukningen i unionen fastställdes därmed på grundval av försäljningsvolymen i unionen av den likadana produkten som tillverkades av unionsindustrin, försäljningsvolymen i unionen av den likadana produkten som tillverkades av de andra kända unionstillverkarna och importvolymen av den berörda produkten från tredjeländer. |
| --- | --- |

(36)

Förbrukningen i unionen fastställdes därmed på grundval av försäljningsvolymen i unionen av den likadana produkten som tillverkades av unionsindustrin, försäljningsvolymen i unionen av den likadana produkten som tillverkades av de andra kända unionstillverkarna och importvolymen av den berörda produkten från tredjeländer.

| (37) | På grundval av detta fastställdes förbrukningen i unionen till följande: | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Källa: Klagomålet och svar på frågeformuläret. |

(37)

På grundval av detta fastställdes förbrukningen i unionen till följande:

2005

2006

2007

2008

2009 (UP)

Ton

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Källa: Klagomålet och svar på frågeformuläret.

| (38) | Förbrukningen av den berörda produkten och den likadana produkten i unionen minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Detta beror på att användarna gradvis börjat tillsätta allt mindre mängder av den berörda produkten i till exempel tvättmedel. Dessutom innehåller allt fler produkter från användarindustrin inte längre zeolit. |
| --- | --- |

(38)

Förbrukningen av den berörda produkten och den likadana produkten i unionen minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Detta beror på att användarna gradvis börjat tillsätta allt mindre mängder av den berörda produkten i till exempel tvättmedel. Dessutom innehåller allt fler produkter från användarindustrin inte längre zeolit.

5.3.   Import från det berörda landet

5.3.1.   Volym, pris och marknadsandel för den dumpade importen från det berörda landet.

| (39) | Volymen av importen av den berörda produkten ökade med 359 % under skadeundersökningsperioden. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym | 100 | 73 | 68 | 252 | 459 |
| Index: 2005 = 100


  Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(39)

Volymen av importen av den berörda produkten ökade med 359 % under skadeundersökningsperioden.

2005

2006

2007

2008

2009 (UP)

Importvolym

100

73

68

252

459

Index: 2005 = 100

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

| (40) | Det genomsnittliga importpriset var stabilt mellan 2005 och 2008 och ökade med omkring 10 % under undersökningsperioden. Detta berodde främst på att läget på EU-marknaden förbättrades vilket gjorde det möjligt för alla tillverkare att höja priset på den berörda produkten. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt importpris (cif) | 100 | 100 | 102 | 99 | 109 |
| Index: 2005 = 100


  Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(40)

Det genomsnittliga importpriset var stabilt mellan 2005 och 2008 och ökade med omkring 10 % under undersökningsperioden. Detta berodde främst på att läget på EU-marknaden förbättrades vilket gjorde det möjligt för alla tillverkare att höja priset på den berörda produkten.

2005

2006

2007

2008

2009 (UP)

Genomsnittligt importpris (cif)

100

100

102

99

109

Index: 2005 = 100

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

| (41) | Marknadsandelen för importen från det berörda landet nästan fyrdubblades under skadeundersökningsperioden och motsvarade en marknadsandel på 10–15 % under undersökningsperioden. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bosnien och Hercegovinas marknadsandel | 0–5 % | 0–5 % | 0–5 % | 5–10 % | 10–15 % |
| Index: 2005 = 100 | 100 | 68 | 59 | 259 | 495 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(41)

Marknadsandelen för importen från det berörda landet nästan fyrdubblades under skadeundersökningsperioden och motsvarade en marknadsandel på 10–15 % under undersökningsperioden.

2005

2006

2007

2008

2009 (UP)

Bosnien och Hercegovinas marknadsandel

0–5 %

0–5 %

0–5 %

5–10 %

10–15 %

Index: 2005 = 100

100

68

59

259

495

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

5.3.2.   Den dumpade importens verkningar på priserna

| (42) | Vid analysen av prisunderskridandet jämfördes priserna på importen från den bosniska exporterande tillverkaren med unionsindustrins priser under undersökningsperioden, på grundval av en jämförelse av genomsnittliga värden. Unionsindustrins priser justerades till nettonivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif. Inga tullar beaktades eftersom den bosniska exporterande tillverkaren omfattades av en förmånstull på 0 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(42)

Vid analysen av prisunderskridandet jämfördes priserna på importen från den bosniska exporterande tillverkaren med unionsindustrins priser under undersökningsperioden, på grundval av en jämförelse av genomsnittliga värden. Unionsindustrins priser justerades till nettonivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif. Inga tullar beaktades eftersom den bosniska exporterande tillverkaren omfattades av en förmånstull på 0 % under undersökningsperioden.

| (43) | Den vägda genomsnittliga marginalen för prisunderskridandet, uttryckt i procent av unionsindustrins priser, uppgår till 20–25 %. |
| --- | --- |

(43)

Den vägda genomsnittliga marginalen för prisunderskridandet, uttryckt i procent av unionsindustrins priser, uppgår till 20–25 %.

5.4.   Unionsindustrins situation

5.4.1.   Inledande anmärkningar

| (44) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(44)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd.

| (45) | De indikatorer som avser makroekonomiska faktorer (t.ex. produktion, kapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel etc.) grundas på uppgifter som fastställts av kommissionen och skickats till berörda parter för synpunkter (se skäl 35). Uppgifterna för dessa indikatorer representerar alla unionstillverkare. Vid användning av uppgifter som rör unionstillverkarna som helhet baseras informationen i nedanstående tabeller på makroekonomiska uppgifter. Andra indikatorer baseras på kontrollerade uppgifter från tillverkarna i urvalet. Dessa indikatorer kallas mikrodata. När det gäller makrodata hävdade den bosniska exporterande tillverkaren att det, på grund av oenigheten om det KN-nummer som använts för att klassificera produkten, är osannolikt att dessa data är tillförlitliga. I detta avseende noteras att skadeindikatorerna inte på något sätt påverkas av den påstådda oenigheten beträffande KN-nummer. Det erinras om att definitionen av den berörda produkten tillhandahölls i det offentliggjorda tillkännagivandet om inledande. Denna definition är tydlig och går inte att misstolka. Berörda parter uppmanades att lämna information på grundval av produktdefinitionen oavsett KN-nummer, eftersom det i tillkännagivandet om inledande anges att KN-numret endast nämns upplysningsvis. Vidare erinras om att den bosniska exporterande tillverkaren inte har bestridit uppgifterna avseende förbrukningen i unionen. De flesta av uppgifterna om importen hämtades direkt från den bosniska exporterande tillverkarens uppgifter, medan resten avsåg en liten importvolym från andra länder. På grundval av ovanstående och det faktum att det inte lades fram några konkreta bevis till stöd för påståendet om otillförlitliga uppgifter, avvisades detta argument. |
| --- | --- |

(45)

De indikatorer som avser makroekonomiska faktorer (t.ex. produktion, kapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel etc.) grundas på uppgifter som fastställts av kommissionen och skickats till berörda parter för synpunkter (se skäl 35). Uppgifterna för dessa indikatorer representerar alla unionstillverkare. Vid användning av uppgifter som rör unionstillverkarna som helhet baseras informationen i nedanstående tabeller på makroekonomiska uppgifter. Andra indikatorer baseras på kontrollerade uppgifter från tillverkarna i urvalet. Dessa indikatorer kallas mikrodata. När det gäller makrodata hävdade den bosniska exporterande tillverkaren att det, på grund av oenigheten om det KN-nummer som använts för att klassificera produkten, är osannolikt att dessa data är tillförlitliga. I detta avseende noteras att skadeindikatorerna inte på något sätt påverkas av den påstådda oenigheten beträffande KN-nummer. Det erinras om att definitionen av den berörda produkten tillhandahölls i det offentliggjorda tillkännagivandet om inledande. Denna definition är tydlig och går inte att misstolka. Berörda parter uppmanades att lämna information på grundval av produktdefinitionen oavsett KN-nummer, eftersom det i tillkännagivandet om inledande anges att KN-numret endast nämns upplysningsvis. Vidare erinras om att den bosniska exporterande tillverkaren inte har bestridit uppgifterna avseende förbrukningen i unionen. De flesta av uppgifterna om importen hämtades direkt från den bosniska exporterande tillverkarens uppgifter, medan resten avsåg en liten importvolym från andra länder. På grundval av ovanstående och det faktum att det inte lades fram några konkreta bevis till stöd för påståendet om otillförlitliga uppgifter, avvisades detta argument.

5.4.2.   Skadeindikatorer

Produktion, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion | 100 | 108 | 114 | 90 | 86 |
| Kapacitet | 100 | 99 | 104 | 100 | 100 |
| Kapacitets- utnyttjande | 72 % | 79 % | 78 % | 65 % | 62 % |
| Index: 2005 = 100


  Källa: Makrodata. |

2005

2006

2007

2008

2009 (UP)

Produktion

100

108

114

90

86

Kapacitet

100

99

104

100

100

Kapacitets- utnyttjande

72 %

79 %

78 %

65 %

62 %

Index: 2005 = 100

Källa: Makrodata.

| (46) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktionsvolym med 14 %. Under 2008–2009 lade en unionstillverkare (Sasol Italy SpA) helt ner sin tillverkning. Dessutom lade Henkel AG ner sin tillverkning av zeolitslurry (som inte är den berörda produkten utan en flytande version som används som ett substitut). Denna utveckling bidrog i viss mån till att förbättra situationen för de andra tillverkarna. |
| --- | --- |

(46)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktionsvolym med 14 %. Under 2008–2009 lade en unionstillverkare (Sasol Italy SpA) helt ner sin tillverkning. Dessutom lade Henkel AG ner sin tillverkning av zeolitslurry (som inte är den berörda produkten utan en flytande version som används som ett substitut). Denna utveckling bidrog i viss mån till att förbättra situationen för de andra tillverkarna.

| (47) | Trots denna utveckling var kapaciteten relativt stabil under skadeundersökningsperioden, baserat på den beräkningsmetod som industrin normalt använder. Kontrollerna av uppgifterna för de tillverkare som ingick i urvalet visade emellertid att beräkningen av kapaciteten för denna industri kan fluktuera beroende på den relativa situationen på marknaden för den berörda produkten och för marknaden för andra produkter som kan tillverkas i samma anläggningar. |
| --- | --- |

(47)

Trots denna utveckling var kapaciteten relativt stabil under skadeundersökningsperioden, baserat på den beräkningsmetod som industrin normalt använder. Kontrollerna av uppgifterna för de tillverkare som ingick i urvalet visade emellertid att beräkningen av kapaciteten för denna industri kan fluktuera beroende på den relativa situationen på marknaden för den berörda produkten och för marknaden för andra produkter som kan tillverkas i samma anläggningar.

| (48) | Siffrorna för kapacitetsutnyttjandet ovan visar en minskning på 14 %. Dessutom nådde denna nivå inte vid något tillfälle 80 % vilket tyder på viss överkapacitet. Detta diskuteras närmare under orsakssamband.

  Lager | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagernivån vid årets slut | Mindre än 2 % | Mindre än 2 % | Mindre än 2 % | Mindre än 2 % | Mindre än 2 % |
| Index: 2005 = 100


  Källa: Makrodata. |

(48)

Siffrorna för kapacitetsutnyttjandet ovan visar en minskning på 14 %. Dessutom nådde denna nivå inte vid något tillfälle 80 % vilket tyder på viss överkapacitet. Detta diskuteras närmare under orsakssamband.

Lager

2005

2006

2007

2008

2009 (UP)

Lagernivån vid årets slut

Mindre än 2 %

Mindre än 2 %

Mindre än 2 %

Mindre än 2 %

Mindre än 2 %

Index: 2005 = 100

Källa: Makrodata.

| (49) | Unionsindustrins lagernivå var låg och stabil under hela skadeundersökningsperioden. Tillverkningen av den likadana produkten planerades för att motsvara beställningar och lagren hölls alltid till lägsta möjliga nivå. Detta var därför inte någon viktig faktor i undersökningen.

  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljnings-volym i EU | 100 | 108 | 116 | 93 | 82 |
| Marknadsandel | 95–100 % | 95–100 % | 95–100 % | 90–95 % | 85–90 % |
| Index för marknadsandel | 100 | 101 | 101 | 96 | 89 |
| Index: 2005 = 100


  Källa: Makrodata. |

(49)

Unionsindustrins lagernivå var låg och stabil under hela skadeundersökningsperioden. Tillverkningen av den likadana produkten planerades för att motsvara beställningar och lagren hölls alltid till lägsta möjliga nivå. Detta var därför inte någon viktig faktor i undersökningen.

Försäljningsvolym och marknadsandel

2005

2006

2007

2008

2009 (UP)

Försäljnings-volym i EU

100

108

116

93

82

Marknadsandel

95–100 %

95–100 %

95–100 %

90–95 %

85–90 %

Index för marknadsandel

100

101

101

96

89

Index: 2005 = 100

Källa: Makrodata.

| (50) | Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(50)

Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden.

| (51) | Unionsindustrins marknadsandelar minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden.

  Försäljningspriser | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris i euro/ton | 292 | 306 | 315 | 332 | 354 |
| Källa: Mikrodata. |

(51)

Unionsindustrins marknadsandelar minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden.

Försäljningspriser

2005

2006

2007

2008

2009 (UP)

Genomsnittligt försäljningspris i euro/ton

292

306

315

332

354

Källa: Mikrodata.

| (52) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående parter i EU ökade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Detta speglade främst högre råvaru- och energipriser och, betraktat separat, ansågs därför inte utgöra någon meningsfull indikator.

  Lönsamhet | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vinstmarginal före skatt | 3,2 % | 0,8 % | 1,4 % | –1,8 % | 4,3 % |
| Källa: Mikrodata. |

(52)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående parter i EU ökade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Detta speglade främst högre råvaru- och energipriser och, betraktat separat, ansågs därför inte utgöra någon meningsfull indikator.

Lönsamhet

2005

2006

2007

2008

2009 (UP)

Vinstmarginal före skatt

3,2 %

0,8 %

1,4 %

–1,8 %

4,3 %

Källa: Mikrodata.

| (53) | Unionsindustrins lönsamhet var låg under hela skadeundersökningsperioden. Detta berodde på industrins oförmåga att höja sina priser av de skäl som diskuteras under avsnittet ”Orsakssamband” nedan, och särskilt till följd av de ökande volymerna av dumpad import. Det berodde också på det låga kapacitetsutnyttjandet (se skäl 47). |
| --- | --- |

(53)

Unionsindustrins lönsamhet var låg under hela skadeundersökningsperioden. Detta berodde på industrins oförmåga att höja sina priser av de skäl som diskuteras under avsnittet ”Orsakssamband” nedan, och särskilt till följd av de ökande volymerna av dumpad import. Det berodde också på det låga kapacitetsutnyttjandet (se skäl 47).

| (54) | Mellan 2005 och 2008 föll unionsindustrins lönsamhet kraftigt och under 2008 gick industrin med förlust. Under undersökningsperioden återhämtade sig den till den högsta nivån under den granskade perioden, men nådde ändå inte upp till den lönsamhet på 5,9 % som industrin kunde ha uppnått i avsaknad av dumpad import (se skäl 67). |
| --- | --- |

(54)

Mellan 2005 och 2008 föll unionsindustrins lönsamhet kraftigt och under 2008 gick industrin med förlust. Under undersökningsperioden återhämtade sig den till den högsta nivån under den granskade perioden, men nådde ändå inte upp till den lönsamhet på 5,9 % som industrin kunde ha uppnått i avsaknad av dumpad import (se skäl 67).

| (55) | Den exporterande tillverkaren hävdade att unionstillverkarna hade en sund lönsamhet under 2009. Detta antagande styrktes inte av några faktiska bevis, utan det hänvisas i stället till ospecificerade ”offentligt tillgängliga uppgifter”. De tillverkare som ingick i urvalet hävdade att den lönsamhetsnivå som redovisades under 2009 var en engångsföreteelse som inte var hållbar till följd av de bosniska exporterande tillverkarnas kraftfulla inträde på marknaden, med stora kvantiteter och låga dumpade priser. De tillverkare som ingick i urvalet hävdade att lönsamheten under 2010 sannolikt kommer att falla tillbaka till 2008 års nivåer. |
| --- | --- |

(55)

Den exporterande tillverkaren hävdade att unionstillverkarna hade en sund lönsamhet under 2009. Detta antagande styrktes inte av några faktiska bevis, utan det hänvisas i stället till ospecificerade ”offentligt tillgängliga uppgifter”. De tillverkare som ingick i urvalet hävdade att den lönsamhetsnivå som redovisades under 2009 var en engångsföreteelse som inte var hållbar till följd av de bosniska exporterande tillverkarnas kraftfulla inträde på marknaden, med stora kvantiteter och låga dumpade priser. De tillverkare som ingick i urvalet hävdade att lönsamheten under 2010 sannolikt kommer att falla tillbaka till 2008 års nivåer.

| (56) | Kommissionen undersökte dessa påståenden. Denna undersökning omfattade bland annat utvecklingen av råvaru- och försäljningskostnader, utifrån priser som angavs i relevant avtal. Det konstaterades att unionsindustrin under 2009 gynnades av vissa tillfälliga faktorer som trots de stora volymerna dumpad import ökade deras lönsamhet:






  i) | De tillverkare som ingick i urvalet gynnades till viss del av ökade produktions- och försäljningsvolymer sedan två andra unionstillverkare lagt ner sin tillverkning (se skäl 46). |
| --- | --- | --- |

(56)

Kommissionen undersökte dessa påståenden. Denna undersökning omfattade bland annat utvecklingen av råvaru- och försäljningskostnader, utifrån priser som angavs i relevant avtal. Det konstaterades att unionsindustrin under 2009 gynnades av vissa tillfälliga faktorer som trots de stora volymerna dumpad import ökade deras lönsamhet:

i)

De tillverkare som ingick i urvalet gynnades till viss del av ökade produktions- och försäljningsvolymer sedan två andra unionstillverkare lagt ner sin tillverkning (se skäl 46).

| ii) | Trots en generell uppgång i råvarupriserna från och med 2008 gynnades några tillverkare som ingick i urvalet av ettåriga råvaruavtal som begränsade effekten av sådana ökningar. |
| --- | --- |

ii)

Trots en generell uppgång i råvarupriserna från och med 2008 gynnades några tillverkare som ingick i urvalet av ettåriga råvaruavtal som begränsade effekten av sådana ökningar.

| iii) | En tillverkare som ingick i urvalet gynnades av betydligt lägre finansieringskostnader till följd av en omstrukturering inom denna tillverkares grupp. |
| --- | --- |

iii)

En tillverkare som ingick i urvalet gynnades av betydligt lägre finansieringskostnader till följd av en omstrukturering inom denna tillverkares grupp.

| (57) | På grundval av detta pekade utvecklingen av vinstmarginalen fortfarande på skada, eftersom lönsamheten skulle ha blivit avsevärt mycket högre utan den dumpade importen.

  Investeringar, räntabilitet, kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (euro) | 577 448 | 337 865 | 324 636 | 1 012 717 | 366 235 |
| Avkastning på nettotillgångar | 17 % | 6 % | 11 % | –10 % | 26 % |
| Kassaflöde (euro) | 1 013 223 | 744 905 | 905 792 | – 930 920 | 1 638 112 |
| Källa: Mikrodata. |

(57)

På grundval av detta pekade utvecklingen av vinstmarginalen fortfarande på skada, eftersom lönsamheten skulle ha blivit avsevärt mycket högre utan den dumpade importen.

Investeringar, räntabilitet, kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga

2005

2006

2007

2008

2009 (UP)

Investeringar (euro)

577 448

337 865

324 636

1 012 717

366 235

Avkastning på nettotillgångar

17 %

6 %

11 %

–10 %

26 %

Kassaflöde (euro)

1 013 223

744 905

905 792

– 930 920

1 638 112

Källa: Mikrodata.

| (58) | Den bosniske exporterande tillverkaren hävdade att investeringarna var låga under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrin förklarade att räntabiliteten var alltför låg för att motivera kraftiga investeringar i den berörda produkten. |
| --- | --- |

(58)

Den bosniske exporterande tillverkaren hävdade att investeringarna var låga under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrin förklarade att räntabiliteten var alltför låg för att motivera kraftiga investeringar i den berörda produkten.

| (59) | Räntabiliteten, uttryckt som förhållandet mellan unionsindustrins nettovinst och dess investeringars nettobokföringsvärde, utvecklades i linje med den ovan angivna lönsamheten. Det bör noteras att de berörda nettotillgångarna till stor del redan hade skrivits av. |
| --- | --- |

(59)

Räntabiliteten, uttryckt som förhållandet mellan unionsindustrins nettovinst och dess investeringars nettobokföringsvärde, utvecklades i linje med den ovan angivna lönsamheten. Det bör noteras att de berörda nettotillgångarna till stor del redan hade skrivits av.

| (60) | Unionsindustrins kassaflöde utvecklades också i linje med lönsamheten. Kassaflödessituationen var allvarlig under 2008, eftersom tillverkarna var tvungna att uppfylla sina avtalsmässiga skyldigheter för inköp av råvaror trots att försäljningsvolymerna sjönk. |
| --- | --- |

(60)

Unionsindustrins kassaflöde utvecklades också i linje med lönsamheten. Kassaflödessituationen var allvarlig under 2008, eftersom tillverkarna var tvungna att uppfylla sina avtalsmässiga skyldigheter för inköp av råvaror trots att försäljningsvolymerna sjönk.

| (61) | Frågan om kapitalanskaffningsförmåga togs inte upp av unionsindustrin.

  Sysselsättning, produktivitet och löner | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning (heltidsekvivalenter) | 241 | 241 | 253 | 244 | 221 |
| Genomsnittlig lönekostnad per arbetstagare (euro) | 36 574 | 39 644 | 40 207 | 39 130 | 40 225 |
| Produktivitet per arbetstagare | 1 423 | 1 529 | 1 535 | 1 296 | 1 223 |
| Källa: Mikrodata, förutom för sysselsättning (makrodata). |

(61)

Frågan om kapitalanskaffningsförmåga togs inte upp av unionsindustrin.

Sysselsättning, produktivitet och löner

2005

2006

2007

2008

2009 (UP)

Sysselsättning (heltidsekvivalenter)

241

241

253

244

221

Genomsnittlig lönekostnad per arbetstagare (euro)

36 574

39 644

40 207

39 130

40 225

Produktivitet per arbetstagare

1 423

1 529

1 535

1 296

1 223

Källa: Mikrodata, förutom för sysselsättning (makrodata).

| (62) | Antalet anställda hos samtliga företag i unionen som tillverkade den likadana produkten minskade under skadeundersökningsperioden i linje med minskade produktions- och försäljningsvolymer. Den genomsnittliga arbetskostnaden per anställd ökade, vilket speglade en ökad inflation. |
| --- | --- |

(62)

Antalet anställda hos samtliga företag i unionen som tillverkade den likadana produkten minskade under skadeundersökningsperioden i linje med minskade produktions- och försäljningsvolymer. Den genomsnittliga arbetskostnaden per anställd ökade, vilket speglade en ökad inflation.

| (63) | Produktiviteten, uttryckt som produktion per anställd, minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden på grund av att försäljningsvolymen minskade mer än sysselsättningen. Denna negativa utveckling kommer sannolikt att leda till ytterligare förluster av arbetstillfällen framöver. |
| --- | --- |

(63)

Produktiviteten, uttryckt som produktion per anställd, minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden på grund av att försäljningsvolymen minskade mer än sysselsättningen. Denna negativa utveckling kommer sannolikt att leda till ytterligare förluster av arbetstillfällen framöver.

5.4.3.   Dumpningens omfattning

| (64) | Med hänsyn till volymen av och priserna på den dumpade importen från det berörda landet kan verkan av den faktiska dumpningsmarginalen på EU-marknaden inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(64)

Med hänsyn till volymen av och priserna på den dumpade importen från det berörda landet kan verkan av den faktiska dumpningsmarginalen på EU-marknaden inte anses vara försumbar.

5.5.   Slutsats om skada

| (65) | Under skadeundersökningsperioden vållades unionstillverkarna betydande skada, vilket tydligt framgår av analysen ovan av deras produktion, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandelar, sysselsättning och produktivitetsutveckling. |
| --- | --- |

(65)

Under skadeundersökningsperioden vållades unionstillverkarna betydande skada, vilket tydligt framgår av analysen ovan av deras produktion, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandelar, sysselsättning och produktivitetsutveckling.

| (66) | Även med avseende på priser och lönsamhet råder en skadevållande situation. Denna analys kompliceras emellertid av höjningar av råvaru- och energipriser som har påverkat priserna på den berörda produkten. Lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten försämrades under perioden 2005–2008. Läget för industrin var särskilt svårt under 2008 eftersom företagen var bundna av råvaruavtal samtidigt som de förlorade mer än 20 % av sin försäljningsvolym. |
| --- | --- |

(66)

Även med avseende på priser och lönsamhet råder en skadevållande situation. Denna analys kompliceras emellertid av höjningar av råvaru- och energipriser som har påverkat priserna på den berörda produkten. Lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten försämrades under perioden 2005–2008. Läget för industrin var särskilt svårt under 2008 eftersom företagen var bundna av råvaruavtal samtidigt som de förlorade mer än 20 % av sin försäljningsvolym.

| (67) | Under 2009 lättade situationen på marknaden och prishöjningar möjliggjorde en förbättrad lönsamhet, men som förklaras i skälen 55 och 56, stod det klart att detta var ett tillfälligt andrum och att den situation som rådde på marknaden 2009 sannolikt var en engångsföreteelse. Det bör emellertid påpekas att inte heller under 2009 nådde lönsamheten den andel på 5,9 % som betraktas som en normal vinst för denna industri. |
| --- | --- |

(67)

Under 2009 lättade situationen på marknaden och prishöjningar möjliggjorde en förbättrad lönsamhet, men som förklaras i skälen 55 och 56, stod det klart att detta var ett tillfälligt andrum och att den situation som rådde på marknaden 2009 sannolikt var en engångsföreteelse. Det bör emellertid påpekas att inte heller under 2009 nådde lönsamheten den andel på 5,9 % som betraktas som en normal vinst för denna industri.

| (68) | Skadan bedömdes för unionsindustrin som helhet (makroekonomiska indikatorer), även om man för några indikatorer endast gjorde en bedömning i fråga om de tillverkare som ingick i urvalet (mikroekonomiska indikatorer). Inga betydande skillnader kunde konstateras mellan de mikro- och makroekonomiska indikatorerna. |
| --- | --- |

(68)

Skadan bedömdes för unionsindustrin som helhet (makroekonomiska indikatorer), även om man för några indikatorer endast gjorde en bedömning i fråga om de tillverkare som ingick i urvalet (mikroekonomiska indikatorer). Inga betydande skillnader kunde konstateras mellan de mikro- och makroekonomiska indikatorerna.

| (69) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att en väsentlig del av unionsindustrin har lidit skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(69)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att en väsentlig del av unionsindustrin har lidit skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

6.   ORSAKSSAMBAND

6.1.   Inledning

| (70) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att skadan skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada undersöktes också, för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(70)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att skadan skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada undersöktes också, för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.

6.2.   Verkningar av den dumpade importen

| (71) | Under skadeundersökningsperioden ökade importen från det berörda landet med nästan 400 % och marknadsandelarna ökade väsentligt, från mindre än 5 % till 10–15 %. Parallellt med detta skedde en direkt och jämförbar försämring av den ekonomiska situationen för unionsindustrin, som var den enda andra viktiga aktören på EU-marknaden eftersom importen från andra källor är försumbar. |
| --- | --- |

(71)

Under skadeundersökningsperioden ökade importen från det berörda landet med nästan 400 % och marknadsandelarna ökade väsentligt, från mindre än 5 % till 10–15 %. Parallellt med detta skedde en direkt och jämförbar försämring av den ekonomiska situationen för unionsindustrin, som var den enda andra viktiga aktören på EU-marknaden eftersom importen från andra källor är försumbar.

| (72) | Samtidigt som den dumpade importen fick allt större marknadsandelar, minskade förbrukningen i EU med 7 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(72)

Samtidigt som den dumpade importen fick allt större marknadsandelar, minskade förbrukningen i EU med 7 % under skadeundersökningsperioden.

| (73) | Den dumpade importen, som ökade i volym, underskred unionsindustrins priser med 20–25 % under undersökningsperioden. Det är rimligt att dra slutsatsen att en sådan ökad import på en krympande marknad orsakade den prissänkning som ägde rum 2008 och 2009. Den dumpade importens verkan på priserna förvärrades av det faktum att merparten av försäljningen skedde på grundval av ettårsavtal. Den dumpade bosniska importen kunde därför användas för att hålla nere prisökningar för stora försäljningsvolymer trots ökade råvarupriser. Under 2009 dämpades denna verkan men inte tillräckligt mycket för att göra det möjligt för industrin som helhet att uppnå den normala vinstnivån på 5,9 %. |
| --- | --- |

(73)

Den dumpade importen, som ökade i volym, underskred unionsindustrins priser med 20–25 % under undersökningsperioden. Det är rimligt att dra slutsatsen att en sådan ökad import på en krympande marknad orsakade den prissänkning som ägde rum 2008 och 2009. Den dumpade importens verkan på priserna förvärrades av det faktum att merparten av försäljningen skedde på grundval av ettårsavtal. Den dumpade bosniska importen kunde därför användas för att hålla nere prisökningar för stora försäljningsvolymer trots ökade råvarupriser. Under 2009 dämpades denna verkan men inte tillräckligt mycket för att göra det möjligt för industrin som helhet att uppnå den normala vinstnivån på 5,9 %.

| (74) | Mot bakgrund av det uppenbara tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan den kraftiga plötsliga ökningen av dumpad import till priser som underskred unionsindustrins priser och, å andra sidan, unionsindustrins minskade försäljnings- och produktionsvolymer, förlust av marknadsandelar samt det faktum att priserna hölls nere, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen spelade en avgörande roll för den skada som unionsindustrin vållats. |
| --- | --- |

(74)

Mot bakgrund av det uppenbara tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan den kraftiga plötsliga ökningen av dumpad import till priser som underskred unionsindustrins priser och, å andra sidan, unionsindustrins minskade försäljnings- och produktionsvolymer, förlust av marknadsandelar samt det faktum att priserna hölls nere, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen spelade en avgörande roll för den skada som unionsindustrin vållats.

6.3.   Verkningar av andra faktorer

6.3.1.   Unionstillverkarnas exportresultat

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Export-försäljning av unionsproduktionen | 100 | 108 | 90 | 57 | 121 |
| Index: 2005 = 100


  Källa: Makrodata. |

2005

2006

2007

2008

2009 (UP)

Export-försäljning av unionsproduktionen

100

108

90

57

121

Index: 2005 = 100

Källa: Makrodata.

| (75) | Exportvolymen för samtliga unionstillverkare ökade under skadeundersökningsperioden, men stod i genomsnitt endast för omkring 10 % av produktionen. De tillverkare som ingick i urvalet ökade sin export, vilket delvis kompenserade för EU:s förlorade försäljningsvolym. |
| --- | --- |

(75)

Exportvolymen för samtliga unionstillverkare ökade under skadeundersökningsperioden, men stod i genomsnitt endast för omkring 10 % av produktionen. De tillverkare som ingick i urvalet ökade sin export, vilket delvis kompenserade för EU:s förlorade försäljningsvolym.

| (76) | Således bidrog unionstillverkarnas exportresultat till att hålla verksamheten igång, och bidrog inte till den väsentliga skada som lidits. |
| --- | --- |

(76)

Således bidrog unionstillverkarnas exportresultat till att hålla verksamheten igång, och bidrog inte till den väsentliga skada som lidits.

6.3.2.   Import från tredjeländer

| (77) | Importen från tredjeländer var försumbar under skadeundersökningsperioden och kan inte ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. Den bosniska exporterande tillverkaren hävdade att unionstillverkarna hade förlorat marknadsandelar till import från Kina och Korea, men detta påstående understöds inte av de verkliga omständigheterna eftersom importen från dessa länder var marginell. |
| --- | --- |

(77)

Importen från tredjeländer var försumbar under skadeundersökningsperioden och kan inte ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. Den bosniska exporterande tillverkaren hävdade att unionstillverkarna hade förlorat marknadsandelar till import från Kina och Korea, men detta påstående understöds inte av de verkliga omständigheterna eftersom importen från dessa länder var marginell.

6.3.3.   Verkan av en minskad förbrukning

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i EU (ton) | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Källa: Makrodata. |

2005

2006

2007

2008

2009 (UP)

Förbrukning i EU (ton)

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Källa: Makrodata.

| (78) | Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen med omkring 24 000 ton (7 %) vilket beror på att tvättmedelsindustrin gradvis började använda allt fler alternativa ingredienser i sina produkter för att ersätta den berörda produkten. Den exporterade tillverkaren hävdade att detta ledde till ”överfyllda lager, avbeställningar och minskad lönsamhet”. |
| --- | --- |

(78)

Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen med omkring 24 000 ton (7 %) vilket beror på att tvättmedelsindustrin gradvis började använda allt fler alternativa ingredienser i sina produkter för att ersätta den berörda produkten. Den exporterade tillverkaren hävdade att detta ledde till ”överfyllda lager, avbeställningar och minskad lönsamhet”.

| (79) | Det bör framhållas att två tillverkare på EU-marknaden lade ner sin tillverkning mot slutet av skadeundersökningsperioden och att kapaciteten därför har justerats för att kompensera för den minskade förbrukningen. Dessutom, vilket anges i skäl 49, har lagernivåerna förblivit låga och stabila vilket innebär att tillverkningen har anpassats till den minskade förbrukningen. |
| --- | --- |

(79)

Det bör framhållas att två tillverkare på EU-marknaden lade ner sin tillverkning mot slutet av skadeundersökningsperioden och att kapaciteten därför har justerats för att kompensera för den minskade förbrukningen. Dessutom, vilket anges i skäl 49, har lagernivåerna förblivit låga och stabila vilket innebär att tillverkningen har anpassats till den minskade förbrukningen.

| (80) | Även om det inte går att utesluta att den minskade förbrukningen har bidragit till den skada som unionstillverkarna lidit, har denna verkan troligtvis inte någon större betydelse. |
| --- | --- |

(80)

Även om det inte går att utesluta att den minskade förbrukningen har bidragit till den skada som unionstillverkarna lidit, har denna verkan troligtvis inte någon större betydelse.

6.3.4.   Verkan av investeringar

| (81) | Den exporterande tillverkaren hävdade att skadan orsakades av skyldigheten att iaktta Reach-lagstiftningen. Såsom anges i skäl 58 kunde emellertid detta, med tanke på investeringarna i den berörda produkten under hela skadeundersökningsperioden, inte ha bidragit till den vållade skadan i någon större omfattning. Dessutom har kostnaderna i samband med Reach varit måttliga. |
| --- | --- |

(81)

Den exporterande tillverkaren hävdade att skadan orsakades av skyldigheten att iaktta Reach-lagstiftningen. Såsom anges i skäl 58 kunde emellertid detta, med tanke på investeringarna i den berörda produkten under hela skadeundersökningsperioden, inte ha bidragit till den vållade skadan i någon större omfattning. Dessutom har kostnaderna i samband med Reach varit måttliga.

6.3.5.   Verkan av högre råvaru- och energikostnader

| (82) | Vissa parter hävdade att högre råvaru- och energikostnader bidrog till skadan. Dessa kostnader ökade mycket riktigt kraftigt, främst under 2008. Detta påverkade utan tvekan till viss del lönsamheten det året, eftersom ökningen skedde vid en tidpunkt då försäljningsvolymen minskade. De ökade energikostnaderna speglades till viss del i ökade försäljningspriser (se skäl 52), men på grund av att den dumpade importen hållit nere priserna har prisökningarna inte varit tillräckliga. |
| --- | --- |

(82)

Vissa parter hävdade att högre råvaru- och energikostnader bidrog till skadan. Dessa kostnader ökade mycket riktigt kraftigt, främst under 2008. Detta påverkade utan tvekan till viss del lönsamheten det året, eftersom ökningen skedde vid en tidpunkt då försäljningsvolymen minskade. De ökade energikostnaderna speglades till viss del i ökade försäljningspriser (se skäl 52), men på grund av att den dumpade importen hållit nere priserna har prisökningarna inte varit tillräckliga.

| (83) | De högre råvaru- och energikostnaderna anses därför inte har bidragit till den skada som vållats. |
| --- | --- |

(83)

De högre råvaru- och energikostnaderna anses därför inte har bidragit till den skada som vållats.

6.3.6.   Verkan av kapacitetsfrågor

| (84) | Frågorna rörande överkapacitet och lågt kapacitetsutnyttjande diskuterades i skäl 46. Kapacitetsfrågornas verkan på lönsamheten måste undersökas både utifrån denna industris strukturella egenskaper och förekomsten av dumpad import. Verkan på lönsamheten beror på de höga fasta kostnader som skulle betala tillbaka sig vid ett högre kapacitetsutnyttjande. |
| --- | --- |

(84)

Frågorna rörande överkapacitet och lågt kapacitetsutnyttjande diskuterades i skäl 46. Kapacitetsfrågornas verkan på lönsamheten måste undersökas både utifrån denna industris strukturella egenskaper och förekomsten av dumpad import. Verkan på lönsamheten beror på de höga fasta kostnader som skulle betala tillbaka sig vid ett högre kapacitetsutnyttjande.

| (85) | Frågorna rörande överkapacitet och lågt kapacitetsutnyttjande kan emellertid till viss del förklara några av de negativa skadeindikatorerna för unionstillverkarna, men inte de stora minskningarna i fråga om produktion, försäljningsvolym och marknadsandelar under 2009. Det framgår därför tydligt att detta inte bryter orsakssambandet mellan den kraftigt ökade importen till dumpade priser och den skada unionstillverkarna lidit. |
| --- | --- |

(85)

Frågorna rörande överkapacitet och lågt kapacitetsutnyttjande kan emellertid till viss del förklara några av de negativa skadeindikatorerna för unionstillverkarna, men inte de stora minskningarna i fråga om produktion, försäljningsvolym och marknadsandelar under 2009. Det framgår därför tydligt att detta inte bryter orsakssambandet mellan den kraftigt ökade importen till dumpade priser och den skada unionstillverkarna lidit.

6.3.7.   Verkan av den globala kreditkrisen/allmänna ekonomiska krisen

| (86) | Vissa berörda parter hävdade att den globala kreditkrisen och den allmänna ekonomiska krisen bidrog till skadan. Faktum är att förbrukningen av den berörda produkten minskade under 2008–2009 när dessa kriser inträffade. |
| --- | --- |

(86)

Vissa berörda parter hävdade att den globala kreditkrisen och den allmänna ekonomiska krisen bidrog till skadan. Faktum är att förbrukningen av den berörda produkten minskade under 2008–2009 när dessa kriser inträffade.

| (87) | Detta kan emellertid inte förklara varför unionstillverkarnas marknadsandelar kraftigt minskade under 2009, samtidigt som den bosniska importens marknadsandelar ökade och underskred EU-priserna med över 20 %. Även om den svagare förbrukningen under 2008–2009 i sig skulle ha påverkat unionsindustrin, hade den kraftigt ökade importen från Bosnien och Hercegovina en mycket större effekt på unionsindustrins försäljningsvolymer och, med tanke på underskridandet, på priserna. Följaktligen bröt kriserna inte orsakssambandet mellan den kraftigt ökade importen till dumpade priser och den skada unionstillverkarna lidit. |
| --- | --- |

(87)

Detta kan emellertid inte förklara varför unionstillverkarnas marknadsandelar kraftigt minskade under 2009, samtidigt som den bosniska importens marknadsandelar ökade och underskred EU-priserna med över 20 %. Även om den svagare förbrukningen under 2008–2009 i sig skulle ha påverkat unionsindustrin, hade den kraftigt ökade importen från Bosnien och Hercegovina en mycket större effekt på unionsindustrins försäljningsvolymer och, med tanke på underskridandet, på priserna. Följaktligen bröt kriserna inte orsakssambandet mellan den kraftigt ökade importen till dumpade priser och den skada unionstillverkarna lidit.

6.3.8.   Verkan av en konsolidering av användarindustrin

| (88) | Även om fler än tio företag tillverkade den berörda produkten under undersökningsperioden bestod den huvudsakliga användarindustrin (tillverkare av tvättmedel och vattenavhärdningsmedel) i princip av fyra stora grupper (Reckitt Benckiser, Henkel, Procter & Gamble och Unilever). De två största samarbetsvilliga användarna stod faktiskt för nästan 40 % av inköpen av den berörda produkten i EU. Dessa fyra koncerner kan hålla nere priserna på den berörda produkten genom centraliserade inköp. |
| --- | --- |

(88)

Även om fler än tio företag tillverkade den berörda produkten under undersökningsperioden bestod den huvudsakliga användarindustrin (tillverkare av tvättmedel och vattenavhärdningsmedel) i princip av fyra stora grupper (Reckitt Benckiser, Henkel, Procter & Gamble och Unilever). De två största samarbetsvilliga användarna stod faktiskt för nästan 40 % av inköpen av den berörda produkten i EU. Dessa fyra koncerner kan hålla nere priserna på den berörda produkten genom centraliserade inköp.

| (89) | Detta är emellertid inte något nytt utan har pågått i flera år. Det kan därför inte heller förklara de stora minskningarna i fråga om produktion, försäljningsvolym och marknadsandelar under 2009. Orsakssambandet mellan den kraftigt ökade importen till dumpade priser och den skada unionstillverkarna lidit bryts alltså inte av denna anledning. |
| --- | --- |

(89)

Detta är emellertid inte något nytt utan har pågått i flera år. Det kan därför inte heller förklara de stora minskningarna i fråga om produktion, försäljningsvolym och marknadsandelar under 2009. Orsakssambandet mellan den kraftigt ökade importen till dumpade priser och den skada unionstillverkarna lidit bryts alltså inte av denna anledning.

6.4.   Slutsats om orsakssamband

| (90) | På grundval av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den väsentliga skada som unionstillverkarna lidit orsakades av den berörda dumpade importen. |
| --- | --- |

(90)

På grundval av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den väsentliga skada som unionstillverkarna lidit orsakades av den berörda dumpade importen.

| (91) | Förutom den dumpade importen undersöktes ett antal andra faktorer, men ingen av dessa kunde förklara de allvarliga förluster i fråga om marknadsandelar, produktions- och försäljningsvolymer som inträffade 2008 och 2009 och som sammanfaller med de ökade volymerna av dumpad import. |
| --- | --- |

(91)

Förutom den dumpade importen undersöktes ett antal andra faktorer, men ingen av dessa kunde förklara de allvarliga förluster i fråga om marknadsandelar, produktions- och försäljningsvolymer som inträffade 2008 och 2009 och som sammanfaller med de ökade volymerna av dumpad import.

| (92) | I analysen har det gjorts en klar åtskillnad mellan alla kända faktorer som har en inverkan på unionsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen. Den preliminära slutsatsen av analysen är att importen från Bosnien och Hercegovina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(92)

I analysen har det gjorts en klar åtskillnad mellan alla kända faktorer som har en inverkan på unionsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen. Den preliminära slutsatsen av analysen är att importen från Bosnien och Hercegovina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

7.   UNIONENS INTRESSE

7.1.   Allmänna synpunkter

| (93) | Kommissionen undersökte huruvida det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. I detta syfte och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen övervägde kommissionen på grundval av all inlämnad bevisning vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla parter som berörs av detta förfarande samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen undersökte huruvida det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. I detta syfte och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen övervägde kommissionen på grundval av all inlämnad bevisning vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla parter som berörs av detta förfarande samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs.

7.2.   Unionsindustrins intresse

| (94) | Skadeanalysen visade tydligt att den dumpade importen har vållat unionsindustrin skada. Den ökade volymen av dumpad import de senaste åren ledde till att unionsindustrins försäljning sjönk på unionsmarknaden och till att unionsindustrin tappade marknadsandelar. Detta förhindrade unionsindustrin från att uppnå liknande lönsamhetsnivåer som de som uppnåddes för andra produkter. |
| --- | --- |

(94)

Skadeanalysen visade tydligt att den dumpade importen har vållat unionsindustrin skada. Den ökade volymen av dumpad import de senaste åren ledde till att unionsindustrins försäljning sjönk på unionsmarknaden och till att unionsindustrin tappade marknadsandelar. Detta förhindrade unionsindustrin från att uppnå liknande lönsamhetsnivåer som de som uppnåddes för andra produkter.

| (95) | Undersökningen har visat att alla ökningar när det gäller marknadsandelarna för den dumpade importen från det berörda landet sker på unionsindustrins direkta bekostnad. Trots den omstrukturering som gjordes i fråga om unionstillverkarna (två företag lade ner tillverkningen) har situationen inte förbättrats. I detta avseende noteras att zeolit A i pulverform är en viktig produkt för omsättningen för de företag som ingick i urvalet och står för upp till 30 % av deras omsättning på försäljningen. Om inga åtgärder införs skulle unionsindustrins situation uppenbart försämras ytterligare. Om åtgärder införs kommer detta att leda till att importpriserna återställs till icke-skadevållande nivåer, vilket kommer att göra det möjligt för unionsindustrin att konkurrera på rättvisa handelsvillkor. |
| --- | --- |

(95)

Undersökningen har visat att alla ökningar när det gäller marknadsandelarna för den dumpade importen från det berörda landet sker på unionsindustrins direkta bekostnad. Trots den omstrukturering som gjordes i fråga om unionstillverkarna (två företag lade ner tillverkningen) har situationen inte förbättrats. I detta avseende noteras att zeolit A i pulverform är en viktig produkt för omsättningen för de företag som ingick i urvalet och står för upp till 30 % av deras omsättning på försäljningen. Om inga åtgärder införs skulle unionsindustrins situation uppenbart försämras ytterligare. Om åtgärder införs kommer detta att leda till att importpriserna återställs till icke-skadevållande nivåer, vilket kommer att göra det möjligt för unionsindustrin att konkurrera på rättvisa handelsvillkor.

| (96) | Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder tydligt ligger i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(96)

Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder tydligt ligger i unionsindustrins intresse.

7.3.   Importörernas intresse

| (97) | Åtgärdernas sannolika inverkan på importörer har beaktats i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. I detta avseende noteras att de icke-närstående importörer som gav sig till känna även var användare. Den analys som avser dem presenteras därför i det avsnitt som rör användarnas intresse. |
| --- | --- |

(97)

Åtgärdernas sannolika inverkan på importörer har beaktats i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. I detta avseende noteras att de icke-närstående importörer som gav sig till känna även var användare. Den analys som avser dem presenteras därför i det avsnitt som rör användarnas intresse.

7.4.   Användarnas och konsumenternas intresse

| (98) | Konsumentorganisationerna inlämnade inga synpunkter efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Analysen har därför begränsats till åtgärdernas verkan på användarna. |
| --- | --- |

(98)

Konsumentorganisationerna inlämnade inga synpunkter efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Analysen har därför begränsats till åtgärdernas verkan på användarna.

| (99) | Frågeformulär sändes till åtta kända användare. Användbara synpunkter inkom emellertid bara från två av dessa användare. Analysen av unionens intresse grundas därför på svaren från två relativt stora användare, som tillsammans står för nästan 40 % av förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(99)

Frågeformulär sändes till åtta kända användare. Användbara synpunkter inkom emellertid bara från två av dessa användare. Analysen av unionens intresse grundas därför på svaren från två relativt stora användare, som tillsammans står för nästan 40 % av förbrukningen i unionen.

| (100) | De två samarbetsvilliga användarna i unionen representerar stora aktörer inom tvättmedels- och vattenavhärdningsmedelsindustrin i unionen. De uttalade sig båda mot införande av åtgärder. |
| --- | --- |

(100)

De två samarbetsvilliga användarna i unionen representerar stora aktörer inom tvättmedels- och vattenavhärdningsmedelsindustrin i unionen. De uttalade sig båda mot införande av åtgärder.

| (101) | Undersökningen visade att med avseende på de samarbetsvilliga unionsanvändarnas förbrukning importeras mindre än en tredjedel från den bosniske exporterande tillverkaren. Resten köps från unionstillverkarna, som fortfarande är de samarbetsvilliga användarnas huvudsakliga försörjningskälla. Med beaktande av unionstillverkarnas låga kapacitetsutnyttjande (se skälen 47 och 48) står det klart att ett eventuellt införande av åtgärder inte förväntas leda till någon utbudsbrist eller till prisökningar på grund av detta. |
| --- | --- |

(101)

Undersökningen visade att med avseende på de samarbetsvilliga unionsanvändarnas förbrukning importeras mindre än en tredjedel från den bosniske exporterande tillverkaren. Resten köps från unionstillverkarna, som fortfarande är de samarbetsvilliga användarnas huvudsakliga försörjningskälla. Med beaktande av unionstillverkarnas låga kapacitetsutnyttjande (se skälen 47 och 48) står det klart att ett eventuellt införande av åtgärder inte förväntas leda till någon utbudsbrist eller till prisökningar på grund av detta.

| (102) | Dessutom verkar användarindustrin i unionen redan ha börjat undersöka möjligheten att importera från Kina. Det faktum att det finns ett sådant alternativ och att det verkar tillförlitligt visar att ett eventuellt införande av åtgärder inte på något sätt kommer att leda till en brist på den berörda produkten. |
| --- | --- |

(102)

Dessutom verkar användarindustrin i unionen redan ha börjat undersöka möjligheten att importera från Kina. Det faktum att det finns ett sådant alternativ och att det verkar tillförlitligt visar att ett eventuellt införande av åtgärder inte på något sätt kommer att leda till en brist på den berörda produkten.

| (103) | Man undersökte även andelen av omsättningen för de slutprodukter i vilka den berörda produkten ingår. I detta avseende noteras att i båda fallen står de relevanta produkterna för mindre än 10 % av omsättningen. |
| --- | --- |

(103)

Man undersökte även andelen av omsättningen för de slutprodukter i vilka den berörda produkten ingår. I detta avseende noteras att i båda fallen står de relevanta produkterna för mindre än 10 % av omsättningen.

| (104) | Man undersökte även hur stora andelar av den berörda produkten som införlivas i slutprodukterna. Undersökningen visade att det i allmänhet rör sig om extremt små andelar (i genomsnitt mindre än 5 % av den totala kostnaden), och den berörda produkten står därför inte för ett särskilt betydande kostnadsinslag i slutprodukterna. |
| --- | --- |

(104)

Man undersökte även hur stora andelar av den berörda produkten som införlivas i slutprodukterna. Undersökningen visade att det i allmänhet rör sig om extremt små andelar (i genomsnitt mindre än 5 % av den totala kostnaden), och den berörda produkten står därför inte för ett särskilt betydande kostnadsinslag i slutprodukterna.

| (105) | Kommissionen undersökte även om införandet av åtgärder skulle få någon väsentlig negativ inverkan på situationen för dessa två användare. Kommissionen tog fram två scenarier: ett värsta scenario och ett mer realistiskt scenario. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen undersökte även om införandet av åtgärder skulle få någon väsentlig negativ inverkan på situationen för dessa två användare. Kommissionen tog fram två scenarier: ett värsta scenario och ett mer realistiskt scenario.

| (106) | I det värsta scenariot antogs att både import- och unionspriser ökade med nivån på tullen. Detta skulle i genomsnitt öka kostnaderna för användarna med mindre än 2 %, |
| --- | --- |

(106)

I det värsta scenariot antogs att både import- och unionspriser ökade med nivån på tullen. Detta skulle i genomsnitt öka kostnaderna för användarna med mindre än 2 %,

| (107) | Denna situation måste jämföras med de samarbetsvilliga unionsanvändarnas lönsamhetsnivåer. Användarnas lönsamhet för produkter i vilka den berörda produkten ingår ligger på omkring 11 % och lönsamheten för alla deras produkter på över 20 %. Även om åtgärderna skulle få fullt genomslag på både import- och unionspriserna skulle de därför ändå inte ha en oproportionerlig effekt på dessa parters finansiella situation. |
| --- | --- |

(107)

Denna situation måste jämföras med de samarbetsvilliga unionsanvändarnas lönsamhetsnivåer. Användarnas lönsamhet för produkter i vilka den berörda produkten ingår ligger på omkring 11 % och lönsamheten för alla deras produkter på över 20 %. Även om åtgärderna skulle få fullt genomslag på både import- och unionspriserna skulle de därför ändå inte ha en oproportionerlig effekt på dessa parters finansiella situation.

| (108) | Ett mer realistiskt scenario är emellertid att införandet av åtgärderna skulle leda till en situation där endast priserna på importen från Bosnien och Hercegovina ökar samtidigt som unionsindustrin gynnas av ökade stordriftsfördelar. Faktum är, vilket anges ovan, att utbudssituationen för den berörda produkten inom EU är helt tillräcklig, eftersom de flesta av unionstillverkarna långt ifrån utnyttjar sin fulla kapacitet. |
| --- | --- |

(108)

Ett mer realistiskt scenario är emellertid att införandet av åtgärderna skulle leda till en situation där endast priserna på importen från Bosnien och Hercegovina ökar samtidigt som unionsindustrin gynnas av ökade stordriftsfördelar. Faktum är, vilket anges ovan, att utbudssituationen för den berörda produkten inom EU är helt tillräcklig, eftersom de flesta av unionstillverkarna långt ifrån utnyttjar sin fulla kapacitet.

| (109) | Det bör även noteras att undersökningen visade att det finns produkter som skulle kunna ersätta den berörda produkten. Både de samarbetsvilliga och de icke-samarbetsvilliga användarna tillverkar tvättmedel som inte innehåller den berörda produkten. I detta mer realistiska scenario skulle kostnaderna för de samarbetsvilliga användarna endast öka med en bråkdel av en procent. Mot bakgrund av lönsamhetsuppgifterna kommer med andra ord införandet av åtgärder endast att ha försumbara effekter på användarna. |
| --- | --- |

(109)

Det bör även noteras att undersökningen visade att det finns produkter som skulle kunna ersätta den berörda produkten. Både de samarbetsvilliga och de icke-samarbetsvilliga användarna tillverkar tvättmedel som inte innehåller den berörda produkten. I detta mer realistiska scenario skulle kostnaderna för de samarbetsvilliga användarna endast öka med en bråkdel av en procent. Mot bakgrund av lönsamhetsuppgifterna kommer med andra ord införandet av åtgärder endast att ha försumbara effekter på användarna.

| (110) | Av ovanstående står det klart att införandet av åtgärder inte skulle leda till någon väsentlig inverkan på användarna och det är därmed mycket osannolikt att konsumentpriset skulle öka. |
| --- | --- |

(110)

Av ovanstående står det klart att införandet av åtgärder inte skulle leda till någon väsentlig inverkan på användarna och det är därmed mycket osannolikt att konsumentpriset skulle öka.

7.5.   Slutsats om unionens intresse

| (111) | På det hela taget förväntas unionsindustrin gynnas av åtgärder. Den skulle framför allt kunna dra nytta av ökade stordriftsfördelar till följd av det ökade kapacitetsutnyttjande som följer av ökad produktion och försäljning. |
| --- | --- |

(111)

På det hela taget förväntas unionsindustrin gynnas av åtgärder. Den skulle framför allt kunna dra nytta av ökade stordriftsfördelar till följd av det ökade kapacitetsutnyttjande som följer av ökad produktion och försäljning.

| (112) | Med hänsyn till ovanstående dras den preliminära slutsatsen att införandet av åtgärder mot dumpad import av den berörda produkten från Bosnien och Hercegovina inte i någon större omfattning kommer att påverka användarna i unionen och att det på det hela taget ligger i unionens intresse. |
| --- | --- |

(112)

Med hänsyn till ovanstående dras den preliminära slutsatsen att införandet av åtgärder mot dumpad import av den berörda produkten från Bosnien och Hercegovina inte i någon större omfattning kommer att påverka användarna i unionen och att det på det hela taget ligger i unionens intresse.

8.   FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (113) | Mot bakgrund av ovanstående slutsatser beträffande dumpning, den skada som vållats och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas beträffande import av den berörda produkten från Bosnien och Hercegovina för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(113)

Mot bakgrund av ovanstående slutsatser beträffande dumpning, den skada som vållats och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas beträffande import av den berörda produkten från Bosnien och Hercegovina för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

8.1.   Nivå för undanröjande av skada

| (114) | De provisoriska antidumpningsåtgärderna bör införas på en nivå som, utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids, är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållar unionsindustrin. |
| --- | --- |

(114)

De provisoriska antidumpningsåtgärderna bör införas på en nivå som, utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids, är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållar unionsindustrin.

| (115) | Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. En vinstmarginal före skatt på 5,9 % av omsättningen användes för beräkningen. Detta var den vinstnivå som unionsindustrin uppnått under undersökningsperioden för alla sina produkter, däribland den berörda produkten. Med tanke på att lönsamheten för den berörda produkten påverkades av den dumpade importen står det klart att detta är en försiktigt beräknad vinstnivå, som inte är för hög. Man övervägde dessutom om man borde använda de vinstnivåer som unionsindustrin uppnådde 2005–2007, men dessa var låga med avseende på den lönsamhet som företagen uppnått för liknande produkter och ansågs inte vara representativa för en livskraftig industri. Detta berodde på att priserna för den bosniska importen underskred unionsindustrins priser med 10–20 % under dessa tre år och sådana skillnader skulle ha spelat en betydande roll vid årliga avtalsförhandlingar. Dessa vinstmarginaler kunde därför inte betraktas som representativa för en normal situation på EU-marknaden. På denna grundval beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrin för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovan nämnda vinstmarginalen lades till produktionskostnaden. |
| --- | --- |

(115)

Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. En vinstmarginal före skatt på 5,9 % av omsättningen användes för beräkningen. Detta var den vinstnivå som unionsindustrin uppnått under undersökningsperioden för alla sina produkter, däribland den berörda produkten. Med tanke på att lönsamheten för den berörda produkten påverkades av den dumpade importen står det klart att detta är en försiktigt beräknad vinstnivå, som inte är för hög. Man övervägde dessutom om man borde använda de vinstnivåer som unionsindustrin uppnådde 2005–2007, men dessa var låga med avseende på den lönsamhet som företagen uppnått för liknande produkter och ansågs inte vara representativa för en livskraftig industri. Detta berodde på att priserna för den bosniska importen underskred unionsindustrins priser med 10–20 % under dessa tre år och sådana skillnader skulle ha spelat en betydande roll vid årliga avtalsförhandlingar. Dessa vinstmarginaler kunde därför inte betraktas som representativa för en normal situation på EU-marknaden. På denna grundval beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrin för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovan nämnda vinstmarginalen lades till produktionskostnaden.

| (116) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, som fastställts i samband med beräkningen av prisunderskridandet, och det genomsnittliga icke-skadevållande priset för unionsindustrins produkter vid försäljning på EU-marknaden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som andel av det genomsnittliga importvärdet cif. På grundval av detta beräknades en underskridandemarginal på 31,5 %. |
| --- | --- |

(116)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, som fastställts i samband med beräkningen av prisunderskridandet, och det genomsnittliga icke-skadevållande priset för unionsindustrins produkter vid försäljning på EU-marknaden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som andel av det genomsnittliga importvärdet cif. På grundval av detta beräknades en underskridandemarginal på 31,5 %.

8.2.   Provisoriska åtgärder

| (117) | Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen görs bedömningen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas beträffande import med ursprung i Bosnien och Hercegovina till en nivå motsvarande den konstaterade dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(117)

Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen görs bedömningen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas beträffande import med ursprung i Bosnien och Hercegovina till en nivå motsvarande den konstaterade dumpningsmarginalen.

| (118) | På grundval av ovanstående uppgår den preliminära antidumpningstullen för Bosnien och Hercegovina till 28,1 %. |
| --- | --- |

(118)

På grundval av ovanstående uppgår den preliminära antidumpningstullen för Bosnien och Hercegovina till 28,1 %.

9.   MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN

| (119) | Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också anges att de slutsatser som dras om införande av tullar i denna förordning är provisoriska och kan komma att behöva omprövas innan eventuella slutgiltiga tullar antas. |
| --- | --- |

(119)

Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också anges att de slutsatser som dras om införande av tullar i denna förordning är provisoriska och kan komma att behöva omprövas innan eventuella slutgiltiga tullar antas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av zeolit A i pulverform, även kallad zeolit NaA eller zeolit 4A i pulverform, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2842 10 00 (Taric-nummer 2842100030) med ursprung i Bosnien och Hercegovina.

2.   Den preliminära antidumpningstullsatsen på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 ska vara 28,1 %.

3.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

4.   Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, får berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning träder i kraft.

2.   I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 40, 17.2.2010, s. 5.

2

---

| 16.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/44

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1037/2010

av den 15 november 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 november 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | AL | 39,6 |
| MA | 72,3 |
| MK | 61,3 |
| ZZ | 57,7 |
| 0707 00 05 | AL | 68,6 |
| EG | 161,4 |
| TR | 136,0 |
| ZZ | 122,0 |
| 0709 90 70 | MA | 87,2 |
| TR | 137,5 |
| ZZ | 112,4 |
| 0805 20 10 | MA | 62,2 |
| ZA | 145,6 |
| ZZ | 103,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 45,5 |
| TR | 59,9 |
| UY | 55,0 |
| ZZ | 53,5 |
| 0805 50 10 | AR | 42,7 |
| TR | 67,8 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 69,3 |
| 0806 10 10 | BR | 258,3 |
| TR | 146,2 |
| US | 260,4 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 186,0 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 75,7 |
| US | 96,5 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 75,9 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| ZZ | 54,9 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

AL

39,6

MA

72,3

MK

61,3

ZZ

57,7

0707 00 05

AL

68,6

EG

161,4

TR

136,0

ZZ

122,0

0709 90 70

MA

87,2

TR

137,5

ZZ

112,4

0805 20 10

MA

62,2

ZA

145,6

ZZ

103,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

45,5

TR

59,9

UY

55,0

ZZ

53,5

0805 50 10

AR

42,7

TR

67,8

UY

57,1

ZA

109,5

ZZ

69,3

0806 10 10

BR

258,3

TR

146,2

US

260,4

ZA

79,2

ZZ

186,0

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

MK

27,2

NZ

75,7

US

96,5

ZA

96,2

ZZ

75,9

0808 20 50

CN

54,9

ZZ

54,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 16.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/46

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1038/2010

av den 15 november 2010

om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 november 2010

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 642/2010 av den 20 juli 2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005 utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005 utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan.

| (2) | Enligt artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, för beräkning av den importtull som avses i punkt 1 i den artikeln, representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, för beräkning av den importtull som avses i punkt 1 i den artikeln, representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga.

| (3) | Enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010 ska det pris som ska användas vid beräkningen av importtullen för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90 vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 5 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010 ska det pris som ska användas vid beräkningen av importtullen för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90 vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 5 i den förordningen.

| (4) | De importtullar som ska gälla från och med den 16 november 2010 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft bör fastställas. |
| --- | --- |

(4)

De importtullar som ska gälla från och med den 16 november 2010 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft bör fastställas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Från och med den 16 november 2010 gäller de importtullar som fastställs i bilaga I till den här förordningen på grundval av beräkningsgrunderna i bilaga II inom den spannmålssektor som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 november 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 187, 21.7.2010, s. 5.

2

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 och som ska gälla från och med den 16 november 2010

| KN-nr | Varuslag | Importtull (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete: av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 0,00 |
| 1005 10 90 | Utsädesmajs annan än hybridmajs | 0,00 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde | 0,00 |

KN-nr

Varuslag

Importtull (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete: av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

0,00

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

0,00

1005 10 90

Utsädesmajs annan än hybridmajs

0,00

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

0,00

1007 00 90

Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde

0,00

---

(1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EU) nr 642/2010 ska importtullen för varor, som anländer till unionens via Atlanten eller Suezkanalen, minskas med

| — | 3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet eller i Svarta havet, |
| --- | --- |

—

3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet eller i Svarta havet,

| — | 2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust.

(2)  Om villkoren i artikel 3 i förordning (EU) nr 642/2010 är uppfyllda har importören rätt till en schablonmässig minskning av importtullen med 24 euro/ton.

---

BILAGA II

Beräkningsgrunder för importtullarna i bilaga I

2.11.2010-12.11.2010

| 1. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vanligt vete (1) | Majs | Durumvete, hög kvalitet | Durumvete, medelhög kvalitet (2) | Durumvete, låg kvalitet (3) | Korn |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Börsnotering | 219,39 | 161,99 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 208,44 | 198,44 | 178,44 | 123,34 |
| Tillägg för Mexikanska golfen | — | 17,04 | — | — | — | — |
| Tillägg för Stora sjöarna | 20,14 | — | — | — | — | — |

1.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:

(EUR/t)

Vanligt vete (1)

Majs

Durumvete, hög kvalitet

Durumvete, medelhög kvalitet (2)

Durumvete, låg kvalitet (3)

Korn

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Börsnotering

219,39

161,99

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

208,44

198,44

178,44

123,34

Tillägg för Mexikanska golfen

—

17,04

—

—

—

—

Tillägg för Stora sjöarna

20,14

—

—

—

—

—

| 2. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:






  Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam | 18,20 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam | 46,32 EUR/t |

2.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:

Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

18,20 EUR/t

Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

46,32 EUR/t

---

(1)  Bidrag med 14 EUR/ton ingår (artikel 5.3 i förordning (EU) nr 642/2010).

(2)  Avdrag med 10 EUR/ton (artikel 5.3 i förordning (EU) nr 642/2010).

(3)  Avdrag med 30 EUR/ton (artikel 5.3 i förordning (EU) nr 642/2010).

---

| 16.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/49

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1039/2010

av den 15 november 2010

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 1029/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 1029/2010 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 november 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUT L 296, 13.11.2010, s. 17.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 16 november 2010

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,75 | 1,94 |
| 1701 99 10 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

55,54

0,00

1701 11 90 (1)

55,54

0,00

1701 12 10 (1)

55,54

0,00

1701 12 90 (1)

55,54

0,00

1701 91 00 (2)

51,75

1,94

1701 99 10 (2)

51,75

0,00

1701 99 90 (2)

51,75

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

BESLUT

| 16.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/51

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 4 augusti 2010

om det statliga stöd C 40/08 (f.d. N 163/08) som Polen har genomfört till förmån för PZL Hydral S.A.

[delgivet med nr K(2010) 5406]

(Endast den polska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2010/690/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

med beaktande av kommissionens beslut K(2008)4753 slutlig (1) om att inleda förfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och beslut K(2008)6371 slutlig (2) om att utvidga omfattningen av förfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i fråga om stöd nr C 40/2008 (f.d. N 163/2008),

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 27 mars 2008 anmälde de polska myndigheterna en omstruktureringsplan för PZL Hydral S.A. (nedan kallat PZL Hydral). Kommissionen begärde ytterligare information genom en skrivelse av den 6 maj 2008. Genom en skrivelse av den 4 juni 2008 begärde de polska myndigheterna en förlängning av tidsfristen för svar till den 27 juni 2008 och kommissionen gav sitt medgivande genom en skrivelse av den 10 juni 2008. De polska myndigheterna lämnade tilläggsinformation rörande omstruktureringsplanen genom en skrivelse av den 7 juli 2008. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 27 mars 2008 anmälde de polska myndigheterna en omstruktureringsplan för PZL Hydral S.A. (nedan kallat PZL Hydral). Kommissionen begärde ytterligare information genom en skrivelse av den 6 maj 2008. Genom en skrivelse av den 4 juni 2008 begärde de polska myndigheterna en förlängning av tidsfristen för svar till den 27 juni 2008 och kommissionen gav sitt medgivande genom en skrivelse av den 10 juni 2008. De polska myndigheterna lämnade tilläggsinformation rörande omstruktureringsplanen genom en skrivelse av den 7 juli 2008.

| (2) | Förfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (det formella granskningsförfarandet) inleddes den 10 september 2008. Det formella granskningsförfarandet utvidgades senare genom ett beslut av den 12 november 2008. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (det formella granskningsförfarandet) inleddes den 10 september 2008. Det formella granskningsförfarandet utvidgades senare genom ett beslut av den 12 november 2008.

| (3) | Polen framförde sina synpunkter den 14 oktober och den 22 december 2008 och lämnade tilläggsinformation den 7 april 2009. Kommissionen mottog inga synpunkter från tredje parter. |
| --- | --- |

(3)

Polen framförde sina synpunkter den 14 oktober och den 22 december 2008 och lämnade tilläggsinformation den 7 april 2009. Kommissionen mottog inga synpunkter från tredje parter.

| (4) | Möten med de polska myndigheterna hölls den 27 april, den 14 oktober 2009 och den 12 februari 2010. Den 18 december 2009 begärde kommissionen ytterligare information. Kommissionen och de polska myndigheterna utväxlade flera skrivelser per e-post och de polska myndigheterna sände tilläggsinformation per e-post på följande datum: 20 oktober 2009, 23 november 2009, 15 december 2009, 13 januari 2010, 16 januari 2010, 9 februari 2010, 10 februari 2010, 26 februari 2010, 1 mars 2010, 3 mars 2010, 4 mars 2010, 19 mars 2010, 5 maj 2010, 12 maj 2010, 20 maj 2010, 28 maj 2010, 3 juni 2010, 4 juni 2010, 7 juni 2010, 8 juni 2010, 9 juni 2010, 17 juni 2010, 23 juni 2010, 24 juni 2010, 28 juni 2010, 7 juli 2010, 8 juli 2010, 9 juli 2010, 12 juli 2010 och 13 juli 2010. |
| --- | --- |

(4)

Möten med de polska myndigheterna hölls den 27 april, den 14 oktober 2009 och den 12 februari 2010. Den 18 december 2009 begärde kommissionen ytterligare information. Kommissionen och de polska myndigheterna utväxlade flera skrivelser per e-post och de polska myndigheterna sände tilläggsinformation per e-post på följande datum: 20 oktober 2009, 23 november 2009, 15 december 2009, 13 januari 2010, 16 januari 2010, 9 februari 2010, 10 februari 2010, 26 februari 2010, 1 mars 2010, 3 mars 2010, 4 mars 2010, 19 mars 2010, 5 maj 2010, 12 maj 2010, 20 maj 2010, 28 maj 2010, 3 juni 2010, 4 juni 2010, 7 juni 2010, 8 juni 2010, 9 juni 2010, 17 juni 2010, 23 juni 2010, 24 juni 2010, 28 juni 2010, 7 juli 2010, 8 juli 2010, 9 juli 2010, 12 juli 2010 och 13 juli 2010.

II.   BESKRIVNING

II.1   Stödmottagare: PZL Hydral och PZL Wrocław

| (5) | PZL Hydral grundades 1946 som ett statligt företag. Det är nu ett stort företag som fram till 2008 var specialiserat på tillverkning av civil och militär industrihydraulik, utformning och tillverkning av och tjänster för elektroniska hydromekaniska bränslereglerande system för alla typer av flygplansmotorer, hydrauliska reglersystem för luftfartyg och krafthydraulik för helikoptrar. Sedan 2008 har PZL Hydral fungerat som moderföretag för en koncern, och har upphört med sin industriverksamhet. |
| --- | --- |

(5)

PZL Hydral grundades 1946 som ett statligt företag. Det är nu ett stort företag som fram till 2008 var specialiserat på tillverkning av civil och militär industrihydraulik, utformning och tillverkning av och tjänster för elektroniska hydromekaniska bränslereglerande system för alla typer av flygplansmotorer, hydrauliska reglersystem för luftfartyg och krafthydraulik för helikoptrar. Sedan 2008 har PZL Hydral fungerat som moderföretag för en koncern, och har upphört med sin industriverksamhet.

| (6) | År 2003 övertog den statsägda industriutvecklingsbyrån (nedan kallad IDA) 80,94 % av aktierna i PZL Hydral (1 284 686 aktier) från staten. Ytterligare aktier överfördes från staten till industriutvecklingsbyrån 2005 (499 103 aktier) vilket ökade industriutvecklingsbyråns aktieinnehav till 87,39 %, 2007 (64 374 aktier) vilket ökade aktieinnehavet till 90,54 %, och den 12 januari 2010 (38 399 aktier) vilket ökade aktieinnehavet till 92,42 %. Alla dessa transaktioner genomfördes till det symboliska priset av 1 zloty. Sedan den 12 januari 2010 har industriutvecklingsbyrån 18 886 562 aktier med ett nominellt värde på 18 865 620 zloty. De återstående aktierna (7,58 %) med ett nominellt värde på 1 547 210 zloty innehas för närvarande av de anställda. |
| --- | --- |

(6)

År 2003 övertog den statsägda industriutvecklingsbyrån (nedan kallad IDA) 80,94 % av aktierna i PZL Hydral (1 284 686 aktier) från staten. Ytterligare aktier överfördes från staten till industriutvecklingsbyrån 2005 (499 103 aktier) vilket ökade industriutvecklingsbyråns aktieinnehav till 87,39 %, 2007 (64 374 aktier) vilket ökade aktieinnehavet till 90,54 %, och den 12 januari 2010 (38 399 aktier) vilket ökade aktieinnehavet till 92,42 %. Alla dessa transaktioner genomfördes till det symboliska priset av 1 zloty. Sedan den 12 januari 2010 har industriutvecklingsbyrån 18 886 562 aktier med ett nominellt värde på 18 865 620 zloty. De återstående aktierna (7,58 %) med ett nominellt värde på 1 547 210 zloty innehas för närvarande av de anställda.

| (7) | År 2007 kontrollerade PZL Hydral följande dotterbolag: Zakład Odlewniczy ”Hydral” Sp. z o.o. vars huvudsakliga verksamhet är gjutning, smältning, bearbetning och ytbehandling av stålkomponenter, Zakład Cieplowniczy Term ”Hydral” Sp. z o.o. som producerar och säljer värmeenergi, Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o. som tillverkar ventiler och hydrauliska distributörer, bearbetar metallutrustning och tillhandahåller reparationstjänster för hydrauliska maskiner och tillbehör och PZL Wrocław Sp. z o.o. (nedan kallat PZL Wrocław). Dessutom kontrollerade PZL Hydral två andra företag som för närvarande håller på att likvideras. I slutet av år 2006 hade koncernen totalt 795 anställda. |
| --- | --- |

(7)

År 2007 kontrollerade PZL Hydral följande dotterbolag: Zakład Odlewniczy ”Hydral” Sp. z o.o. vars huvudsakliga verksamhet är gjutning, smältning, bearbetning och ytbehandling av stålkomponenter, Zakład Cieplowniczy Term ”Hydral” Sp. z o.o. som producerar och säljer värmeenergi, Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o. som tillverkar ventiler och hydrauliska distributörer, bearbetar metallutrustning och tillhandahåller reparationstjänster för hydrauliska maskiner och tillbehör och PZL Wrocław Sp. z o.o. (nedan kallat PZL Wrocław). Dessutom kontrollerade PZL Hydral två andra företag som för närvarande håller på att likvideras. I slutet av år 2006 hade koncernen totalt 795 anställda.

| (8) | PZL Wrocław grundades 2004 som ett helägt dotterbolag till PZL Hydral i syfte att skapa ett driftsbolag som tar över PZL Hydrals verksamhet, så att det senare kan fungera som ett holdingbolag och handha PZL Hydral-koncernens omstruktureringsprocess. |
| --- | --- |

(8)

PZL Wrocław grundades 2004 som ett helägt dotterbolag till PZL Hydral i syfte att skapa ett driftsbolag som tar över PZL Hydrals verksamhet, så att det senare kan fungera som ett holdingbolag och handha PZL Hydral-koncernens omstruktureringsprocess.

| (9) | Vissa av PZL Wrocławs tillgångar överfördes från PZL Hydral till PZL Wrocław, antingen som bidrag i natura till PZL Wrocławs kapital eller som försäljning med pris enligt bokfört värde i PZL Hydrals redovisning för 2004 (se tabell 1).

  Tabell 1


  Överföring av tillgångar som bidrag i natura eller som försäljning (zloty)









  Överförings-datum | Typ av tillgångar | Överföringsmetod (försäljning eller bidrag i natura) | Tillgångarnas bokförda värde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2004 | anläggningstillgångar – rörliga | bidrag i natura | 3 917 321,0 |
| 30.12.2004 | immateriella tillgångar | bidrag i natura | 801 332,0 |
| 30.12.2004 | pågående arbete | bidrag i natura | 1 251 352,0 |
| 30.12.2004 | material | bidrag i natura | 251 719,0 |
| 30.11.2006 | anläggningstillgångar – rörliga | bidrag i natura | 138 516,44 |
| 30.11.2006 | material | bidrag i natura | 679 915,73 |
| 30.11.2006 | anläggningstillgångar – rörliga | bidrag i natura | 1 186 803,54 |
| 30.11.2006 | immateriella tillgångar | bidrag i natura | 290 268,95 |
| 20.6.2007 | anläggningstillgångar – rörliga | försäljning | 1 250 000,0 |
| 30.12.2007 | anläggningstillgångar – rörliga | bidrag i natura | 1 293 600,0 |
| 21/23.12.2008 | pågående arbete | försäljning | 5 230 644,91 |
| 27.3.2008 | material | försäljning | 2 985 631,15 |
| 10.3.2009 | material | försäljning | 304 294,33 |

(9)

Vissa av PZL Wrocławs tillgångar överfördes från PZL Hydral till PZL Wrocław, antingen som bidrag i natura till PZL Wrocławs kapital eller som försäljning med pris enligt bokfört värde i PZL Hydrals redovisning för 2004 (se tabell 1).

Tabell 1

Överföring av tillgångar som bidrag i natura eller som försäljning (zloty)

Överförings-datum

Typ av tillgångar

Överföringsmetod (försäljning eller bidrag i natura)

Tillgångarnas bokförda värde

30.12.2004

anläggningstillgångar – rörliga

bidrag i natura

3 917 321,0

30.12.2004

immateriella tillgångar

bidrag i natura

801 332,0

30.12.2004

pågående arbete

bidrag i natura

1 251 352,0

30.12.2004

material

bidrag i natura

251 719,0

30.11.2006

anläggningstillgångar – rörliga

bidrag i natura

138 516,44

30.11.2006

material

bidrag i natura

679 915,73

30.11.2006

anläggningstillgångar – rörliga

bidrag i natura

1 186 803,54

30.11.2006

immateriella tillgångar

bidrag i natura

290 268,95

20.6.2007

anläggningstillgångar – rörliga

försäljning

1 250 000,0

30.12.2007

anläggningstillgångar – rörliga

bidrag i natura

1 293 600,0

21/23.12.2008

pågående arbete

försäljning

5 230 644,91

27.3.2008

material

försäljning

2 985 631,15

10.3.2009

material

försäljning

304 294,33

| (10) | De materiella anläggningstillgångar som PZL Wrocław förvärvade från PZL Hydral överfördes antingen som bidrag i natura till PZL Wrocławs kapital eller genom försäljning (se tabell 2). I båda fallen baserades transaktionsvärdet på en oberoende expertbedömning. När anläggningstillgångarna överfördes fanns det redan hypotek på fastigheter till förmån för följande offentliga borgenärer: socialförsäkringskontoret, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien och Wrocławs stad till ett belopp på 142,558 miljoner zloty.

  Tabell 2


  Överföring av fastigheter (zloty)









  Överföringsdatum | Typ av tillgångar | Överföringsmetod (försäljning eller bidrag i natura) | Tillgångarnas bokförda värde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2007 | anläggningstillgångar – fastigheter | bidrag i natura | 8 337 000,0 |
| 30.12.2007 | anläggningstillgångar – fastigheter | försäljning | 10 309 508,56 |

(10)

De materiella anläggningstillgångar som PZL Wrocław förvärvade från PZL Hydral överfördes antingen som bidrag i natura till PZL Wrocławs kapital eller genom försäljning (se tabell 2). I båda fallen baserades transaktionsvärdet på en oberoende expertbedömning. När anläggningstillgångarna överfördes fanns det redan hypotek på fastigheter till förmån för följande offentliga borgenärer: socialförsäkringskontoret, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien och Wrocławs stad till ett belopp på 142,558 miljoner zloty.

Tabell 2

Överföring av fastigheter (zloty)

Överföringsdatum

Typ av tillgångar

Överföringsmetod (försäljning eller bidrag i natura)

Tillgångarnas bokförda värde

30.12.2007

anläggningstillgångar – fastigheter

bidrag i natura

8 337 000,0

30.12.2007

anläggningstillgångar – fastigheter

försäljning

10 309 508,56

| (11) | Den 31 december 2007 gjorde PZL Hydral en överföring med det nominella värdet 918 900 zloty till PZL Wrocław i form av bidrag till PZL Wrocławs kapital. |
| --- | --- |

(11)

Den 31 december 2007 gjorde PZL Hydral en överföring med det nominella värdet 918 900 zloty till PZL Wrocław i form av bidrag till PZL Wrocławs kapital.

| (12) | De återstående tillgångarna som överfördes från PZL Hydral till PZL Wrocław mellan den 17 januari 2006 och den 27 april 2010 såldes till bokfört värde genom ett antal överföringar av tillgångar under konstruktion som inte var pantförskrivna eller belastade med hypotek. |
| --- | --- |

(12)

De återstående tillgångarna som överfördes från PZL Hydral till PZL Wrocław mellan den 17 januari 2006 och den 27 april 2010 såldes till bokfört värde genom ett antal överföringar av tillgångar under konstruktion som inte var pantförskrivna eller belastade med hypotek.

| (13) | Det totala värdet på tillgångarna som överfördes från PZL Hydral till PZL Wrocław mellan 2004 och 2010 uppgick till 44 708 791,02 zloty. |
| --- | --- |

(13)

Det totala värdet på tillgångarna som överfördes från PZL Hydral till PZL Wrocław mellan 2004 och 2010 uppgick till 44 708 791,02 zloty.

| (14) | 559 anställda överfördes från PZL Hydral till PZL Wrocław år 2008 och 37 anställda överfördes år 2009. |
| --- | --- |

(14)

559 anställda överfördes från PZL Hydral till PZL Wrocław år 2008 och 37 anställda överfördes år 2009.

| (15) | PZL Wrocław tillverkar komponenter för luftfartyg som används av den polska försvarsmakten (fram till slutet av år 2007 sköttes tillverkningen av PZL Hydral) och tillhandahåller tjänster för underhåll och reparation av utrustning som används av den polska armén. Militära produkter är föremål för produktspecifik certifiering i enlighet med den polska försvarsmaktens tekniska krav. Varje steg dokumenteras individuellt och produkterna (och relaterade underhållstjänster) övervakas av en militär företrädare på platsen. |
| --- | --- |

(15)

PZL Wrocław tillverkar komponenter för luftfartyg som används av den polska försvarsmakten (fram till slutet av år 2007 sköttes tillverkningen av PZL Hydral) och tillhandahåller tjänster för underhåll och reparation av utrustning som används av den polska armén. Militära produkter är föremål för produktspecifik certifiering i enlighet med den polska försvarsmaktens tekniska krav. Varje steg dokumenteras individuellt och produkterna (och relaterade underhållstjänster) övervakas av en militär företrädare på platsen.

| (16) | PZL Wrocław har för närvarande tillstånd nr B-007/2007 utfärdat den 17 januari 2007 av ministeriet för inrikes ärenden och administration, för verksamhet inom följande områden:






  — | Tillverkning och marknadsföring av utrustning för att avfyra ammunition för larm, signaler och gas enligt definitionen i punkt 8 (typer av vapen och ammunition) i bilaga 1 till ministerförordningen av den 3 december 2001 om typer av vapen och ammunition och en förteckning över militära och polisiära produkter och tekniker för tillverkning och marknadsföring som kräver tillstånd (3). |
| --- | --- | --- |

(16)

PZL Wrocław har för närvarande tillstånd nr B-007/2007 utfärdat den 17 januari 2007 av ministeriet för inrikes ärenden och administration, för verksamhet inom följande områden:

—

Tillverkning och marknadsföring av utrustning för att avfyra ammunition för larm, signaler och gas enligt definitionen i punkt 8 (typer av vapen och ammunition) i bilaga 1 till ministerförordningen av den 3 december 2001 om typer av vapen och ammunition och en förteckning över militära och polisiära produkter och tekniker för tillverkning och marknadsföring som kräver tillstånd (3).

| — | Tillverkning och marknadsföring av militära eller polisiära produkter enligt definitionen under rubriken WT V, och komponenter och beståndsdelar i produkter enligt definitionen under rubrikerna WT II, WT III och WT XIV (punkterna 1–4 och 7–10) i bilaga nr 2 (förteckning över militära och polisiära produkter och tekniker för tillverkning och marknadsföring som kräver tillstånd) till den ovan nämnda ministerförordningen. |
| --- | --- |

—

Tillverkning och marknadsföring av militära eller polisiära produkter enligt definitionen under rubriken WT V, och komponenter och beståndsdelar i produkter enligt definitionen under rubrikerna WT II, WT III och WT XIV (punkterna 1–4 och 7–10) i bilaga nr 2 (förteckning över militära och polisiära produkter och tekniker för tillverkning och marknadsföring som kräver tillstånd) till den ovan nämnda ministerförordningen.

| — | Tillverkning och marknadsföring av utrustning för tillverkning av militära eller polisiära produkter och marknadsföring av teknik för tillverkning av produkter avsedda för detta ändamål enligt definitionen under rubriken WT XIII i bilaga 2 (förteckning över militära och polisiära produkter och tekniker för tillverkning och marknadsföring som kräver tillstånd) till den ovan nämnda ministerförordningen. |
| --- | --- |

—

Tillverkning och marknadsföring av utrustning för tillverkning av militära eller polisiära produkter och marknadsföring av teknik för tillverkning av produkter avsedda för detta ändamål enligt definitionen under rubriken WT XIII i bilaga 2 (förteckning över militära och polisiära produkter och tekniker för tillverkning och marknadsföring som kräver tillstånd) till den ovan nämnda ministerförordningen.

| (17) | PZL Wrocław innehar följande certifikat:






  — | Certifikat om överensstämmelse med kraven i ISO 9001:2000 utfärdat av Bureau Veritas Certification. |
| --- | --- | --- |

(17)

PZL Wrocław innehar följande certifikat:

—

Certifikat om överensstämmelse med kraven i ISO 9001:2000 utfärdat av Bureau Veritas Certification.

| — | Certifikat om överensstämmelse med kraven i AS9100-B utfärdat av Bureau Veritas Certification. |
| --- | --- |

—

Certifikat om överensstämmelse med kraven i AS9100-B utfärdat av Bureau Veritas Certification.

| — | Certifikat om tillstånd att tillverka luftfartstillbehör som uppfyller kraven i PART 21-luftfartsförordningar utgivna av polska byrån för civil luftfart. |
| --- | --- |

—

Certifikat om tillstånd att tillverka luftfartstillbehör som uppfyller kraven i PART 21-luftfartsförordningar utgivna av polska byrån för civil luftfart.

| — | Certifikat för att utföra tekniskt underhåll på produkter som uppfyller kraven i PART 145-luftfartsförordningar utgivna av polska byrån för civil luftfart. |
| --- | --- |

—

Certifikat för att utföra tekniskt underhåll på produkter som uppfyller kraven i PART 145-luftfartsförordningar utgivna av polska byrån för civil luftfart.

| — | NADCAP-certifikat som utfärdas av prestandagranskningsinstitutet för valda specialprocesser: värmebehandling (HT), icke-förstörande provning (NDT), kemiska processer (CHP) och gnistbearbetning (EDM). |
| --- | --- |

—

NADCAP-certifikat som utfärdas av prestandagranskningsinstitutet för valda specialprocesser: värmebehandling (HT), icke-förstörande provning (NDT), kemiska processer (CHP) och gnistbearbetning (EDM).

| (18) | De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att produkterna från PZL Hydral (numera från PZL Wrocław) utgör en viktig del av den ekonomiska utvecklingsplan som den polska regeringen lanserade år 1995 för perioden 1996–2000 och år 2000 för perioden 2001–2006. |
| --- | --- |

(18)

De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att produkterna från PZL Hydral (numera från PZL Wrocław) utgör en viktig del av den ekonomiska utvecklingsplan som den polska regeringen lanserade år 1995 för perioden 1996–2000 och år 2000 för perioden 2001–2006.

| (19) | Det finns dessutom uttryckliga hänvisningar till PZL Hydral eller dess affärsverksamhet i ett antal genomförandeåtgärder och statliga riktlinjer för den ekonomiska utvecklingsplanen, t.ex. följande:






  — | Riktlinjer av den 30 januari 1995 från ledningen för den centrala planeringsbyrån om den ekonomiska utvecklingsplanen för 1996–2000. |
| --- | --- | --- |

(19)

Det finns dessutom uttryckliga hänvisningar till PZL Hydral eller dess affärsverksamhet i ett antal genomförandeåtgärder och statliga riktlinjer för den ekonomiska utvecklingsplanen, t.ex. följande:

—

Riktlinjer av den 30 januari 1995 från ledningen för den centrala planeringsbyrån om den ekonomiska utvecklingsplanen för 1996–2000.

| — | Riktlinjer från juli 2000 från finansministeriet om den centrala ekonomiska utvecklingsplanen för 2001–2006. |
| --- | --- |

—

Riktlinjer från juli 2000 från finansministeriet om den centrala ekonomiska utvecklingsplanen för 2001–2006.

| — | Organisering av arbete som företag genomför inom ramen för den nationella försvarslagen av den 23 augusti 2001 (4). |
| --- | --- |

—

Organisering av arbete som företag genomför inom ramen för den nationella försvarslagen av den 23 augusti 2001 (4).

| — | Ministerförordning av den 24 juni 2003 om anläggningar av särskild betydelse för statens säkerhet och försvar och specialskydd av dem (5). |
| --- | --- |

—

Ministerförordning av den 24 juni 2003 om anläggningar av särskild betydelse för statens säkerhet och försvar och specialskydd av dem (5).

| — | Ministerförordning av den 20 augusti 2004 med förteckning över företag som har särskild betydelse för ekonomin och försvaret (6). |
| --- | --- |

—

Ministerförordning av den 20 augusti 2004 med förteckning över företag som har särskild betydelse för ekonomin och försvaret (6).

| — | Ministerförordning av den 9 november 2007 med förteckning över företag som har särskild betydelse för ekonomin och försvaret (7). |
| --- | --- |

—

Ministerförordning av den 9 november 2007 med förteckning över företag som har särskild betydelse för ekonomin och försvaret (7).

| (20) | Företag som återfinns i denna typ av förteckningar måste tillhandahålla detaljerade årsrapporter om sin försvarsproduktionskapacitet (mängder, profil, värden) så att ministeriet kan planera den militära verksamheten. |
| --- | --- |

(20)

Företag som återfinns i denna typ av förteckningar måste tillhandahålla detaljerade årsrapporter om sin försvarsproduktionskapacitet (mängder, profil, värden) så att ministeriet kan planera den militära verksamheten.

| (21) | De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att relevanta tillstånd och certifikat (punkterna 16 och 17) gör det möjligt att leverera varor och tjänster av särskild kvalitet till specialkunder (företag av särskild betydelse för statligt försvar och försvarsministeriet). Utöver att PZL Wrocław (och tidigare PZL Hydral) levererar komponenter till hydrauliska system, bränslesystem och reglersystem, är även reparationer av installerade maskindelar av vital betydelse för funktionen hos de luftfartyg som den polska försvarsmakten använder (W-3, Mi-2, M28 Bryza och PZL 130 Orlik), och de polska myndigheterna påpekade också att W-3 och Mi-2 är de helikoptertyper som den polska armén använder mest. |
| --- | --- |

(21)

De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att relevanta tillstånd och certifikat (punkterna 16 och 17) gör det möjligt att leverera varor och tjänster av särskild kvalitet till specialkunder (företag av särskild betydelse för statligt försvar och försvarsministeriet). Utöver att PZL Wrocław (och tidigare PZL Hydral) levererar komponenter till hydrauliska system, bränslesystem och reglersystem, är även reparationer av installerade maskindelar av vital betydelse för funktionen hos de luftfartyg som den polska försvarsmakten använder (W-3, Mi-2, M28 Bryza och PZL 130 Orlik), och de polska myndigheterna påpekade också att W-3 och Mi-2 är de helikoptertyper som den polska armén använder mest.

| (22) | De varor som PZL Hydral tillverkar för försvarsmakten har motsvarande Natokod enligt Natos standardiseringsavtal, och företaget självt har en Natokod. |
| --- | --- |

(22)

De varor som PZL Hydral tillverkar för försvarsmakten har motsvarande Natokod enligt Natos standardiseringsavtal, och företaget självt har en Natokod.

| (23) | Enligt redogörelsen i punkt 9 ff. har PZL Hydral sedan december 2004 överfört tillgångar till PZL Wrocław. Endast tillgångarna som överfördes den 30 december 2007 (fastigheter) var belastade med hypotek till förmån för offentliga borgenärer. |
| --- | --- |

(23)

Enligt redogörelsen i punkt 9 ff. har PZL Hydral sedan december 2004 överfört tillgångar till PZL Wrocław. Endast tillgångarna som överfördes den 30 december 2007 (fastigheter) var belastade med hypotek till förmån för offentliga borgenärer.

| (24) | De polska myndigheterna bekräftade att PZL Wrocław sedan verksamheten inleddes hade skött alla sina skulder till offentliga borgenärer i tid, inklusive socialförsäkringsavgifter och skatter för de anställda. |
| --- | --- |

(24)

De polska myndigheterna bekräftade att PZL Wrocław sedan verksamheten inleddes hade skött alla sina skulder till offentliga borgenärer i tid, inklusive socialförsäkringsavgifter och skatter för de anställda.

II.2   PZL Hydrals finansiella svårigheter

| (25) | År 1998 började PZL Hydral få svårigheter att betala sina skulder till privata och offentliga borgenärer. |
| --- | --- |

(25)

År 1998 började PZL Hydral få svårigheter att betala sina skulder till privata och offentliga borgenärer.

| (26) | I slutet av 1998 uppgick PZL Hydrals skulder till privata borgenärer (banker och leverantörer) till 90,4 miljoner zloty. Största delen av skulderna gällde två banker: Bank [...] (8) och Bank [...]. |
| --- | --- |

(26)

I slutet av 1998 uppgick PZL Hydrals skulder till privata borgenärer (banker och leverantörer) till 90,4 miljoner zloty. Största delen av skulderna gällde två banker: Bank [...] (8) och Bank [...].

| (27) | PZL Hydral var skyldigt Bank [...] 54 miljoner zloty i slutet av 1998 och 86,4 miljoner zloty i november 2006, när ett förlikningsavtal slöts, och bankens fordran tillgodosågs 2007. PZL Hydral var skyldigt Bank [...] 23 miljoner zloty i slutet av år 1998 och 55,6 miljoner zloty i oktober 2003, och fordran tillgodosågs 2004.

  Tabell 3


  Ändringar i totalbeloppen för skulder som PZL Hydral hade hos [...] (tusen zloty) | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapital | 44 447 | 48 424 | 51 605 | 49 628 | 37 416 | 39 041 | 38 741 | 38 291 | 35 377 |
| Ränta | 9 583 | 17 683 | 26 194 | 34 449 | 29 157 | 38 184 | 40 920 | 43 776 | 51 018 |
| Totalt | 54 030 | 66 107 | 77 798 | 84 077 | 66 573 | 77 225 | 79 721 | 82 067 | 86 395 |

(27)

PZL Hydral var skyldigt Bank [...] 54 miljoner zloty i slutet av 1998 och 86,4 miljoner zloty i november 2006, när ett förlikningsavtal slöts, och bankens fordran tillgodosågs 2007. PZL Hydral var skyldigt Bank [...] 23 miljoner zloty i slutet av år 1998 och 55,6 miljoner zloty i oktober 2003, och fordran tillgodosågs 2004.

Tabell 3

Ändringar i totalbeloppen för skulder som PZL Hydral hade hos [...] (tusen zloty)

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

Kapital

44 447

48 424

51 605

49 628

37 416

39 041

38 741

38 291

35 377

Ränta

9 583

17 683

26 194

34 449

29 157

38 184

40 920

43 776

51 018

Totalt

54 030

66 107

77 798

84 077

66 573

77 225

79 721

82 067

86 395

Tabell 4

Ändringar av totalbeloppen för PZL Hydrals skulder till [...] (tusen zloty)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapital | 18 571 | 21 986 | 21 959 | 21 127 | 20 741 | 19 825 | 4 000 | 0 | 0 |
| Ränta | 4 572 | 5 983 | 10 842 | 16 759 | 23 975 | 35 773 | 0 | 0 | 0 |
| Totalt | 23 143 | 27 969 | 32 801 | 37 886 | 44 716 | 55 598 | 4 000 | 0 | 0 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

Kapital

18 571

21 986

21 959

21 127

20 741

19 825

4 000

0

0

Ränta

4 572

5 983

10 842

16 759

23 975

35 773

0

0

0

Totalt

23 143

27 969

32 801

37 886

44 716

55 598

4 000

0

0

| (28) | Dessa privata banker hade säkerheter med förmånsrätt (se detaljerad beskrivning i punkterna 32 och 34 nedan) och skulle utan svårigheter ha kunnat driva in sina fordringar genom exekvaturbeslut. Enligt 1997 års banklag (9) kan bankerna utfärda exekvaturbeslut på grundval av sina register eller andra dokument som rör banktransaktioner. Ett exekvaturbeslut kan tjäna som grund för verkställighet efter att domstolen har tilldelat det en verkställighetsklausul. Detta är en mycket snabbare väg än den som gäller för andra borgenärer, som måste begära ett föreläggande vid domstol innan ett verkställighetsbeslut kan gå vidare. De privata borgenärerna har dock inte vidtagit några indrivningsåtgärder, dvs. de har inte begärt att konkursförfarande inleds mot PZL Hydral och inte heller har de vidtagit några andra åtgärder för att driva igenom sina fordringar på tillgångarna. |
| --- | --- |

(28)

Dessa privata banker hade säkerheter med förmånsrätt (se detaljerad beskrivning i punkterna 32 och 34 nedan) och skulle utan svårigheter ha kunnat driva in sina fordringar genom exekvaturbeslut. Enligt 1997 års banklag (9) kan bankerna utfärda exekvaturbeslut på grundval av sina register eller andra dokument som rör banktransaktioner. Ett exekvaturbeslut kan tjäna som grund för verkställighet efter att domstolen har tilldelat det en verkställighetsklausul. Detta är en mycket snabbare väg än den som gäller för andra borgenärer, som måste begära ett föreläggande vid domstol innan ett verkställighetsbeslut kan gå vidare. De privata borgenärerna har dock inte vidtagit några indrivningsåtgärder, dvs. de har inte begärt att konkursförfarande inleds mot PZL Hydral och inte heller har de vidtagit några andra åtgärder för att driva igenom sina fordringar på tillgångarna.

| (29) | När PZL Hydral 1998–2006 hade svårigheter att betala tillbaka sina lån hade bankerna med stöd av civillagstiftningen kunnat debitera lagstadgad ränta enligt den räntesats som ministeriet fastställt (se tabell 7). I stället för att systematiskt debitera denna ränta debiterade bankerna dock tidvis endast enligt de räntesatser som framgår av tabell 5 och tabell 6.

  Tabell 5


  Räntesatser debiterade av Bank [...] (USD-lån baserade på Libor)
















  År | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 8,53 | 8,71 | 9,87 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 |

(29)

När PZL Hydral 1998–2006 hade svårigheter att betala tillbaka sina lån hade bankerna med stöd av civillagstiftningen kunnat debitera lagstadgad ränta enligt den räntesats som ministeriet fastställt (se tabell 7). I stället för att systematiskt debitera denna ränta debiterade bankerna dock tidvis endast enligt de räntesatser som framgår av tabell 5 och tabell 6.

Tabell 5

Räntesatser debiterade av Bank [...] (USD-lån baserade på Libor)

År

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

8,53

8,71

9,87

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

Tabell 6

Räntesatser debiterade av Bank [...] (USD-lån baserade på Libor)

| År | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 7,78 | 7,96 | 9,12 | 6,08 | 4,45 | 3,62 | 4,37 | 6,26 | 7,63 | 7,37 |

År

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

7,78

7,96

9,12

6,08

4,45

3,62

4,37

6,26

7,63

7,37

Tabell 7

Lagstadgade räntesatser

| År | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 34 | 23 | 23 | 30 | 18 | 13 | 12 | 13 | 11,5 | 11,5 |

År

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

34

23

23

30

18

13

12

13

11,5

11,5

| (30) | De polska myndigheterna hävdar att dessa banker utgick från att de skulle få en högre avkastning om de bidrog till PZL Hydrals omstruktureringsprocess. Bankerna följde noga förhandlingarna med det första företaget som var intresserat av att förvärva PZL Wrocław, nämligen [...] (se punkt 57 ff.). Bankerna övervakade regelbundet PZL Hydrals ekonomiska situation genom granskning av finansiella rapporter, besök på platsen och marknadsanalys. |
| --- | --- |

(30)

De polska myndigheterna hävdar att dessa banker utgick från att de skulle få en högre avkastning om de bidrog till PZL Hydrals omstruktureringsprocess. Bankerna följde noga förhandlingarna med det första företaget som var intresserat av att förvärva PZL Wrocław, nämligen [...] (se punkt 57 ff.). Bankerna övervakade regelbundet PZL Hydrals ekonomiska situation genom granskning av finansiella rapporter, besök på platsen och marknadsanalys.

| (31) | Bank [...] slöt i april 2003 ett förlikningsavtal för återbetalning av skulderna. Banken avskrev 51,6 miljoner zloty och godtog en återbetalning på endast 4 miljoner zloty (7 %). De avskrivningar som följde av förlikningsavtalet fördes in i PZL Hydrals redovisning för budgetåret 2004. |
| --- | --- |

(31)

Bank [...] slöt i april 2003 ett förlikningsavtal för återbetalning av skulderna. Banken avskrev 51,6 miljoner zloty och godtog en återbetalning på endast 4 miljoner zloty (7 %). De avskrivningar som följde av förlikningsavtalet fördes in i PZL Hydrals redovisning för budgetåret 2004.

| (32) | Bank [...] gick med på en uppgörelse grundad på dess egna ekonomiska bedömning trots att banken innehade hypotek med förmånsrätt. Banken garanterade sin kredit bl.a. genom en säkerhet på 13,7 miljoner zloty i fastigheter, överlåtelse av alla licensrättigheter och kommersiella rättigheter enligt det licensavtal som slutits med [...] rörande tillverkning av luftkonditioneringsutrustning till ett värde av 1,2 miljoner USD (ca 3 968 000 zloty) (10), överföring av maskiner och utrustning som levereras av [...] enligt licensavtalet till ett värde av 2,4 miljoner USD (ca 7 938 000 zloty) och överlåtelse av fordringar från försäljningen av luftkonditioneringsutrustning till ett värde av minst 8 miljoner USD per år (ca 26,5 miljoner zloty) (11). |
| --- | --- |

(32)

Bank [...] gick med på en uppgörelse grundad på dess egna ekonomiska bedömning trots att banken innehade hypotek med förmånsrätt. Banken garanterade sin kredit bl.a. genom en säkerhet på 13,7 miljoner zloty i fastigheter, överlåtelse av alla licensrättigheter och kommersiella rättigheter enligt det licensavtal som slutits med [...] rörande tillverkning av luftkonditioneringsutrustning till ett värde av 1,2 miljoner USD (ca 3 968 000 zloty) (10), överföring av maskiner och utrustning som levereras av [...] enligt licensavtalet till ett värde av 2,4 miljoner USD (ca 7 938 000 zloty) och överlåtelse av fordringar från försäljningen av luftkonditioneringsutrustning till ett värde av minst 8 miljoner USD per år (ca 26,5 miljoner zloty) (11).

| (33) | I november 2006 slöt Bank [...] ett förlikningsavtal för avskrivning av 86,4 miljoner zloty och godtog en återbetalning på endast 11,5 miljoner zloty. Således återbetalade PZL Hydral slutligen endast 13 % av skulden. Återstoden, dvs. 74,9 miljoner zloty, avskrevs. |
| --- | --- |

(33)

I november 2006 slöt Bank [...] ett förlikningsavtal för avskrivning av 86,4 miljoner zloty och godtog en återbetalning på endast 11,5 miljoner zloty. Således återbetalade PZL Hydral slutligen endast 13 % av skulden. Återstoden, dvs. 74,9 miljoner zloty, avskrevs.

| (34) | Bank [...] godtog detta låga belopp trots att den hade säkerhet med förmånsrätt i den fastighet som hade störst betydelse för produktionen och som inhyste de administrativa enheterna. Denna säkerhet bestod bl.a. av hypotek med förmånsrätt i två fastigheter till ett totalbelopp på 19,75 miljoner zloty, panträtt med förmånsrätt i en produktionslinje för kompressorer till ett belopp på 20 miljoner zloty, överlåtelse av fordringar med förmånsrätt i försäljningsavtal för kompressorer till ett värde av 20 miljoner zloty, en registrerad panträtt med förmånsrätt i maskiner och inventarier till ett totalvärde av 2,8 miljoner zloty och överföringsavtal med förmånsrätt i lös egendom till ett värde av 2,65 miljoner zloty, 2,4 miljoner zloty, 0,56 miljoner zloty och 1,1 miljoner zloty. Säkerheten var dessutom av sådan karaktär att en potentiell köpare skulle ha kunna fortsätta med produktionen efter förvärvet, och det skulle också ha varit möjligt att transportera hela eller delar av maskinerna utan att demontera dem, om en potentiell köpare skulle ha velat flytta dem. |
| --- | --- |

(34)

Bank [...] godtog detta låga belopp trots att den hade säkerhet med förmånsrätt i den fastighet som hade störst betydelse för produktionen och som inhyste de administrativa enheterna. Denna säkerhet bestod bl.a. av hypotek med förmånsrätt i två fastigheter till ett totalbelopp på 19,75 miljoner zloty, panträtt med förmånsrätt i en produktionslinje för kompressorer till ett belopp på 20 miljoner zloty, överlåtelse av fordringar med förmånsrätt i försäljningsavtal för kompressorer till ett värde av 20 miljoner zloty, en registrerad panträtt med förmånsrätt i maskiner och inventarier till ett totalvärde av 2,8 miljoner zloty och överföringsavtal med förmånsrätt i lös egendom till ett värde av 2,65 miljoner zloty, 2,4 miljoner zloty, 0,56 miljoner zloty och 1,1 miljoner zloty. Säkerheten var dessutom av sådan karaktär att en potentiell köpare skulle ha kunna fortsätta med produktionen efter förvärvet, och det skulle också ha varit möjligt att transportera hela eller delar av maskinerna utan att demontera dem, om en potentiell köpare skulle ha velat flytta dem.

| (35) | Efter avtalen med bankerna frisläpptes säkerheten för anläggningstillgångarna. I och med detta förbättrades de offentliga borgenärernas läge i förhållande till denna säkerhet, dvs. deras hypotek fick en högre företrädesordning (12). |
| --- | --- |

(35)

Efter avtalen med bankerna frisläpptes säkerheten för anläggningstillgångarna. I och med detta förbättrades de offentliga borgenärernas läge i förhållande till denna säkerhet, dvs. deras hypotek fick en högre företrädesordning (12).

| (36) | År 1998 bestod företagets skulder till offentliga borgenärer av offentligrättsliga fordringar (socialförsäkringskontoret, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole, regionkontoret i lägre Silesien, Wrocław stad och statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer) som uppgick till 29 miljoner zloty. Dessutom hade finansministeriet civilrättsliga fordringar på 9,4 miljoner zloty. Utvecklingen av dessa skulder till olika offentliga borgenärer framgår av tabellerna 8, 9, 10, 11, 12, 13 och 14.

  Tabell 8


  PLZ Hydrals skulder till socialförsäkringkontoret (tusen zloty) | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapital | 20 028 | 27 477 | 35 107 | 42 963 | 47 695 | 55 935 | 62 395 | 69 296 | 74 187 | 74 903 |
| Ränta | 9 219 | 20 000 | 32 651 | 46 100 | 60 810 | 68 421 | 76 653 | 84 040 | 88 835 | 102 223 |
| Totalt | 29 247 | 47 477 | 67 758 | 89 063 | 108 505 | 124 356 | 139 048 | 153 336 | 163 022 | 177 126 |

(36)

År 1998 bestod företagets skulder till offentliga borgenärer av offentligrättsliga fordringar (socialförsäkringskontoret, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole, regionkontoret i lägre Silesien, Wrocław stad och statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer) som uppgick till 29 miljoner zloty. Dessutom hade finansministeriet civilrättsliga fordringar på 9,4 miljoner zloty. Utvecklingen av dessa skulder till olika offentliga borgenärer framgår av tabellerna 8, 9, 10, 11, 12, 13 och 14.

Tabell 8

PLZ Hydrals skulder till socialförsäkringkontoret (tusen zloty)

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Kapital

20 028

27 477

35 107

42 963

47 695

55 935

62 395

69 296

74 187

74 903

Ränta

9 219

20 000

32 651

46 100

60 810

68 421

76 653

84 040

88 835

102 223

Totalt

29 247

47 477

67 758

89 063

108 505

124 356

139 048

153 336

163 022

177 126

Tabell 9

PLZ Hydrals skulder till skattemyndigheten i regionen lägre Silesien (tusen zloty)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapital | 1 700 | 2 700 | 3 656 | 4 750 | 6 198 | 10 928 | 12 471 | 18 655 | 20 769 | 38 946 |
| Ränta | 750 | 1 100 | 1 500 | 1 950 | 2 900 | 3 200 | 3 800 | 5 347 | 8 450 | 10 553 |
| Totalt | 2 450 | 3 800 | 5 156 | 6 700 | 9 098 | 14 128 | 16 271 | 24 002 | 29 219 | 49 499 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Kapital

1 700

2 700

3 656

4 750

6 198

10 928

12 471

18 655

20 769

38 946

Ränta

750

1 100

1 500

1 950

2 900

3 200

3 800

5 347

8 450

10 553

Totalt

2 450

3 800

5 156

6 700

9 098

14 128

16 271

24 002

29 219

49 499

Tabell 10

PLZ Hydrals skulder till skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole (tusen zloty)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapital | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ränta (13) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |
| Totalt | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Kapital

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Ränta (13)

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

Totalt

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

Tabell 11

PLZ Hydrals skulder till Wrocław stad (tusen zloty)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapital | 1 682 | 3 058 | 4 510 | 5 972 | 7 556 | 9 404 | 11 299 | 13 180 | 14 465 | 16 389 |
| Ränta | 1 800 | 2 200 | 3 500 | 5 500 | 7 100 | 7 950 | 8 500 | 9 065 | 9 951 | 10 698 |
| Totalt | 3 482 | 5 258 | 8 010 | 11 472 | 14 656 | 17 354 | 19 799 | 22 245 | 24 416 | 27 087 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Kapital

1 682

3 058

4 510

5 972

7 556

9 404

11 299

13 180

14 465

16 389

Ränta

1 800

2 200

3 500

5 500

7 100

7 950

8 500

9 065

9 951

10 698

Totalt

3 482

5 258

8 010

11 472

14 656

17 354

19 799

22 245

24 416

27 087

Tabell 12

PLZ Hydrals skulder till regionkontoret i lägre Silesien (tusen zloty)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapital | 0 | 15 | 37 | 57 | 76 | 90 | 90 | 90 | 567 | 935 |
| Ränta | 0 | 2 | 8 | 14 | 21 | 29 | 35 | 40 | 75 | 136 |
| Totalt | 0 | 17 | 45 | 71 | 97 | 119 | 125 | 130 | 642 | 1 071 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Kapital

0

15

37

57

76

90

90

90

567

935

Ränta

0

2

8

14

21

29

35

40

75

136

Totalt

0

17

45

71

97

119

125

130

642

1 071

Tabell 13

PLZ Hydrals skulder till statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer (tusen zloty)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapital | 2 446 | 2 937 | 3 457 | 3 394 | 4 313 | 4 771 | 4 927 | 5 510 | 5 577 | 5 639 |
| Ränta | 3 550 | 3 900 | 4 100 | 4 308 | 4 807 | 5 080 | 5 518 | 6 040 | 6 898 | 7 245 |
| Totalt | 5 996 | 6 837 | 7 557 | 7 702 | 9 120 | 9 851 | 10 445 | 11 550 | 12 476 | 12 884 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Kapital

2 446

2 937

3 457

3 394

4 313

4 771

4 927

5 510

5 577

5 639

Ränta

3 550

3 900

4 100

4 308

4 807

5 080

5 518

6 040

6 898

7 245

Totalt

5 996

6 837

7 557

7 702

9 120

9 851

10 445

11 550

12 476

12 884

Tabell 14

PLZ Hydrals skulder till finansministeriet (tusen zloty)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapital | 8 018,8 | 14 395,5 | 64 717,1 | 64 717,1 | 19 687,7 | 19 646,5 | 19 422,5 | 18 773,1 | 18 260,3 | 18 260,3 |
| Ränta | 1 372,9 | 2 639,2 | 9 627,6 | 28 741,3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 193,7 | 1 117,1 |
| Totalt | 9 391,7 | 17 034,7 | 74 344,7 | 93 458,4 | 19 687,7 | 19 646,5 | 19 422,5 | 18 773,1 | 18 454,0 | 19 377,4 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Kapital

8 018,8

14 395,5

64 717,1

64 717,1

19 687,7

19 646,5

19 422,5

18 773,1

18 260,3

18 260,3

Ränta

1 372,9

2 639,2

9 627,6

28 741,3

0

0

0

0

193,7

1 117,1

Totalt

9 391,7

17 034,7

74 344,7

93 458,4

19 687,7

19 646,5

19 422,5

18 773,1

18 454,0

19 377,4

| (37) | De räntesatser som de offentliga borgenärerna debiterade på skatteskulderna visas i tabell 15. Det är viktigt att notera att tabellerna 8–14 visar delbetalningar av belopp och nivån vid slutet av året, och den utestående räntan under ett visst år är därför inte direkt relaterad till kapitalet, som kan variera.

  Tabell 15


  Ränta på skatteskulder
   (14)



















  År | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 50 | 35 | 44 | 40 | 23 | 15 | 15 | 14 | 11 | 12 | 14 | 11 | 10 |

(37)

De räntesatser som de offentliga borgenärerna debiterade på skatteskulderna visas i tabell 15. Det är viktigt att notera att tabellerna 8–14 visar delbetalningar av belopp och nivån vid slutet av året, och den utestående räntan under ett visst år är därför inte direkt relaterad till kapitalet, som kan variera.

Tabell 15

Ränta på skatteskulder
   (14)

År

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

%

50

35

44

40

23

15

15

14

11

12

14

11

10

| (38) | Utöver debitering av lämplig ränta på skatteskulderna säkrade socialförsäkringskontoret, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole, Wrocław stad och regionkontoret i lägre Silesien sina fordringar på PZL Hydral genom inteckning i företagets fasta tillgångar. I tabellerna 16, 17, 18, 19 och 20 visas ändringarna i de hypotek på PZL Hydrals tillgångar som innehades av dessa offentliga borgenärer.

  Tabell 16


  Socialförsäkringskontorets säkerhet på PZL Hydrals tillgångar | År | Belopp | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 21 996 411,92 zloty | hypotek totalt |
| 2 | 1999 | 21 996 411,92 zloty | hypotek totalt |
| 3 | 2000 | 21 996 411,92 zloty | hypotek totalt |
| 4 | 2001 | 28 660 990,95 zloty | hypotek totalt
  ett hypotek på 6 664 579,03zloty lades till |
| 5 | 2002 | 29 602 956,07 zloty | hypotek totalt
  ett hypotek på 941 965,12zloty lades till |
| 6 | 2003 | 37 315 430,58 zloty | hypotek totalt
  ett hypotek på 7 712 474,51zloty lades till |
| 7 | 2004 | 68 984 278,13 zloty | hypotek totalt
  ett hypotek på 31 668 847,55zloty lades till |
| 8 | 2005 | 82 625 551,83 zloty | hypotek totalt
  ett hypotek på 1 364 127,70zloty lades till |
| 9 | 2006 | 91 511 663,94 zloty | hypotek totalt
  ett hypotek på 8 886 112,11zloty lades till |
| 10 | 2007 | 96 153 021,00 zloty | hypotek totalt
  ett hypotek på 4 641 357,06zloty lades till |

(38)

Utöver debitering av lämplig ränta på skatteskulderna säkrade socialförsäkringskontoret, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole, Wrocław stad och regionkontoret i lägre Silesien sina fordringar på PZL Hydral genom inteckning i företagets fasta tillgångar. I tabellerna 16, 17, 18, 19 och 20 visas ändringarna i de hypotek på PZL Hydrals tillgångar som innehades av dessa offentliga borgenärer.

Tabell 16

Socialförsäkringskontorets säkerhet på PZL Hydrals tillgångar

År

Belopp

Kommentarer

1

1998

21 996 411,92 zloty

hypotek totalt

2

1999

21 996 411,92 zloty

hypotek totalt

3

2000

21 996 411,92 zloty

hypotek totalt

4

2001

28 660 990,95 zloty

hypotek totalt

ett hypotek på 6 664 579,03zloty lades till

5

2002

29 602 956,07 zloty

hypotek totalt

ett hypotek på 941 965,12zloty lades till

6

2003

37 315 430,58 zloty

hypotek totalt

ett hypotek på 7 712 474,51zloty lades till

7

2004

68 984 278,13 zloty

hypotek totalt

ett hypotek på 31 668 847,55zloty lades till

8

2005

82 625 551,83 zloty

hypotek totalt

ett hypotek på 1 364 127,70zloty lades till

9

2006

91 511 663,94 zloty

hypotek totalt

ett hypotek på 8 886 112,11zloty lades till

10

2007

96 153 021,00 zloty

hypotek totalt

ett hypotek på 4 641 357,06zloty lades till

Tabell 17

Säkerhet i PZL Hydrals tillgångar som innehas av skattemyndigheten i lägre Silesien

| | År | Belopp | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | — | — |
| 4 | 2001 | — | — |
| 5 | 2002 | — | — |
| 6 | 2003 | — | — |
| 7 | 2004 | — | — |
| 8 | 2005 | 5 692 649,25 zloty | hypotek totalt |
| 9 | 2006 | 5 692 649,25 zloty | hypotek totalt |
| 10 | 2007 | 5 692 649,25 zloty | hypotek totalt |

År

Belopp

Kommentarer

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

—

—

4

2001

—

—

5

2002

—

—

6

2003

—

—

7

2004

—

—

8

2005

5 692 649,25 zloty

hypotek totalt

9

2006

5 692 649,25 zloty

hypotek totalt

10

2007

5 692 649,25 zloty

hypotek totalt

Tabell 18

Säkerhet i PZL Hydrals tillgångar som innehas av skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole

| | År | Belopp | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | 112 759,61 zloty | hypotek totalt |
| 4 | 2001 | 212 138,61 zloty | hypotek totalt
  ett hypotek på 99 379,00 zloty lades till |
| 5 | 2002 | 212 138,61 zloty | hypotek totalt |
| 6 | 2003 | 212 138,61 zloty | hypotek totalt |
| 7 | 2004 | 212 138,61 zloty | hypotek totalt |
| 8 | 2005 | 212 138,61 zloty | hypotek totalt |
| 9 | 2006 | 212 138,61 zloty | hypotek totalt |
| 10 | 2007 | 212 138,61 zloty | hypotek totalt |

År

Belopp

Kommentarer

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

112 759,61 zloty

hypotek totalt

4

2001

212 138,61 zloty

hypotek totalt

ett hypotek på 99 379,00 zloty lades till

5

2002

212 138,61 zloty

hypotek totalt

6

2003

212 138,61 zloty

hypotek totalt

7

2004

212 138,61 zloty

hypotek totalt

8

2005

212 138,61 zloty

hypotek totalt

9

2006

212 138,61 zloty

hypotek totalt

10

2007

212 138,61 zloty

hypotek totalt

Tabell 19

Säkerhet i PZL Hydrals tillgångar som innehas av Wrocław stad

| | År | Belopp | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 710 074,30 zloty | hypotek totalt |
| 2 | 1999 | 710 074,30 zloty | hypotek totalt |
| 3 | 2000 | 710 074,30 zloty | hypotek totalt |
| 4 | 2001 | 945 962,80 zloty | hypotek totalt
  ett hypotek på 235 888,50zloty lades till |
| 5 | 2002 | 2 119 622,40 zloty | hypotek totalt
  ett hypotek på 1 173 659,60zloty lades till |
| 6 | 2003 | 2 119 622,40 zloty | hypotek totalt |
| 7 | 2004 | 11 217 294,85 zloty | hypotek totalt
  ett hypotek på 9 097 672,45zloty lades till |
| 8 | 2005 | 11 217 294,85 zloty | hypotek totalt |
| 9 | 2006 | 12 589 452,85 zloty | hypotek totalt
  ett hypotek på 3 538 324,00zloty lades till |
| 10 | 2007 | 15 379 758,25 zloty | hypotek totalt
  ett hypotek på 2 790 305,40zloty lades till |

År

Belopp

Kommentarer

1

1998

710 074,30 zloty

hypotek totalt

2

1999

710 074,30 zloty

hypotek totalt

3

2000

710 074,30 zloty

hypotek totalt

4

2001

945 962,80 zloty

hypotek totalt

ett hypotek på 235 888,50zloty lades till

5

2002

2 119 622,40 zloty

hypotek totalt

ett hypotek på 1 173 659,60zloty lades till

6

2003

2 119 622,40 zloty

hypotek totalt

7

2004

11 217 294,85 zloty

hypotek totalt

ett hypotek på 9 097 672,45zloty lades till

8

2005

11 217 294,85 zloty

hypotek totalt

9

2006

12 589 452,85 zloty

hypotek totalt

ett hypotek på 3 538 324,00zloty lades till

10

2007

15 379 758,25 zloty

hypotek totalt

ett hypotek på 2 790 305,40zloty lades till

Tabell 20

Säkerheter i PZL Hydrals tillgångar som innehas av regionkontoret i lägre Silesien

| | År | Belopp | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | — | — |
| 4 | 2001 | — | — |
| 5 | 2002 | 634 594,10 zloty | hypotek totalt |
| 6 | 2003 | 634 594,10 zloty | hypotek totalt |
| 7 | 2004 | 634 594,10 zloty | hypotek totalt |
| 8 | 2005 | 634 594,10 zloty | hypotek totalt |
| 9 | 2006 | 634 594,10 zloty | hypotek totalt |
| 10 | 2007 | 634 594,10 zloty | hypotek totalt |

År

Belopp

Kommentarer

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

—

—

4

2001

—

—

5

2002

634 594,10 zloty

hypotek totalt

6

2003

634 594,10 zloty

hypotek totalt

7

2004

634 594,10 zloty

hypotek totalt

8

2005

634 594,10 zloty

hypotek totalt

9

2006

634 594,10 zloty

hypotek totalt

10

2007

634 594,10 zloty

hypotek totalt

| (39) | De polska myndigheterna noterade också att de offentliga borgenärerna hade beaktat den betydande värdeökningen för industriella fastigheter i Wrocław mellan 2003 och 2008. Fastighetspriserna steg allmänt med 100 % och för PZL Hydrals fastigheter var ökningen 300 %. Offentliga borgenärer med hypotek i PZL Hydrals tillgångar kunde därför konstatera att värdet på deras säkerhet hade ökat. |
| --- | --- |

(39)

De polska myndigheterna noterade också att de offentliga borgenärerna hade beaktat den betydande värdeökningen för industriella fastigheter i Wrocław mellan 2003 och 2008. Fastighetspriserna steg allmänt med 100 % och för PZL Hydrals fastigheter var ökningen 300 %. Offentliga borgenärer med hypotek i PZL Hydrals tillgångar kunde därför konstatera att värdet på deras säkerhet hade ökat.

| (40) | De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer och finansministeriet inte innehade några säkerheter (hypotek) i PZL Hydrals tillgångar. Finansministeriet drev in en del av sina fordringar genom ett avtal med PZL Hydral som slöts den 20 maj 2002, enligt vilket PZL Hydral skulle betala en betydande del av sina skulder fram till slutet av år 2002 (se tabell 14). |
| --- | --- |

(40)

De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer och finansministeriet inte innehade några säkerheter (hypotek) i PZL Hydrals tillgångar. Finansministeriet drev in en del av sina fordringar genom ett avtal med PZL Hydral som slöts den 20 maj 2002, enligt vilket PZL Hydral skulle betala en betydande del av sina skulder fram till slutet av år 2002 (se tabell 14).

| (41) | Enligt de polska myndigheterna vidtog de offentliga borgenärerna – i motsats till de privata borgenärerna – indrivningsåtgärder via en utmätningsman. Mellan 1998 och 2007 lämnade socialförsäkringskontoret exekutionstitlar för ett belopp på 119,95 miljoner zloty, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien för ett belopp på 43,8 miljoner zloty och statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer för ett belopp på 2,1 miljoner zloty, men de belopp som i praktiken erhölls genom detta nådde inte upp till skuldnivån enligt exekutionstitlarna. De polska myndigheterna betonade att alternativa åtgärder, såsom att beslagta tillgångar, inte ansågs vara rimliga att verkställa och inte heller var ekonomiskt meningsfulla. De övriga offentliga borgenärerna vidtog inga indrivningsåtgärder men observerade privatiserings- och omstruktureringsprocessen, som de ansåg skulle ge dem en högre avkastning än en direkt indrivning av fordringarna.

  Tabell 21


  Sammanfattning av offentliga borgenärers indrivningsåtgärder gentemot PZL Hydral (1997–2009) | År | Betalda offentliga skulder |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 206 349,90 zloty |
| 2 | 1999 | 0,00 zloty |
| 3 | 2000 | 674 100,75 zloty |
| 4 | 2001 | 4 922 525,14 zloty |
| 5 | 2002 | 3 209 042,05 zloty |
| 6 | 2003 | 223 928,70 zloty |
| 7 | 2004 | 1 960 765,69 zloty |
| 8 | 2005 | 3 641 223,35 zloty |
| 9 | 2006 | 4 472 476,92 zloty |
| 10 | 2007 | 9 455 133,89 zloty |
| 11 | 2008 | 54 590 790,45 zloty |
| 12 | 2009 | 4 500 000 |
| Totalt | | 87 846 336,84 zloty |

(41)

Enligt de polska myndigheterna vidtog de offentliga borgenärerna – i motsats till de privata borgenärerna – indrivningsåtgärder via en utmätningsman. Mellan 1998 och 2007 lämnade socialförsäkringskontoret exekutionstitlar för ett belopp på 119,95 miljoner zloty, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien för ett belopp på 43,8 miljoner zloty och statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer för ett belopp på 2,1 miljoner zloty, men de belopp som i praktiken erhölls genom detta nådde inte upp till skuldnivån enligt exekutionstitlarna. De polska myndigheterna betonade att alternativa åtgärder, såsom att beslagta tillgångar, inte ansågs vara rimliga att verkställa och inte heller var ekonomiskt meningsfulla. De övriga offentliga borgenärerna vidtog inga indrivningsåtgärder men observerade privatiserings- och omstruktureringsprocessen, som de ansåg skulle ge dem en högre avkastning än en direkt indrivning av fordringarna.

Tabell 21

Sammanfattning av offentliga borgenärers indrivningsåtgärder gentemot PZL Hydral (1997–2009)

År

Betalda offentliga skulder

1

1998

206 349,90 zloty

2

1999

0,00 zloty

3

2000

674 100,75 zloty

4

2001

4 922 525,14 zloty

5

2002

3 209 042,05 zloty

6

2003

223 928,70 zloty

7

2004

1 960 765,69 zloty

8

2005

3 641 223,35 zloty

9

2006

4 472 476,92 zloty

10

2007

9 455 133,89 zloty

11

2008

54 590 790,45 zloty

12

2009

4 500 000

Totalt

87 846 336,84 zloty

| (42) | Mellan 1998 och 2009 betalades offentliga skulder till ett belopp på 87,846 miljoner zloty (26 %). |
| --- | --- |

(42)

Mellan 1998 och 2009 betalades offentliga skulder till ett belopp på 87,846 miljoner zloty (26 %).

| (43) | Efter 2003 har PZL Hydral i betydande grad ökat betalningen av offentliga skulder. |
| --- | --- |

(43)

Efter 2003 har PZL Hydral i betydande grad ökat betalningen av offentliga skulder.

II.3   PZL Hydral som ett företag i svårigheter

| (44) | I tabell 22 visas finansiella uppgifter för PZL Hydral för 1998–2009.

  Tabell 22


  utvalda uppgifter från PZL Hydrals finansiella rapporter (tusen zloty) | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettointäkter från försäljning | 44 088 | 46 403 | 45 691 | 37 933 | 35 500 | 37 111 | 34 651 | 47 560 | 48 618 | 55 741 | 32 757 | 11 870 |
| Vinst (förlust) från försäljning | (10 839) | (1 546) | 2 004 | (8 772) | (10 005) | (9 420) | (6 857) | 972 | 49 | 3 641 | (6 454) | (165 020) |
| Nettovinst (-förlust) (15) | (13 661) | (13 354) | 217 | 18,473 | 49,346 | (177 982) | (48 151) | (14 927) | (1 076) | 61 578 | 23 902 | 46 |
| Totala tillgångar | 203 936 | 212 834 | 228 344 | 250 115 | 192 013 | 113 255 | 86 966 | 92 011 | 76 986 | 111 051 | 35 661 | 30 617 |
| Aktieägarnas (negativa) aktiekapital | 9 707 | 3 078 | 268 | 18 440 | 15 074 | (166 664) | (214 815) | (229 743) | (250 500) | (188 922) | (165 020) | (164 974) |
| Långfristiga skulder och reserver | 194 231 | 209 756 | 228 075 | 231 675 | 176 939 | 279 920 | 301 781 | 321 753 | 327 486 | 299 973 | 200 681 | 195 592 |

(44)

I tabell 22 visas finansiella uppgifter för PZL Hydral för 1998–2009.

Tabell 22

utvalda uppgifter från PZL Hydrals finansiella rapporter (tusen zloty)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Nettointäkter från försäljning

44 088

46 403

45 691

37 933

35 500

37 111

34 651

47 560

48 618

55 741

32 757

11 870

Vinst (förlust) från försäljning

(10 839)

(1 546)

2 004

(8 772)

(10 005)

(9 420)

(6 857)

972

49

3 641

(6 454)

(165 020)

Nettovinst (-förlust) (15)

(13 661)

(13 354)

217

18,473

49,346

(177 982)

(48 151)

(14 927)

(1 076)

61 578

23 902

46

Totala tillgångar

203 936

212 834

228 344

250 115

192 013

113 255

86 966

92 011

76 986

111 051

35 661

30 617

Aktieägarnas (negativa) aktiekapital

9 707

3 078

268

18 440

15 074

(166 664)

(214 815)

(229 743)

(250 500)

(188 922)

(165 020)

(164 974)

Långfristiga skulder och reserver

194 231

209 756

228 075

231 675

176 939

279 920

301 781

321 753

327 486

299 973

200 681

195 592

| (45) | Från 1998 till 2002 hade PZL Hydral ett positivt aktiekapital. Från och med 2003 hade företaget ett negativt aktiekapital och noterade systematiska nettoförluster fram till 2007. Mellan 2007 och 2009 gick PZL Hydral med vinst. Värdet på PZL Hydrals tillgångar minskade från 203,936 miljoner zloty år 1998 till 76,986 miljoner zloty år 2006. De långfristiga skulderna ökade konstant från 1998 till 2001 och från 2003 till 2006, då de uppgick till 327,486 miljoner zloty. |
| --- | --- |

(45)

Från 1998 till 2002 hade PZL Hydral ett positivt aktiekapital. Från och med 2003 hade företaget ett negativt aktiekapital och noterade systematiska nettoförluster fram till 2007. Mellan 2007 och 2009 gick PZL Hydral med vinst. Värdet på PZL Hydrals tillgångar minskade från 203,936 miljoner zloty år 1998 till 76,986 miljoner zloty år 2006. De långfristiga skulderna ökade konstant från 1998 till 2001 och från 2003 till 2006, då de uppgick till 327,486 miljoner zloty.

| (46) | Såsom framgår ovan härrörde PZL Hydrals intäkter från och med 2008 i huvudsak från försäljning av tjänster och produkter i lager som hade tillverkats under de föregående åren och, i en begränsad utsträckning, från företagets dotterbolag. |
| --- | --- |

(46)

Såsom framgår ovan härrörde PZL Hydrals intäkter från och med 2008 i huvudsak från försäljning av tjänster och produkter i lager som hade tillverkats under de föregående åren och, i en begränsad utsträckning, från företagets dotterbolag.

II.4   PZL Wrocław som ett företag i svårigheter

| (47) | PZL Wrocławs befann sig i en finansiell situation där företaget varken 2007, 2008 eller 2009 förlorade mer än 50 % av sitt kapital och inte heller uppfyllde kraven för insolvensförfarande enligt polsk lag. PZL Wrocławs omsättning uppgick till 5,3 miljoner zloty år 2006,23 miljoner zloty år 2007 och 60 miljoner zloty år 2008. Nettoförlusten år 2006 uppgick till 1 miljon zloty medan nettovinsten år 2007 uppgick till 0,04 miljoner zloty, med en kraftig ökning till 8,7 miljoner zloty år 2008. |
| --- | --- |

(47)

PZL Wrocławs befann sig i en finansiell situation där företaget varken 2007, 2008 eller 2009 förlorade mer än 50 % av sitt kapital och inte heller uppfyllde kraven för insolvensförfarande enligt polsk lag. PZL Wrocławs omsättning uppgick till 5,3 miljoner zloty år 2006,23 miljoner zloty år 2007 och 60 miljoner zloty år 2008. Nettoförlusten år 2006 uppgick till 1 miljon zloty medan nettovinsten år 2007 uppgick till 0,04 miljoner zloty, med en kraftig ökning till 8,7 miljoner zloty år 2008.

| (48) | Enligt PZL Wrocławs finansiella rapporter ökade värdet på företagets anläggningstillgångar från 4,8 miljoner zloty år 2006 till 25,7 miljoner zloty år 2007,27 miljoner zloty år 2008 och 29 miljoner zloty år 2009. Enligt den polska budgetlagen fördelas de finansiella resurserna för militär upphandling varje år av försvarsministeriet. År 2008 fick PZL Wrocław avtal för och sålde militära varor (såsom hydraulsystem, pneumatiska komponenter för bränsleregleringssystem) till ett belopp på [...] och försåg försvarsministeriet med underhållstjänster till ett värde av [...], dvs. ett totalbelopp på [...]. |
| --- | --- |

(48)

Enligt PZL Wrocławs finansiella rapporter ökade värdet på företagets anläggningstillgångar från 4,8 miljoner zloty år 2006 till 25,7 miljoner zloty år 2007,27 miljoner zloty år 2008 och 29 miljoner zloty år 2009. Enligt den polska budgetlagen fördelas de finansiella resurserna för militär upphandling varje år av försvarsministeriet. År 2008 fick PZL Wrocław avtal för och sålde militära varor (såsom hydraulsystem, pneumatiska komponenter för bränsleregleringssystem) till ett belopp på [...] och försåg försvarsministeriet med underhållstjänster till ett värde av [...], dvs. ett totalbelopp på [...].

| (49) | De polska myndigheterna vidhåller också att den marknad där PZL Wrocław var verksamt fram till slutet av 2008, dvs. luftfart och försvar, inte visade några tecken på försvagning. |
| --- | --- |

(49)

De polska myndigheterna vidhåller också att den marknad där PZL Wrocław var verksamt fram till slutet av 2008, dvs. luftfart och försvar, inte visade några tecken på försvagning.

| (50) | Under 2009 upplevde PZL Wrocław dock finansiella svårigheter till följd av en stark minskning av orderingången från försvarsministeriet på grund av den ekonomiska krisen. År 2009 föll värdet på beställda och sålda militära varor (t.ex. hydraulsystem, pneumatiska komponenter för bränslereglersystem) till [...] och värdet på levererade underhållstjänster föll till [...]. Detta ledde till att försäljningen av militära varor sjönk med [...] % jämfört med 2008. PZL Wrocław registrerade därför en nettoförlust på 8,3 miljoner zloty år 2009. Omsättningen sjönk från 60 miljoner zloty år 2008 till 41 miljoner zloty år 2009. |
| --- | --- |

(50)

Under 2009 upplevde PZL Wrocław dock finansiella svårigheter till följd av en stark minskning av orderingången från försvarsministeriet på grund av den ekonomiska krisen. År 2009 föll värdet på beställda och sålda militära varor (t.ex. hydraulsystem, pneumatiska komponenter för bränslereglersystem) till [...] och värdet på levererade underhållstjänster föll till [...]. Detta ledde till att försäljningen av militära varor sjönk med [...] % jämfört med 2008. PZL Wrocław registrerade därför en nettoförlust på 8,3 miljoner zloty år 2009. Omsättningen sjönk från 60 miljoner zloty år 2008 till 41 miljoner zloty år 2009.

| (51) | Företagets skulder ökade från 31 miljoner zloty år 2008 till 35 miljoner zloty år 2009. Skulderna uppgick till 7 miljoner zloty år 2006 och 18,4 miljoner zloty år 2007. |
| --- | --- |

(51)

Företagets skulder ökade från 31 miljoner zloty år 2008 till 35 miljoner zloty år 2009. Skulderna uppgick till 7 miljoner zloty år 2006 och 18,4 miljoner zloty år 2007.

| (52) | De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att PZL Wrocław enligt polsk lag (16) ännu inte uppfyllde kraven för konkursförfarande. Om Hydral-koncernens pågående omstruktureringsprocess baserad på de antaganden som ligger till grund för omstruktureringsplanen för offentligrättsliga skulder och ramavtalet med investeraren skulle misslyckas, måste emellertid PZL Wrocław lämna in konkursansökan. |
| --- | --- |

(52)

De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att PZL Wrocław enligt polsk lag (16) ännu inte uppfyllde kraven för konkursförfarande. Om Hydral-koncernens pågående omstruktureringsprocess baserad på de antaganden som ligger till grund för omstruktureringsplanen för offentligrättsliga skulder och ramavtalet med investeraren skulle misslyckas, måste emellertid PZL Wrocław lämna in konkursansökan.

II.5   Omstruktureringsplanen och privatiseringsprocessen

| (53) | Omstruktureringsplanen för PZL Hydral och PZL Wrocław (nedan kallad planen) måste ses mot bakgrund av Polens försök att privatisera verksamhetens lönsamma delar, särskilt inom luftfart och försvar. |
| --- | --- |

(53)

Omstruktureringsplanen för PZL Hydral och PZL Wrocław (nedan kallad planen) måste ses mot bakgrund av Polens försök att privatisera verksamhetens lönsamma delar, särskilt inom luftfart och försvar.

| (54) | År 1998 utarbetade en privat konsultgrupp, Business Management Finance S.A, en strategi för omstrukturering av PZL Hydral. Strategin omfattade en analys av PZL Hydrals aktuella finansiella ställning tillsammans med en analys av kostnader och omstruktureringsåtgärder. Enligt denna skulle det vara motiverat att isolera en del av PZL Hydrals tillgångar och sälja dem till en privat investerare för att kunna omstrukturera PZL Hydrals skulder. |
| --- | --- |

(54)

År 1998 utarbetade en privat konsultgrupp, Business Management Finance S.A, en strategi för omstrukturering av PZL Hydral. Strategin omfattade en analys av PZL Hydrals aktuella finansiella ställning tillsammans med en analys av kostnader och omstruktureringsåtgärder. Enligt denna skulle det vara motiverat att isolera en del av PZL Hydrals tillgångar och sälja dem till en privat investerare för att kunna omstrukturera PZL Hydrals skulder.

| (55) | Aktieägarna i PZL Hydral och, efter att företaget 2004 införlivats, i PZL Wrocław, höll regelbundna möten för att diskutera privatisering av koncernen eller delar av den (PZL Wrocław) och förhandlade om transaktionsvillkor med berörda parter. |
| --- | --- |

(55)

Aktieägarna i PZL Hydral och, efter att företaget 2004 införlivats, i PZL Wrocław, höll regelbundna möten för att diskutera privatisering av koncernen eller delar av den (PZL Wrocław) och förhandlade om transaktionsvillkor med berörda parter.

| (56) | Därefter inledde de polska myndigheterna förhandlingar med potentiella investerare och strax därefter med privata (endast för det första privatiseringsförsöket med [...]) och offentliga borgenärer. Förhandlingar fördes med följande företag: [...] (2002–2006), [...] (2007–2008), [...] (2008) och, från och med 2009, med den aktuella investeraren [...] (nedan kallad [...] eller investeraren). |
| --- | --- |

(56)

Därefter inledde de polska myndigheterna förhandlingar med potentiella investerare och strax därefter med privata (endast för det första privatiseringsförsöket med [...]) och offentliga borgenärer. Förhandlingar fördes med följande företag: [...] (2002–2006), [...] (2007–2008), [...] (2008) och, från och med 2009, med den aktuella investeraren [...] (nedan kallad [...] eller investeraren).

| (57) | På grundval av tidigare industriellt samarbete inleddes år 2002 diskussioner om försäljning av PZL Hydral med [...], en global tillverkare av luftfartygskomponenter med en årsomsättning på [...] år 2009. Den 25 november 2002 slöt [...] och PZL Hydral ett avtal om affärssekretess. Den 22 april 2003 översände [...] en avsiktsförklaring till PZL Hydral och anmälde intresse för att eventuellt förvärva PZL Hydrals aktier och för att genomföra en due diligence-bedömning. Denna bedömning genomfördes i maj 2003. I april 2005 utökade [...] omfattningen av due diligence-bedömningen med tanke på eventuellt förvärv av PZL Wrocław, som hade införlivats år 2004. I juni 2005 överlämnades dokumentationen till [...]. Under andra halvåret 2005 och första halvåret 2006 hölls flera möten med företrädare för [...]. [...] har dock sedan november 2006 inte vidtagit några åtgärder för att slutföra transaktionen. |
| --- | --- |

(57)

På grundval av tidigare industriellt samarbete inleddes år 2002 diskussioner om försäljning av PZL Hydral med [...], en global tillverkare av luftfartygskomponenter med en årsomsättning på [...] år 2009. Den 25 november 2002 slöt [...] och PZL Hydral ett avtal om affärssekretess. Den 22 april 2003 översände [...] en avsiktsförklaring till PZL Hydral och anmälde intresse för att eventuellt förvärva PZL Hydrals aktier och för att genomföra en due diligence-bedömning. Denna bedömning genomfördes i maj 2003. I april 2005 utökade [...] omfattningen av due diligence-bedömningen med tanke på eventuellt förvärv av PZL Wrocław, som hade införlivats år 2004. I juni 2005 överlämnades dokumentationen till [...]. Under andra halvåret 2005 och första halvåret 2006 hölls flera möten med företrädare för [...]. [...] har dock sedan november 2006 inte vidtagit några åtgärder för att slutföra transaktionen.

| (58) | Enligt de polska myndigheterna drog sig [...] ur förhandlingarna eftersom frågan om företagets skulder inte hade fått någon lösning. |
| --- | --- |

(58)

Enligt de polska myndigheterna drog sig [...] ur förhandlingarna eftersom frågan om företagets skulder inte hade fått någon lösning.

| (59) | Under dessa förhandlingar fick de offentliga och privata borgenärerna regelbundet, ibland varje vecka, information om hur förhandlingarna framskred. |
| --- | --- |

(59)

Under dessa förhandlingar fick de offentliga och privata borgenärerna regelbundet, ibland varje vecka, information om hur förhandlingarna framskred.

| (60) | De polska myndigheterna drev en ny privatiseringsstrategi med fokus på att göra PZL Wrocław till ett lönsamt företag som skulle säljas och därefter ordna upp PZL Hydral med intäkterna från försäljningen av PZL Wrocław och dess övriga dotterbolag och tillgångar. Denna strategi avtalades med IDA, PZL Hydral och PZL Hydrals offentliga borgenärer, och formaliserades som 2007–2010 års omstruktureringsplan (nedan kallad planen) under fjärde kvartalet 2007. |
| --- | --- |

(60)

De polska myndigheterna drev en ny privatiseringsstrategi med fokus på att göra PZL Wrocław till ett lönsamt företag som skulle säljas och därefter ordna upp PZL Hydral med intäkterna från försäljningen av PZL Wrocław och dess övriga dotterbolag och tillgångar. Denna strategi avtalades med IDA, PZL Hydral och PZL Hydrals offentliga borgenärer, och formaliserades som 2007–2010 års omstruktureringsplan (nedan kallad planen) under fjärde kvartalet 2007.

| (61) | Enligt planen skulle de offentliga borgenärernas fordringar tillgodoses med intäkterna från försäljningen av PZL Hydrals tillgångar, enligt följande: Zakład Ciepłowniczy ”Term-Hydral” Sp. z o.o. – 1 miljon zloty, Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o. – 3 miljoner zloty. Försäljningen av PZL Wrocław förväntades ge 65,9 miljoner zloty (inklusive gjuteriet). Försäljningen av de övriga finansiella tillgångarna förväntades ge 0,5 miljoner zloty och en fastighet kallad BBCenter 47,5 miljoner zloty, en bilpark 2 miljoner zloty och en kraftstation (GSZ) 0,9 miljoner zloty. Planen utgick således från ett antagande om att försäljningen av tillgångar ger en total intäkt på minst 120,8 miljoner zloty. |
| --- | --- |

(61)

Enligt planen skulle de offentliga borgenärernas fordringar tillgodoses med intäkterna från försäljningen av PZL Hydrals tillgångar, enligt följande: Zakład Ciepłowniczy ”Term-Hydral” Sp. z o.o. – 1 miljon zloty, Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o. – 3 miljoner zloty. Försäljningen av PZL Wrocław förväntades ge 65,9 miljoner zloty (inklusive gjuteriet). Försäljningen av de övriga finansiella tillgångarna förväntades ge 0,5 miljoner zloty och en fastighet kallad BBCenter 47,5 miljoner zloty, en bilpark 2 miljoner zloty och en kraftstation (GSZ) 0,9 miljoner zloty. Planen utgick således från ett antagande om att försäljningen av tillgångar ger en total intäkt på minst 120,8 miljoner zloty.

| (62) | Planen omfattade även ett kapitaltillskott på 36 miljoner zloty för att garantera betalningen av 156,8 miljoner zloty till offentliga borgenärer. I planen förutsågs också möjligheten att IDA beviljar ett ytterligare kapitaltillskott på 77,4 miljoner zloty för betalning av skulderna till socialförsäkringskontoret för 1996–1998. |
| --- | --- |

(62)

Planen omfattade även ett kapitaltillskott på 36 miljoner zloty för att garantera betalningen av 156,8 miljoner zloty till offentliga borgenärer. I planen förutsågs också möjligheten att IDA beviljar ett ytterligare kapitaltillskott på 77,4 miljoner zloty för betalning av skulderna till socialförsäkringskontoret för 1996–1998.

| (63) | I januari 2007 fick PZL Wrocław militära certifikat och tillstånd för vapenhandel (se punkt 16). Under 2007 förvärvade företaget ytterligare tillgångar, maskiner, utrustning och kunskap. Detta finansierades med ett lån på 12,5 miljoner zloty som IDA beviljade PZL Wrocław den 24 maj 2007 (nedan kallat 2007 års lån) och genom ett bidrag i natura till PZL Wrocławs kapital från moderföretaget PZL Hydral i form av en överföring av tillgångar i december 2007. |
| --- | --- |

(63)

I januari 2007 fick PZL Wrocław militära certifikat och tillstånd för vapenhandel (se punkt 16). Under 2007 förvärvade företaget ytterligare tillgångar, maskiner, utrustning och kunskap. Detta finansierades med ett lån på 12,5 miljoner zloty som IDA beviljade PZL Wrocław den 24 maj 2007 (nedan kallat 2007 års lån) och genom ett bidrag i natura till PZL Wrocławs kapital från moderföretaget PZL Hydral i form av en överföring av tillgångar i december 2007.

| (64) | De polska myndigheterna betonade också att 2007 års lån hade beviljats utifrån att IDA får en andel på cirka [...] % i PZL Wrocław (motsvarande ett utbyte av skulder mot aktier) och att IDA skulle få tillräcklig avkastning på det investerade kapitalet efter försäljning av aktierna i PZL Wrocław, medan PZL Hydral skulle använda sitt aktieinnehav för att tillgodose de offentliga borgenärerna. |
| --- | --- |

(64)

De polska myndigheterna betonade också att 2007 års lån hade beviljats utifrån att IDA får en andel på cirka [...] % i PZL Wrocław (motsvarande ett utbyte av skulder mot aktier) och att IDA skulle få tillräcklig avkastning på det investerade kapitalet efter försäljning av aktierna i PZL Wrocław, medan PZL Hydral skulle använda sitt aktieinnehav för att tillgodose de offentliga borgenärerna.

| (65) | 2007 års lån beviljades med 3 månaders Wibor plus 200 baspunkter (vid den tidpunkten 6,45 %) för en inledande löptid fram till 2007 och grundade sig på förutsättningen att lånet förlängs fram till att utbytet av skulder mot aktier ägde rum före försäljningen av PZL Wrocław. Lånet hade följande säkerhet:






  — | En registrerad panträtt (17) i PZL Wrocławs anläggningstillgångar (maskiner) till ett belopp av 5,5 miljoner zloty som infördes i registret för panträtter. |
| --- | --- | --- |

(65)

2007 års lån beviljades med 3 månaders Wibor plus 200 baspunkter (vid den tidpunkten 6,45 %) för en inledande löptid fram till 2007 och grundade sig på förutsättningen att lånet förlängs fram till att utbytet av skulder mot aktier ägde rum före försäljningen av PZL Wrocław. Lånet hade följande säkerhet:

—

En registrerad panträtt (17) i PZL Wrocławs anläggningstillgångar (maskiner) till ett belopp av 5,5 miljoner zloty som infördes i registret för panträtter.

| — | En vanlig panträtt (18) i 66 850 aktier som representerar 100 % av företaget vid transaktionstidpunkten i maj 2007 och [...] % i slutet av år 2007. |
| --- | --- |

—

En vanlig panträtt (18) i 66 850 aktier som representerar 100 % av företaget vid transaktionstidpunkten i maj 2007 och [...] % i slutet av år 2007.

| (66) | De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att en bedömning av PZL Wrocławs värde på begäran av IDA hade genomförts i mars 2007 av konsultbyrån Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych i egenskap av oberoende expert. Tre värderingsmetoder användes: intäktsmetod baserad på diskonterad nettovinst (metod 1), intäktsmetod baserad på diskonterad nettovinst plus nedskrivning (metod 2) och metoden med diskonterat kassaflöde (metod 3) (19), inklusive en känslighetsanalys (någorlunda framgångsrikt, optimistiskt och pessimistiskt scenario). |
| --- | --- |

(66)

De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att en bedömning av PZL Wrocławs värde på begäran av IDA hade genomförts i mars 2007 av konsultbyrån Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych i egenskap av oberoende expert. Tre värderingsmetoder användes: intäktsmetod baserad på diskonterad nettovinst (metod 1), intäktsmetod baserad på diskonterad nettovinst plus nedskrivning (metod 2) och metoden med diskonterat kassaflöde (metod 3) (19), inklusive en känslighetsanalys (någorlunda framgångsrikt, optimistiskt och pessimistiskt scenario).

| (67) | Med användning av de här tre metoderna värderades PZL Wrocław enligt följande: | Metod 1:






  a) | enligt ett någorlunda framgångsrikt scenario uppskattades värdet till [...], |
| --- | --- | --- | --- |

(67)

Med användning av de här tre metoderna värderades PZL Wrocław enligt följande:

Metod 1:

a)

enligt ett någorlunda framgångsrikt scenario uppskattades värdet till [...],

| b) | enligt ett optimistiskt scenario uppskattades värdet till [...], |
| --- | --- |

b)

enligt ett optimistiskt scenario uppskattades värdet till [...],

| c) | enligt ett pessimistiskt scenario uppskattades värdet till [...]. |
| --- | --- |

c)

enligt ett pessimistiskt scenario uppskattades värdet till [...].

| | Metod 2:






  a) | enligt ett någorlunda framgångsrikt scenario uppskattades värdet till [...], |
| --- | --- | --- |

Metod 2:

a)

enligt ett någorlunda framgångsrikt scenario uppskattades värdet till [...],

| b) | enligt ett optimistiskt scenario uppskattades värdet till [...], |
| --- | --- |

b)

enligt ett optimistiskt scenario uppskattades värdet till [...],

| c) | enligt ett pessimistiskt scenario uppskattades värdet till [...]. |
| --- | --- |

c)

enligt ett pessimistiskt scenario uppskattades värdet till [...].

| | Metod 3:






  a) | enligt ett någorlunda framgångsrikt scenario uppskattades värdet till [...], |
| --- | --- | --- |

Metod 3:

a)

enligt ett någorlunda framgångsrikt scenario uppskattades värdet till [...],

| b) | enligt ett optimistiskt scenario uppskattades värdet till [...], |
| --- | --- |

b)

enligt ett optimistiskt scenario uppskattades värdet till [...],

| c) | enligt ett pessimistiskt scenario uppskattades värdet till [...]. |
| --- | --- |

c)

enligt ett pessimistiskt scenario uppskattades värdet till [...].

| (68) | Följande tre beståndsdelar användes för värdering av PZL Wrocław:






  — | Företagets finansiella prognoser, inklusive kassaflöde, nettovinst och nedskrivningar för 2007–2011 med en känslighetsanalys (någorlunda framgångsrikt, optimistiskt och pessimistiskt scenario), se tabell 23 nedan. |
| --- | --- | --- |

(68)

Följande tre beståndsdelar användes för värdering av PZL Wrocław:

—

Företagets finansiella prognoser, inklusive kassaflöde, nettovinst och nedskrivningar för 2007–2011 med en känslighetsanalys (någorlunda framgångsrikt, optimistiskt och pessimistiskt scenario), se tabell 23 nedan.

| — | Diskonto baserat på uppskattad genomsnittlig vägd kapitalkostnad (WACC) på 10,25 %. |
| --- | --- |

—

Diskonto baserat på uppskattad genomsnittlig vägd kapitalkostnad (WACC) på 10,25 %.

| — | Antagandet att kassaflödet blir konstant efter 2007–2011. |
| --- | --- |

—

Antagandet att kassaflödet blir konstant efter 2007–2011.

Tabell 23

De olika scenarier som ingår i 2007 års undersökning (tusen zloty)

| År | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Någorlunda framgångsrikt scenario |
| Kassaflöde | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettovinst | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nedskrivning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettovinst + nedskrivning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Optimistiskt scenario |
| Kassaflöde | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettovinst | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nedskrivning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettovinst + nedskrivning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pessimistiskt scenario |
| Kassaflöde | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettovinst | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nedskrivning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettovinst + nedskrivning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

År

2007

2008

2009

2010

2011

Någorlunda framgångsrikt scenario

Kassaflöde

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettovinst

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nedskrivning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettovinst + nedskrivning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Optimistiskt scenario

Kassaflöde

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettovinst

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nedskrivning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettovinst + nedskrivning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pessimistiskt scenario

Kassaflöde

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettovinst

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nedskrivning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettovinst + nedskrivning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Diskontot för alla tre värderingsmetoderna bygger på en uppskattad genomsnittlig vägd kapitalkostnad (WACC) på 10,25 % (20). Företagets finansiella prognoser, inklusive kassaflöde, nettovinst och nedskrivningar för 2007–2011 med en känslighetsanalys (någorlunda framgångsrikt, optimistiskt och pessimistiskt scenario), bygger på uppgifter som lämnats av PZL Wrocław. Enligt undersökningen baseras dessa uppgifter i stor utsträckning på prognoser för orderingång från försvarsministeriet. |
| --- | --- |

(69)

Diskontot för alla tre värderingsmetoderna bygger på en uppskattad genomsnittlig vägd kapitalkostnad (WACC) på 10,25 % (20). Företagets finansiella prognoser, inklusive kassaflöde, nettovinst och nedskrivningar för 2007–2011 med en känslighetsanalys (någorlunda framgångsrikt, optimistiskt och pessimistiskt scenario), bygger på uppgifter som lämnats av PZL Wrocław. Enligt undersökningen baseras dessa uppgifter i stor utsträckning på prognoser för orderingång från försvarsministeriet.

| (70) | På grundval av denna bedömning använde de polska myndigheterna det pessimistiska scenariot för att fastställa värdet på företagets aktier, vilket gav det lägsta resultatet. Mot denna bakgrund antog de att säkerheten i form av vanlig panträtt i PZL Wrocławs aktier hade ett marknadsvärde på minst 20,3 miljoner zloty (21). Tillsammans med panträtten i maskinerna som vid den tidpunkten hade ett värde på 5,5 miljoner zloty, anser de polska myndigheterna att säkerhetens värde vid det tillfället överskred lånets värde. |
| --- | --- |

(70)

På grundval av denna bedömning använde de polska myndigheterna det pessimistiska scenariot för att fastställa värdet på företagets aktier, vilket gav det lägsta resultatet. Mot denna bakgrund antog de att säkerheten i form av vanlig panträtt i PZL Wrocławs aktier hade ett marknadsvärde på minst 20,3 miljoner zloty (21). Tillsammans med panträtten i maskinerna som vid den tidpunkten hade ett värde på 5,5 miljoner zloty, anser de polska myndigheterna att säkerhetens värde vid det tillfället överskred lånets värde.

| (71) | Dessutom gäller att IDA med expertbedömningen som stöd år 2007 ansåg att det vore rimligt att tilldela PZL Wrocław ett värde på [...] för slutet av 2007 och att beakta det någorlunda framgångsrika scenariot. IDA ansåg sig också kunna få avkastning på sin investering. Den direkta avkastning som IDA kunde få, på grundval av utbyte av skulder mot aktier före försäljningen och ett innehav på [...] % av aktierna (som är en ungefärlig procentandel och den arbetstes som IDA använde), skulle vara minst 48,5 miljoner zloty. |
| --- | --- |

(71)

Dessutom gäller att IDA med expertbedömningen som stöd år 2007 ansåg att det vore rimligt att tilldela PZL Wrocław ett värde på [...] för slutet av 2007 och att beakta det någorlunda framgångsrika scenariot. IDA ansåg sig också kunna få avkastning på sin investering. Den direkta avkastning som IDA kunde få, på grundval av utbyte av skulder mot aktier före försäljningen och ett innehav på [...] % av aktierna (som är en ungefärlig procentandel och den arbetstes som IDA använde), skulle vara minst 48,5 miljoner zloty.

| (72) | De polska myndigheterna hävdade därför att IDA i fråga om 2007 års lån agerade som en investerare inom ramen för försäljningen av PZL Wrocław. De polska myndigheterna påpekade också att 2007 års lån därför inte hade beviljats PZL Hydral såsom angivits i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(72)

De polska myndigheterna hävdade därför att IDA i fråga om 2007 års lån agerade som en investerare inom ramen för försäljningen av PZL Wrocław. De polska myndigheterna påpekade också att 2007 års lån därför inte hade beviljats PZL Hydral såsom angivits i beslutet om att inleda förfarandet.

| (73) | På grundval av den nya privatiseringsstrategin och 2007–2010 års omstruktureringsplan, inledde [...], en ledande global leverantör av system och tjänster inom luftfarts-, rymdfarts- och försvarsindustrin som under 2009 hade intäkter på [...], förhandlingar rörande köp av PZL Wrocław under första kvartalet 2007 och genomförde en due diligence-undersökning för PZL Wrocław i juli–augusti 2007 och februari 2008. Dessa förhandlingar var ett resultat av ett befintligt industriellt samarbete. |
| --- | --- |

(73)

På grundval av den nya privatiseringsstrategin och 2007–2010 års omstruktureringsplan, inledde [...], en ledande global leverantör av system och tjänster inom luftfarts-, rymdfarts- och försvarsindustrin som under 2009 hade intäkter på [...], förhandlingar rörande köp av PZL Wrocław under första kvartalet 2007 och genomförde en due diligence-undersökning för PZL Wrocław i juli–augusti 2007 och februari 2008. Dessa förhandlingar var ett resultat av ett befintligt industriellt samarbete.

| (74) | Den 31 januari 2008 lämnade [...] ett bud på PZL Wrocławs aktier, och budet höjdes för första gången den 14 februari 2008. Den 17–18 mars 2008 höll företrädare för [...] ett möte med IDA. Den 2 april 2008 höjde [...] sitt bud för andra gången. Det pris som erbjöds för aktierna den 2 april 2008 var [...] (vilket återspeglade PZL Wrocławs värde den 31 december 2007) plus ändringarna av omsättningstillgångar beräknade enligt en särskild formel. De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att tillämpning av formeln för att återspegla vinstökningen skulle ge en prisökning på [...]. |
| --- | --- |

(74)

Den 31 januari 2008 lämnade [...] ett bud på PZL Wrocławs aktier, och budet höjdes för första gången den 14 februari 2008. Den 17–18 mars 2008 höll företrädare för [...] ett möte med IDA. Den 2 april 2008 höjde [...] sitt bud för andra gången. Det pris som erbjöds för aktierna den 2 april 2008 var [...] (vilket återspeglade PZL Wrocławs värde den 31 december 2007) plus ändringarna av omsättningstillgångar beräknade enligt en särskild formel. De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att tillämpning av formeln för att återspegla vinstökningen skulle ge en prisökning på [...].

| (75) | Detta anbud låg i linje med en oberoende expertbedömning som IDA hade låtit utföra. Enligt den bedömningen, som genomfördes av Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki, hade PZL Wrocław i mars 2008 ett värde på [...], på grundval av metoden med tillgångarnas substansvärde (nedan kallad NAV-metoden). Denna metod innebär att man använder en tillgångsinriktad princip för värderingen och beaktar tillgångarnas värde och kredit- och debetsidan både i och utanför balansräkningen. Samtidigt uppskattades PZL Hydrals värde på grundval av metoden med diskonterat kassaflöde (nedan kallad DCF-metoden), där de framtida intäkterna inte enbart beaktas utifrån materiella tillgångar utan även utifrån immateriella tillgångar i PZL Wrocławs ägo. Undersökningen inbegriper inte någon känslighetsanalys (dvs. den omfattar inte olika scenarier). |
| --- | --- |

(75)

Detta anbud låg i linje med en oberoende expertbedömning som IDA hade låtit utföra. Enligt den bedömningen, som genomfördes av Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki, hade PZL Wrocław i mars 2008 ett värde på [...], på grundval av metoden med tillgångarnas substansvärde (nedan kallad NAV-metoden). Denna metod innebär att man använder en tillgångsinriktad princip för värderingen och beaktar tillgångarnas värde och kredit- och debetsidan både i och utanför balansräkningen. Samtidigt uppskattades PZL Hydrals värde på grundval av metoden med diskonterat kassaflöde (nedan kallad DCF-metoden), där de framtida intäkterna inte enbart beaktas utifrån materiella tillgångar utan även utifrån immateriella tillgångar i PZL Wrocławs ägo. Undersökningen inbegriper inte någon känslighetsanalys (dvs. den omfattar inte olika scenarier).

| (76) | Enligt DCF-metoden baseras kassaflödesprognoserna för 2008 och framåt på PZL Wrocławs finansiella plan för 2007–2013, som innehåller ett antagande om att inflationen kommer att bli densamma som enligt prognosen från polska nationalbanken i februari 2008 för den aktuella perioden. Kapitalkostnaden värderas till 16,65 %, som inbegriper riskfri ränta (4,70 %), marknadens riskpremie (7,17 %), sektorns riskpremie (1,78 %) och premie för marknadens storlek (3 %) och som gör det möjligt att beakta PZL Wrocławs storlek i jämförelse med konkurrenterna (såsom [...] eller [...]). I undersökningen antas att kassaflödet från och med 2014 ökar med 3 % per år (baserat på en inflation på 2 %).

  Tabell 24


  Uppskattat framtida kassaflöde för PZL Wrocław (tusen zloty)












  År | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kostnaden för eget kapital (%) | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 |
| Uppskattning av framtida kassaflöde | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Uppskattning av diskonterat framtida kassaflöde | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(76)

Enligt DCF-metoden baseras kassaflödesprognoserna för 2008 och framåt på PZL Wrocławs finansiella plan för 2007–2013, som innehåller ett antagande om att inflationen kommer att bli densamma som enligt prognosen från polska nationalbanken i februari 2008 för den aktuella perioden. Kapitalkostnaden värderas till 16,65 %, som inbegriper riskfri ränta (4,70 %), marknadens riskpremie (7,17 %), sektorns riskpremie (1,78 %) och premie för marknadens storlek (3 %) och som gör det möjligt att beakta PZL Wrocławs storlek i jämförelse med konkurrenterna (såsom [...] eller [...]). I undersökningen antas att kassaflödet från och med 2014 ökar med 3 % per år (baserat på en inflation på 2 %).

Tabell 24

Uppskattat framtida kassaflöde för PZL Wrocław (tusen zloty)

År

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kostnaden för eget kapital (%)

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

Uppskattning av framtida kassaflöde

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Uppskattning av diskonterat framtida kassaflöde

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (77) | Metoden med justerat substansvärde är ett sätt att värdera en going concern(dvs. man antar att bolaget fortlever under en överskådlig tid) genom att justera värdet på alla tillgångar och skulder till skäligt marknadsvärde (22). Justeringen av skulder med ett bokfört värde på 18,35 miljoner zloty till ett substansvärde på [...] gjordes på grundval av det planerade utbytet av skulder mot aktier 2007. Vid den sista justeringen beaktades tillgångar utanför balansräkningen.

  Tabell 25


  PZL Wrocław – metoden med justerat substansvärde (tusen zloty)
   (23) | Bokfört värde | Substansvärde |
| --- | --- | --- | --- |
| Anläggningstillgångar | 25 710 | [...] |
| Omsättningstillgångar | 9 945 | [...] |
| Skulder | 18 350 | [...] |
| Tillgångar utanför balansräkningen | 0 | [...] |
| Totalt | 17 305 | [...] |

(77)

Metoden med justerat substansvärde är ett sätt att värdera en going concern(dvs. man antar att bolaget fortlever under en överskådlig tid) genom att justera värdet på alla tillgångar och skulder till skäligt marknadsvärde (22). Justeringen av skulder med ett bokfört värde på 18,35 miljoner zloty till ett substansvärde på [...] gjordes på grundval av det planerade utbytet av skulder mot aktier 2007. Vid den sista justeringen beaktades tillgångar utanför balansräkningen.

Tabell 25

PZL Wrocław – metoden med justerat substansvärde (tusen zloty)
   (23)

Bokfört värde

Substansvärde

Anläggningstillgångar

25 710

[...]

Omsättningstillgångar

9 945

[...]

Skulder

18 350

[...]

Tillgångar utanför balansräkningen

0

[...]

Totalt

17 305

[...]

| (78) | Det justerade substansvärdet för anläggningstillgångarna är [...], medan deras bokföringsvärde uppgår till 25,710 miljoner zloty. Justeringen gjordes i huvudsak genom att beräkna det skäliga marknadsvärdet för alla tillgångar på grundval av en undersökning som slutfördes den 29 mars 2007 och överlämnades till kommissionen av en oberoende expert, Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. I undersökningen bedöms i huvudsak värdet på fastigheter såsom byggnader och mark. Byggnadernas värde bedömdes på grundval av följande formel:
  V = Cn(1-Lu/100) × R

  Cn är kostnaden för att uppföra en ny byggnad, Lu användningsnivån för byggnaden och R är en koefficient för att beakta prisskillnader mellan olika regioner. Markens värde bestäms enligt en jämförande metod där man anser att markens pris motsvarar det pris som erhålls för en liknande tomt, med justering för inflationens inverkan. |
| --- | --- |

(78)

Det justerade substansvärdet för anläggningstillgångarna är [...], medan deras bokföringsvärde uppgår till 25,710 miljoner zloty. Justeringen gjordes i huvudsak genom att beräkna det skäliga marknadsvärdet för alla tillgångar på grundval av en undersökning som slutfördes den 29 mars 2007 och överlämnades till kommissionen av en oberoende expert, Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. I undersökningen bedöms i huvudsak värdet på fastigheter såsom byggnader och mark. Byggnadernas värde bedömdes på grundval av följande formel:

V = Cn(1-Lu/100) × R

Cn är kostnaden för att uppföra en ny byggnad, Lu användningsnivån för byggnaden och R är en koefficient för att beakta prisskillnader mellan olika regioner. Markens värde bestäms enligt en jämförande metod där man anser att markens pris motsvarar det pris som erhålls för en liknande tomt, med justering för inflationens inverkan.

| (79) | Justeringen av skulder med ett bokfört värde på 18,350 miljoner zloty till ett substansvärde på [...] gjordes på grundval av det planerade utbytet av skulder mot aktier 2007. |
| --- | --- |

(79)

Justeringen av skulder med ett bokfört värde på 18,350 miljoner zloty till ett substansvärde på [...] gjordes på grundval av det planerade utbytet av skulder mot aktier 2007.

| (80) | Vid den sista justeringen beaktades tillgångar utanför balansräkningen. Poster som inte upptas i balansräkningen men som enligt undersökningen bör beaktas i värderingen är organisering av personal och produktionsprocess, med beaktande av aspekter som inte kan kvantifieras vid utvärderingen och som är kopplade till företagsledningens värde. |
| --- | --- |

(80)

Vid den sista justeringen beaktades tillgångar utanför balansräkningen. Poster som inte upptas i balansräkningen men som enligt undersökningen bör beaktas i värderingen är organisering av personal och produktionsprocess, med beaktande av aspekter som inte kan kvantifieras vid utvärderingen och som är kopplade till företagsledningens värde.

| (81) | Efter anbudet från [...] anmälde de polska myndigheterna i mars 2008 planen som omstruktureringsstöd till PZL Hydral, och antog att PZL Wrocław skulle säljas för [...]. De polska myndigheterna inkluderade också 2007 års lån och ett tilläggslån på 4 miljoner zloty som skulle beviljas PZL Wrocław som en del av åtgärderna för att slutföra förhandlingarna med [...]. |
| --- | --- |

(81)

Efter anbudet från [...] anmälde de polska myndigheterna i mars 2008 planen som omstruktureringsstöd till PZL Hydral, och antog att PZL Wrocław skulle säljas för [...]. De polska myndigheterna inkluderade också 2007 års lån och ett tilläggslån på 4 miljoner zloty som skulle beviljas PZL Wrocław som en del av åtgärderna för att slutföra förhandlingarna med [...].

| (82) | Tilläggslånet (nedan kallat 2008 års lån) beviljades den 2 april 2008, samma dag då IDA fick information om den andra höjningen av anbudet. IDA beviljade detta lån som ett överbryggningslån för tiden fram till att affären med [...] slutfördes. PZL Wrocław behövde pengarna för att bemöta den ökade orderingången från försvarsministeriet. |
| --- | --- |

(82)

Tilläggslånet (nedan kallat 2008 års lån) beviljades den 2 april 2008, samma dag då IDA fick information om den andra höjningen av anbudet. IDA beviljade detta lån som ett överbryggningslån för tiden fram till att affären med [...] slutfördes. PZL Wrocław behövde pengarna för att bemöta den ökade orderingången från försvarsministeriet.

| (83) | Lånet beviljades för en femårsperiod med rörlig räntesats baserad på kommissionens referensränta för Polen (6,42 % när lånet beviljades) och det hade följande säkerheter:






  — | Registrerad panträtt i PZL Wrocławs anläggningstillgångar (fyra maskiner och delar av utrustning) för 2,8 miljoner zloty. |
| --- | --- | --- |

(83)

Lånet beviljades för en femårsperiod med rörlig räntesats baserad på kommissionens referensränta för Polen (6,42 % när lånet beviljades) och det hade följande säkerheter:

—

Registrerad panträtt i PZL Wrocławs anläggningstillgångar (fyra maskiner och delar av utrustning) för 2,8 miljoner zloty.

| — | Överföring av fordringar enligt ett affärsavtal, till ett belopp på 5,2 miljoner zloty. |
| --- | --- |

—

Överföring av fordringar enligt ett affärsavtal, till ett belopp på 5,2 miljoner zloty.

| (84) | De polska myndigheterna anser därför att panträtternas värde överskred lånets värde. |
| --- | --- |

(84)

De polska myndigheterna anser därför att panträtternas värde överskred lånets värde.

| (85) | Lånet beviljades för att PZL Wrocław skulle kunna anskaffa maskiner som behövdes för produktionsprocessen. IDA beviljade 2008 års lån i ett långt framskridet stadium av förhandlingarna med [...], med förutsättningen att lånet skulle återbetalas av PZL Wrocław med företagets egna medel eller av investeraren. |
| --- | --- |

(85)

Lånet beviljades för att PZL Wrocław skulle kunna anskaffa maskiner som behövdes för produktionsprocessen. IDA beviljade 2008 års lån i ett långt framskridet stadium av förhandlingarna med [...], med förutsättningen att lånet skulle återbetalas av PZL Wrocław med företagets egna medel eller av investeraren.

| (86) | De polska myndigheterna hävdade därför att IDA inte enbart agerade på ett sätt som kan jämföras med en privat investerares agerande utan också som säljare av PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(86)

De polska myndigheterna hävdade därför att IDA inte enbart agerade på ett sätt som kan jämföras med en privat investerares agerande utan också som säljare av PZL Wrocław.

| (87) | De polska myndigheterna underrättade också kommissionen om att PZL Wrocław i sin verksamhet år 2008 delvis använde sig av operationell leasing. I juni 2008 tecknades två avtal om operationell leasing, [...] och [...], med ett privat företag [...]. Leasingens nettovärde uppgick enligt dessa till 271 002 euro och 401 263,20 euro (0,82 miljoner zloty inklusive mervärdesskatt) (24). Enligt avtalet var leasingkostnaden för PZL Wrocław 88 762,30 euro, vilket är skillnaden mellan maskinerna nettovärde och leasingens nettovärde. Dessa avtal fungerar på liknande sätt som lån där leasingobjektet tjänar som säkerhet. Efter att leasingavtalet löpt ut får PZL Wrocław rätt att köpa maskinerna till ett belopp av 5 835 euro. Innan leasingavtalen med PZL Wrocław tecknades gjorde [...] en grundlig analys av företagets finansiella och ekonomiska situation, inklusive kapaciteten att generera tillräckligt kassaflöde för att betala för leasingen. |
| --- | --- |

(87)

De polska myndigheterna underrättade också kommissionen om att PZL Wrocław i sin verksamhet år 2008 delvis använde sig av operationell leasing. I juni 2008 tecknades två avtal om operationell leasing, [...] och [...], med ett privat företag [...]. Leasingens nettovärde uppgick enligt dessa till 271 002 euro och 401 263,20 euro (0,82 miljoner zloty inklusive mervärdesskatt) (24). Enligt avtalet var leasingkostnaden för PZL Wrocław 88 762,30 euro, vilket är skillnaden mellan maskinerna nettovärde och leasingens nettovärde. Dessa avtal fungerar på liknande sätt som lån där leasingobjektet tjänar som säkerhet. Efter att leasingavtalet löpt ut får PZL Wrocław rätt att köpa maskinerna till ett belopp av 5 835 euro. Innan leasingavtalen med PZL Wrocław tecknades gjorde [...] en grundlig analys av företagets finansiella och ekonomiska situation, inklusive kapaciteten att generera tillräckligt kassaflöde för att betala för leasingen.

| (88) | I sin ursprungliga anmälan hänvisade de polska myndigheterna också till det planenliga utbytet av skulder mot kapital till ett värde på 13,5 miljoner zloty (plus räntor). |
| --- | --- |

(88)

I sin ursprungliga anmälan hänvisade de polska myndigheterna också till det planenliga utbytet av skulder mot kapital till ett värde på 13,5 miljoner zloty (plus räntor).

| (89) | I mars och april 2008 slutfördes förhandlingarna om villkoren i aktieöverföringsavtalet. Den 14 april 2008 drog dock [...] tillbaka sitt anbud. Enligt de polska myndigheterna berodde detta sannolikt på de betydande förändringar som hade skett på världsmarknaden till följd av den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(89)

I mars och april 2008 slutfördes förhandlingarna om villkoren i aktieöverföringsavtalet. Den 14 april 2008 drog dock [...] tillbaka sitt anbud. Enligt de polska myndigheterna berodde detta sannolikt på de betydande förändringar som hade skett på världsmarknaden till följd av den ekonomiska krisen.

| (90) | Efter att [...] dragit sig ur förhandlingarna inleddes försäljningsprocessen på nytt. Försäljningen annonserades i inhemsk och internationell press som en inbjudan att delta i förhandlingarna om köp av 100 % av PZL Wrocławs aktier. Den 19 maj 2008 publicerades inbjudan i Puls Biznesu, Polens största specialistmagasin och i Rzeczpospolita, landets största dagstidning. Den 20–26 maj 2008 publicerades den också i Flight International, ett globalt specialistmagasin inom luftfart. I november 2008 publicerades uppgifter om den planerade försäljningen i Raport Wojsko Technika Obronność, ett polskt luftfartsmagasin med en internationell läsarkrets. Inga anbud på aktierna inkom. |
| --- | --- |

(90)

Efter att [...] dragit sig ur förhandlingarna inleddes försäljningsprocessen på nytt. Försäljningen annonserades i inhemsk och internationell press som en inbjudan att delta i förhandlingarna om köp av 100 % av PZL Wrocławs aktier. Den 19 maj 2008 publicerades inbjudan i Puls Biznesu, Polens största specialistmagasin och i Rzeczpospolita, landets största dagstidning. Den 20–26 maj 2008 publicerades den också i Flight International, ett globalt specialistmagasin inom luftfart. I november 2008 publicerades uppgifter om den planerade försäljningen i Raport Wojsko Technika Obronność, ett polskt luftfartsmagasin med en internationell läsarkrets. Inga anbud på aktierna inkom.

| (91) | Efter detta gjordes ytterligare insatser och den information som hänvisas till ovan skickades vidare och presenterades direkt av PZL Hydral för företag som kunde tänkas vara intresserade av att köpa PZL Wrocław. De polska myndigheterna har påpekat att försäljningen hade annonserats på mässor och branschevenemang, inklusive flyguppvisningar (25), och i utskick till mer än 80 företag. De polska myndigheterna påpekade också att information om försäljningen hela tiden fanns på PZL Hydrals webbplats, som har 500 000 besök per år. Med hänvisning till att PZL Wrocławs produktion har en specialkaraktär (som leverantör av varor och tjänster till den polska försvarsmakten har PZL Wrocław särskild betydelse för den nationella säkerheten), att världens luftfartsindustri är relativt koncentrerad och att antalet potentiella investerare därför är relativt lågt, har de polska myndigheterna hävdat att alla potentiella investerare har haft möjlighet att få information om försäljningen av PZL Wrocław och deltagandet i privatiseringsprocessen. De polska myndigheterna hävdar därför att hela sektorn kände till försäljningsplanerna. |
| --- | --- |

(91)

Efter detta gjordes ytterligare insatser och den information som hänvisas till ovan skickades vidare och presenterades direkt av PZL Hydral för företag som kunde tänkas vara intresserade av att köpa PZL Wrocław. De polska myndigheterna har påpekat att försäljningen hade annonserats på mässor och branschevenemang, inklusive flyguppvisningar (25), och i utskick till mer än 80 företag. De polska myndigheterna påpekade också att information om försäljningen hela tiden fanns på PZL Hydrals webbplats, som har 500 000 besök per år. Med hänvisning till att PZL Wrocławs produktion har en specialkaraktär (som leverantör av varor och tjänster till den polska försvarsmakten har PZL Wrocław särskild betydelse för den nationella säkerheten), att världens luftfartsindustri är relativt koncentrerad och att antalet potentiella investerare därför är relativt lågt, har de polska myndigheterna hävdat att alla potentiella investerare har haft möjlighet att få information om försäljningen av PZL Wrocław och deltagandet i privatiseringsprocessen. De polska myndigheterna hävdar därför att hela sektorn kände till försäljningsplanerna.

| (92) | Försäljningsannonserna var enbart en inbjudan till förhandlingar och innehöll inte några särskilda villkor. |
| --- | --- |

(92)

Försäljningsannonserna var enbart en inbjudan till förhandlingar och innehöll inte några särskilda villkor.

| (93) | Efter de polska myndigheternas nya ansträngningar under andra halvåret 2008 mottog IDA det första tecknet på intresse och därefter ett anbud från [...]. Under andra halvåret 2008 mottog IDA ett andra tecken på intresse, denna gång från [...]. |
| --- | --- |

(93)

Efter de polska myndigheternas nya ansträngningar under andra halvåret 2008 mottog IDA det första tecknet på intresse och därefter ett anbud från [...]. Under andra halvåret 2008 mottog IDA ett andra tecken på intresse, denna gång från [...].

| (94) | Den 30 september 2008 lämnade [...] ett preliminärt icke-bindande anbud om köp av 100 % av aktierna i PZL Wrocław (senare kallat anbudet av den 30 september 2008) till ett belopp av [...]. [...] är en investeringsfond som investerar på private equity-marknaden och vars ägare (en privatperson) också har en 100-procentig andel i [...] (26). Anbudet av den 30 september 2008 gällde ett skuldfritt företag och förutsättningen var att det finansiella resultatet för 2009 (särskilt nettovinst och intäkterna före räntor, skatt, avskrivningar och amorteringar) skulle vara i nivå med 2008 års siffror. Särskilt gällde att intäkterna före räntor, skatt, avskrivningar och amorteringar måste uppgå till minst [...] och dessutom måste försäljningen öka med 5 %. Till följd av den finansiella krisen sjönk dock PZL Wrocławs inkomster med cirka 35 %, och de villkor som angavs i anbudet kunde inte uppfyllas. Under det första kvartalet 2009 var PZL Hydral redan fullständigt medvetet om att det finansiella resultatet inte skulle uppfylla minimitröskeln enligt anbudet från [...]. Dessutom bekräftades den minskade orderingången från försvarsministeriet i början av 2009, med betydande verkningar för företagets lönsamhet det året. Det har därefter inte förekommit några kontakter med [...]. |
| --- | --- |

(94)

Den 30 september 2008 lämnade [...] ett preliminärt icke-bindande anbud om köp av 100 % av aktierna i PZL Wrocław (senare kallat anbudet av den 30 september 2008) till ett belopp av [...]. [...] är en investeringsfond som investerar på private equity-marknaden och vars ägare (en privatperson) också har en 100-procentig andel i [...] (26). Anbudet av den 30 september 2008 gällde ett skuldfritt företag och förutsättningen var att det finansiella resultatet för 2009 (särskilt nettovinst och intäkterna före räntor, skatt, avskrivningar och amorteringar) skulle vara i nivå med 2008 års siffror. Särskilt gällde att intäkterna före räntor, skatt, avskrivningar och amorteringar måste uppgå till minst [...] och dessutom måste försäljningen öka med 5 %. Till följd av den finansiella krisen sjönk dock PZL Wrocławs inkomster med cirka 35 %, och de villkor som angavs i anbudet kunde inte uppfyllas. Under det första kvartalet 2009 var PZL Hydral redan fullständigt medvetet om att det finansiella resultatet inte skulle uppfylla minimitröskeln enligt anbudet från [...]. Dessutom bekräftades den minskade orderingången från försvarsministeriet i början av 2009, med betydande verkningar för företagets lönsamhet det året. Det har därefter inte förekommit några kontakter med [...].

| (95) | [...], ett [...]-företag som tillhör världens största leverantörer av tekniskt avancerade luftfartsprodukter (för kommersiella, regionala, företagsägda och militära luftfartyg) och industriella produkter och som 2009 hade en omsättning på [...], inledde under första kvartalet 2009 diskussioner om förvärv av aktier i PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(95)

[...], ett [...]-företag som tillhör världens största leverantörer av tekniskt avancerade luftfartsprodukter (för kommersiella, regionala, företagsägda och militära luftfartyg) och industriella produkter och som 2009 hade en omsättning på [...], inledde under första kvartalet 2009 diskussioner om förvärv av aktier i PZL Wrocław.

| (96) | Detta företag genomförde en due diligence-undersökning mellan den 20 april 2009 och den 12 maj 2009. På grundval av undersökningen tecknade företaget ett samförståndsavtal (med allmän beskrivning av den planerade transaktionen) med IDA den 20 augusti 2009 om köp av PZL Wrocławs aktier till ett belopp av [...]. IDA åtog sig att säkerställa att alla PZL Wrocławs tillgångar var helt fria från anspråk från PZL Hydrals offentliga borgenärer. Enligt samförståndsavtalet skulle IDA köpa 100 % av aktierna i PZL Wrocław och därefter sälja dem till investeraren. Investeraren åtog sig att genomföra en egen detaljerad investeringsplan värd ytterligare [...] efter försäljningen. Den 18 december 2009 tecknade IDA, PZL Hydral och [...] ett ramavtal. Avtalets bilaga 2, som innehåller reglerna för utbytet av viss del av skulden mot kapital, delvis annullering och delvis återbetalning av 2007 och 2008 års lån, slutfördes den 12 mars 2010. |
| --- | --- |

(96)

Detta företag genomförde en due diligence-undersökning mellan den 20 april 2009 och den 12 maj 2009. På grundval av undersökningen tecknade företaget ett samförståndsavtal (med allmän beskrivning av den planerade transaktionen) med IDA den 20 augusti 2009 om köp av PZL Wrocławs aktier till ett belopp av [...]. IDA åtog sig att säkerställa att alla PZL Wrocławs tillgångar var helt fria från anspråk från PZL Hydrals offentliga borgenärer. Enligt samförståndsavtalet skulle IDA köpa 100 % av aktierna i PZL Wrocław och därefter sälja dem till investeraren. Investeraren åtog sig att genomföra en egen detaljerad investeringsplan värd ytterligare [...] efter försäljningen. Den 18 december 2009 tecknade IDA, PZL Hydral och [...] ett ramavtal. Avtalets bilaga 2, som innehåller reglerna för utbytet av viss del av skulden mot kapital, delvis annullering och delvis återbetalning av 2007 och 2008 års lån, slutfördes den 12 mars 2010.

| (97) | De polska myndigheterna bekräftade att försäljningen inte var försedd med några villkor av typen bibehållen sysselsättning. De polska myndigheterna underrättade också kommissionen om att investeraren fritt kunde bestämma om sina affärsavtal med försvarsministeriet. |
| --- | --- |

(97)

De polska myndigheterna bekräftade att försäljningen inte var försedd med några villkor av typen bibehållen sysselsättning. De polska myndigheterna underrättade också kommissionen om att investeraren fritt kunde bestämma om sina affärsavtal med försvarsministeriet.

| (98) | En detaljerad beskrivning av förhandlingarna med [...] finns i avsnitt VI. |
| --- | --- |

(98)

En detaljerad beskrivning av förhandlingarna med [...] finns i avsnitt VI.

II.6   De polska myndigheternas bedömning av planen

| (99) | De polska myndigheterna konstaterade att de totala kostnaderna för omstruktureringen skulle uppgå till 262,2 miljoner zloty, uppdelat enligt följande: Omstrukturering av offentligrättsliga skulder till ett belopp av 234 miljoner zloty, övrig finansiell omstrukturering till ett belopp av 11,5 miljoner zloty, investeringar på 11 miljoner zloty, omstrukturering av tillgångar för 5,6 miljoner zloty och omstrukturering av sysselsättningen för 0,3 miljoner zloty. |
| --- | --- |

(99)

De polska myndigheterna konstaterade att de totala kostnaderna för omstruktureringen skulle uppgå till 262,2 miljoner zloty, uppdelat enligt följande: Omstrukturering av offentligrättsliga skulder till ett belopp av 234 miljoner zloty, övrig finansiell omstrukturering till ett belopp av 11,5 miljoner zloty, investeringar på 11 miljoner zloty, omstrukturering av tillgångar för 5,6 miljoner zloty och omstrukturering av sysselsättningen för 0,3 miljoner zloty.

| (100) | Enligt de polska myndigheterna skulle totalkostnaden för omstrukturering av PZL Hydral finansieras genom ett statligt stöd på 130,5 miljoner zloty och ett eget bidrag på 132 miljoner zloty. Enligt planen representerar det egna bidraget 50,3 % av omstruktureringskostnaderna. Det egna bidraget består av intäkter från försäljningen av anläggningstillgångar och aktier såväl som medel som ska komma från framtida investerare i PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(100)

Enligt de polska myndigheterna skulle totalkostnaden för omstrukturering av PZL Hydral finansieras genom ett statligt stöd på 130,5 miljoner zloty och ett eget bidrag på 132 miljoner zloty. Enligt planen representerar det egna bidraget 50,3 % av omstruktureringskostnaderna. Det egna bidraget består av intäkter från försäljningen av anläggningstillgångar och aktier såväl som medel som ska komma från framtida investerare i PZL Wrocław.

| (101) | I planen föreslogs som kompensationsåtgärd försäljning av vissa produktionstillgångar, vilket delvis genomfördes mellan 2004 och 2006 och ledde till kapacitetsminskning. Enligt planen skulle försäljning av maskiner och utrustning minska företagets kapacitet med totalt 380 000 maskintimmar, dvs. med 42 %. Huvuddelen av den planerade minskningen (315 000 maskintimmar) har redan genomförts. De polska myndigheterna konstaterade att en tredjedel av denna minskning inte var nödvändig för att återställa lönsamheten, utan var avsedd att minska produktionen inom industrihydraulik, ett segment med låg lönsamhet som företaget hade beslutat att delvis dra sig ur. |
| --- | --- |

(101)

I planen föreslogs som kompensationsåtgärd försäljning av vissa produktionstillgångar, vilket delvis genomfördes mellan 2004 och 2006 och ledde till kapacitetsminskning. Enligt planen skulle försäljning av maskiner och utrustning minska företagets kapacitet med totalt 380 000 maskintimmar, dvs. med 42 %. Huvuddelen av den planerade minskningen (315 000 maskintimmar) har redan genomförts. De polska myndigheterna konstaterade att en tredjedel av denna minskning inte var nödvändig för att återställa lönsamheten, utan var avsedd att minska produktionen inom industrihydraulik, ett segment med låg lönsamhet som företaget hade beslutat att delvis dra sig ur.

| (102) | Dessutom konstaterades i planen att tankarna på att dra sig ur vissa (påstått lönsamma) verksamheter och försäljningen av tillgångar som inte var kopplade till produktion bör ses som kompensationsåtgärder enligt riktlinjerna om statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (27) (nedan kallade riktlinjerna om undsättning och omstrukturering). Slutligen hävdade de polska myndigheterna att privatiseringen av PZL Wrocław, som gör det möjligt för företagets konkurrenter att förvärva PZL Hydrals kapacitet, kunnande och marknadsandel, också bör ses som en kompensationsåtgärd. |
| --- | --- |

(102)

Dessutom konstaterades i planen att tankarna på att dra sig ur vissa (påstått lönsamma) verksamheter och försäljningen av tillgångar som inte var kopplade till produktion bör ses som kompensationsåtgärder enligt riktlinjerna om statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (27) (nedan kallade riktlinjerna om undsättning och omstrukturering). Slutligen hävdade de polska myndigheterna att privatiseringen av PZL Wrocław, som gör det möjligt för företagets konkurrenter att förvärva PZL Hydrals kapacitet, kunnande och marknadsandel, också bör ses som en kompensationsåtgärd.

III.   TVIVEL SOM KOMMISSIONEN UTTRYCKTE I BESLUTEN OM ATT INLEDA OCH UTVIDGA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (103) | Planen anmäldes som en omstrukturering enligt riktlinjerna om undsättning och omstrukturering. Kommissionen grundade därför sin preliminära bedömning på information som kommissionen vid den tidpunkten hade till sitt förfogande. På grundval av denna information uttryckte kommissionen följande farhågor: |
| --- | --- |

(103)

Planen anmäldes som en omstrukturering enligt riktlinjerna om undsättning och omstrukturering. Kommissionen grundade därför sin preliminära bedömning på information som kommissionen vid den tidpunkten hade till sitt förfogande. På grundval av denna information uttryckte kommissionen följande farhågor:

| (104) | I fråga om huruvida företaget var berättigat till omstruktureringsstöd enligt riktlinjerna om undsättning och omstrukturering var kommissionen osäker på om PZL Hydral hade fått stöd till undsättning eller omstrukturering under de senaste tio åren eller inte. |
| --- | --- |

(104)

I fråga om huruvida företaget var berättigat till omstruktureringsstöd enligt riktlinjerna om undsättning och omstrukturering var kommissionen osäker på om PZL Hydral hade fått stöd till undsättning eller omstrukturering under de senaste tio åren eller inte.

| (105) | Kommissionen undrade särskilt om den uteblivna eller sena indrivningen av offentligrättsliga skulder skulle ses som statligt stöd. Kommissionen påpekade att om ett offentligt organ som ansvarar för indrivning av sociala avgifter har överseende med att avgifterna från ett företag uteblir eller betalas för sent och detta pågår länge, innebär det uppenbart en fördel för företaget genom att dess normala kostnader för systemet för social trygghet minskar (28). Kommissionen medger att de offentliga borgenärerna hade vidtagit vissa indrivningsåtgärder men hyser tvivel om huruvida de är tillräckliga eller effektiva (om de hade vidtagits sent), särskilt när det gäller de säkerheter som de offentliga borgenärerna hade och som de kunde ha förlitat sig på. På detta stadium i förfarandet var kommissionen därför osäker på om de offentliga borgenärernas agerande kunde jämföras med en privat borgenärs agerande i motsvarande situation. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen undrade särskilt om den uteblivna eller sena indrivningen av offentligrättsliga skulder skulle ses som statligt stöd. Kommissionen påpekade att om ett offentligt organ som ansvarar för indrivning av sociala avgifter har överseende med att avgifterna från ett företag uteblir eller betalas för sent och detta pågår länge, innebär det uppenbart en fördel för företaget genom att dess normala kostnader för systemet för social trygghet minskar (28). Kommissionen medger att de offentliga borgenärerna hade vidtagit vissa indrivningsåtgärder men hyser tvivel om huruvida de är tillräckliga eller effektiva (om de hade vidtagits sent), särskilt när det gäller de säkerheter som de offentliga borgenärerna hade och som de kunde ha förlitat sig på. På detta stadium i förfarandet var kommissionen därför osäker på om de offentliga borgenärernas agerande kunde jämföras med en privat borgenärs agerande i motsvarande situation.

| (106) | Kommissionen uttryckte också tvivel rörande andra åtgärder som de polska myndigheterna hade anmält som fria från statligt stöd. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen uttryckte också tvivel rörande andra åtgärder som de polska myndigheterna hade anmält som fria från statligt stöd.

| (107) | Kommissionen tvivlade på huruvida delbetalningen och delavskrivningen av offentligrättsliga skulder som de polska myndigheterna hade anmält som fria från statligt stöd skulle ha godkänts av en privat borgenär i motsvarande situation. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen tvivlade på huruvida delbetalningen och delavskrivningen av offentligrättsliga skulder som de polska myndigheterna hade anmält som fria från statligt stöd skulle ha godkänts av en privat borgenär i motsvarande situation.

| (108) | Kommissionen hyste också tvivel om huruvida planen var förenlig med den inre marknaden mot bakgrund av punkt 31 ff. i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen hyste också tvivel om huruvida planen var förenlig med den inre marknaden mot bakgrund av punkt 31 ff. i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering.

| (109) | Kommissionen hyste tvivel om huruvida det föreslagna bidraget var reellt och faktiskt och om planen därmed uppfyller punkterna 43–45 i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering. Kommissionen hyste tvivel om huruvida de planerade intäkterna från försäljningen av PZL Wrocław, även om de kommer in, kan betraktas som eget bidrag till omstruktureringen. Såsom konstaterats ovan grundades PZL Wrocław i slutet av 2004. Enligt planen skulle produktionstillgångarna överföras och privatiseringsprocessen inledas så tidigt som 2007. De ursprungliga anbuden från potentiella investerare skulle inlämnas senast fjärde kvartalet 2007 och efter förhandlingarna skulle ett preliminärt försäljningsavtal slutas under första halvåret 2008. När kommissionen beslöt att inleda ett förfarande hade den dock inte fått information om att någon potentiell investerare skulle ha varit intresserad av att förvärva PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen hyste tvivel om huruvida det föreslagna bidraget var reellt och faktiskt och om planen därmed uppfyller punkterna 43–45 i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering. Kommissionen hyste tvivel om huruvida de planerade intäkterna från försäljningen av PZL Wrocław, även om de kommer in, kan betraktas som eget bidrag till omstruktureringen. Såsom konstaterats ovan grundades PZL Wrocław i slutet av 2004. Enligt planen skulle produktionstillgångarna överföras och privatiseringsprocessen inledas så tidigt som 2007. De ursprungliga anbuden från potentiella investerare skulle inlämnas senast fjärde kvartalet 2007 och efter förhandlingarna skulle ett preliminärt försäljningsavtal slutas under första halvåret 2008. När kommissionen beslöt att inleda ett förfarande hade den dock inte fått information om att någon potentiell investerare skulle ha varit intresserad av att förvärva PZL Wrocław.

| (110) | Kommissionen uttryckte också tvivel om huruvida planen skulle leda till lönsamhet på lång sikt enligt det som krävs i punkterna 34–37 i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering. Kommissionen noterade att den planerade omstruktureringen var inriktad på finansiell omstrukturering, dvs. cirka 90 % av alla omstruktureringskostnader var öronmärkta för betalning av offentligrättsliga skulder. De återstende omstruktureringsmöjligheterna var därför relativt begränsade. Kommissionen noterade också, såsom konstateras ovan, att den vid tidpunkten då beslutet om att inleda ett förfarande antogs inte hade fått information om något intresse från potentiella investerare. Polen antydde också att ytterligare omstruktureringsåtgärder kan bli nödvändiga efter att företaget har privatiserats, och detta gav upphov till ytterligare tvivel om huruvida planen skulle kunna genomföras. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen uttryckte också tvivel om huruvida planen skulle leda till lönsamhet på lång sikt enligt det som krävs i punkterna 34–37 i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering. Kommissionen noterade att den planerade omstruktureringen var inriktad på finansiell omstrukturering, dvs. cirka 90 % av alla omstruktureringskostnader var öronmärkta för betalning av offentligrättsliga skulder. De återstende omstruktureringsmöjligheterna var därför relativt begränsade. Kommissionen noterade också, såsom konstateras ovan, att den vid tidpunkten då beslutet om att inleda ett förfarande antogs inte hade fått information om något intresse från potentiella investerare. Polen antydde också att ytterligare omstruktureringsåtgärder kan bli nödvändiga efter att företaget har privatiserats, och detta gav upphov till ytterligare tvivel om huruvida planen skulle kunna genomföras.

| (111) | Likaså konstaterade kommissionen att den behöver ytterligare förtydliganden när det gäller huruvida de föreslagna kompensatoriska åtgärderna är förenliga med punkterna 38–42 i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering. De polska myndigheterna hävdade i anmälan att minst en tredjedel av kapacitetsminskningen skulle ske inom segmentet industrihydraulik som hade dålig lönsamhet. Med stöd av den information som kommissionen hade till sitt förfogande hyste den tvivel om huruvida den minskning av produktionskapaciteten som företaget hade genomfört eller planerat var tillräcklig. Kommissionen noterade också att åtminstone vissa av de föreslagna åtgärderna verkade vara nödvändiga för att nå lönsamhet på lång sikt. Kommissionen påpekade bland annat att den försäljning av vissa produktionstillgångar som hade genomförts tidigare såg ut att ha varit särskilt avsedd att återställa lönsamheten. Likaså skulle den planerade försäljningen av fastigheter fungera som en finansieringskälla i stället för som en kompensation för snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(111)

Likaså konstaterade kommissionen att den behöver ytterligare förtydliganden när det gäller huruvida de föreslagna kompensatoriska åtgärderna är förenliga med punkterna 38–42 i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering. De polska myndigheterna hävdade i anmälan att minst en tredjedel av kapacitetsminskningen skulle ske inom segmentet industrihydraulik som hade dålig lönsamhet. Med stöd av den information som kommissionen hade till sitt förfogande hyste den tvivel om huruvida den minskning av produktionskapaciteten som företaget hade genomfört eller planerat var tillräcklig. Kommissionen noterade också att åtminstone vissa av de föreslagna åtgärderna verkade vara nödvändiga för att nå lönsamhet på lång sikt. Kommissionen påpekade bland annat att den försäljning av vissa produktionstillgångar som hade genomförts tidigare såg ut att ha varit särskilt avsedd att återställa lönsamheten. Likaså skulle den planerade försäljningen av fastigheter fungera som en finansieringskälla i stället för som en kompensation för snedvridning av konkurrensen.

IV.   POLENS SYNPUNKTER PÅ BESLUTET OM ATT INLEDA ETT FORMELLT GRANSKNINGSFÖRFARANDE

| (112) | De polska myndigheterna lämnade sina synpunkter på beslutet om att inleda ett förfarande med hänvisning till möjligheten att tillämpa kriteriet om en privat borgenär i det redovisade scenariot, dvs. i samband med kapitaltillskott. |
| --- | --- |

(112)

De polska myndigheterna lämnade sina synpunkter på beslutet om att inleda ett förfarande med hänvisning till möjligheten att tillämpa kriteriet om en privat borgenär i det redovisade scenariot, dvs. i samband med kapitaltillskott.

| (113) | De polska myndigheterna konstaterade att de föreslagna avskrivningarna var förenliga med kriteriet om en privat borgenär med tanke på att de offentligrättsliga borgenärerna skulle bli bättre tillgodosedda om PZL Hydrals tillgångar säljs än om företaget går i konkurs. De polska myndigheterna konstaterade också att detta synsätt grundade sig på ekonomisk och finansiell analys och att det delades av de berörda offentligrättsliga borgenärerna. |
| --- | --- |

(113)

De polska myndigheterna konstaterade att de föreslagna avskrivningarna var förenliga med kriteriet om en privat borgenär med tanke på att de offentligrättsliga borgenärerna skulle bli bättre tillgodosedda om PZL Hydrals tillgångar säljs än om företaget går i konkurs. De polska myndigheterna konstaterade också att detta synsätt grundade sig på ekonomisk och finansiell analys och att det delades av de berörda offentligrättsliga borgenärerna.

| (114) | De polska myndigheterna hävdade att de två kapitaltillskotten som IDA skulle bevilja PZL Hydral och som enligt anmälan skulle avdelas för uppgörelser med offentligrättsliga borgenärer, inte uteslöt att man tillämpar kriteriet om en privat borgenär. |
| --- | --- |

(114)

De polska myndigheterna hävdade att de två kapitaltillskotten som IDA skulle bevilja PZL Hydral och som enligt anmälan skulle avdelas för uppgörelser med offentligrättsliga borgenärer, inte uteslöt att man tillämpar kriteriet om en privat borgenär.

| (115) | Dessutom hävdade de polska myndigheterna att PZL Wrocławs marknadsvärde till stor del grundade sig på att företaget har luftfartscertifikat och tillstånd för vapenhandel och en kvalificerad arbetsstyrka med unik erfarenhet. Vid en eventuell konkurs skulle det vara omöjligt att återställa organisationen till den nivå som krävs för underhållstjänsterna för luftfarten. |
| --- | --- |

(115)

Dessutom hävdade de polska myndigheterna att PZL Wrocławs marknadsvärde till stor del grundade sig på att företaget har luftfartscertifikat och tillstånd för vapenhandel och en kvalificerad arbetsstyrka med unik erfarenhet. Vid en eventuell konkurs skulle det vara omöjligt att återställa organisationen till den nivå som krävs för underhållstjänsterna för luftfarten.

| (116) | De polska myndigheterna värderade det egna bidraget till 130 miljoner zloty, vilket innebär 50 % av omstruktureringskostnaderna även om utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder skulle betraktas som statligt stöd. Dessutom konstaterade de polska myndigheterna att försäljningen av tillgångar hade inletts, och således skulle alla tillgångar som anges i planen avyttras inom ramen för omstruktureringen. |
| --- | --- |

(116)

De polska myndigheterna värderade det egna bidraget till 130 miljoner zloty, vilket innebär 50 % av omstruktureringskostnaderna även om utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder skulle betraktas som statligt stöd. Dessutom konstaterade de polska myndigheterna att försäljningen av tillgångar hade inletts, och således skulle alla tillgångar som anges i planen avyttras inom ramen för omstruktureringen.

| (117) | I fråga om planens lönsamhetsutsikter på lång sikt hävdade de polska myndigheterna att omstruktureringens mål höll på att genomföras på rätt sätt. Bland annat hade processen med att koncentrera produktionen i östra delen av PZL Hydrals anläggning lett till minskade fasta kostnader, driftsförbättringar i produktionen och tilläggsintäkter från uthyrning av frigjort utrymme. Dessutom hade produktion och försäljning (som omfattade 570 anställda) flyttats till PZL Wrocław, som vid den tidpunkten var ekonomiskt lönsamt (uppgifter för de tio första månaderna 2008). PZL Wrocławs nettovinst i slutet av 2008 uppskattades till omkring 6 miljoner zloty, vid en försäljning på 50 miljoner zloty. De polska myndigheterna konstaterade också att eftersom man nått en uppgörelse med privata borgenärer under fjärde kvartalet av 2007 hade både PZL Hydral och PZL Wrocław betalat sina aktuella skulder till offentligrättsliga borgenärer i tid. |
| --- | --- |

(117)

I fråga om planens lönsamhetsutsikter på lång sikt hävdade de polska myndigheterna att omstruktureringens mål höll på att genomföras på rätt sätt. Bland annat hade processen med att koncentrera produktionen i östra delen av PZL Hydrals anläggning lett till minskade fasta kostnader, driftsförbättringar i produktionen och tilläggsintäkter från uthyrning av frigjort utrymme. Dessutom hade produktion och försäljning (som omfattade 570 anställda) flyttats till PZL Wrocław, som vid den tidpunkten var ekonomiskt lönsamt (uppgifter för de tio första månaderna 2008). PZL Wrocławs nettovinst i slutet av 2008 uppskattades till omkring 6 miljoner zloty, vid en försäljning på 50 miljoner zloty. De polska myndigheterna konstaterade också att eftersom man nått en uppgörelse med privata borgenärer under fjärde kvartalet av 2007 hade både PZL Hydral och PZL Wrocław betalat sina aktuella skulder till offentligrättsliga borgenärer i tid.

V.   SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PART

| (118) | Kommissionen mottog inga synpunkter från tredje part. |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen mottog inga synpunkter från tredje part.

VI.   HÄNDELSEFÖRLOPPET EFTER ATT DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET INLETTS – DEN REVIDERADE PLANEN

| (119) | De polska myndigheterna anser att det försäljningspris för PZL Wrocławs aktier som [...] erbjudit motsvarar företagets marknadsvärde. Enligt de polska myndigheterna återspeglade anbudspriset företagets finansiella situation, som försvårades 2009 till följd av den finansiella krisen och på grund av mindre orderingång från den polska försvarsmakten. |
| --- | --- |

(119)

De polska myndigheterna anser att det försäljningspris för PZL Wrocławs aktier som [...] erbjudit motsvarar företagets marknadsvärde. Enligt de polska myndigheterna återspeglade anbudspriset företagets finansiella situation, som försvårades 2009 till följd av den finansiella krisen och på grund av mindre orderingång från den polska försvarsmakten.

| (120) | De polska myndigheterna konstaterade också att priset återspeglade de makroekonomiska förhållandena. Enbart på Warszawabörsen föll fondbörsindex (Warsaw Stock Exchange Index, WIG) med 36 %. Mellan april (när [...] drog sig ur förhandlingarna) och juni 2009 sjönk marknadsklassificeringen drastiskt för listade företag inom luftfartssektorn med en liknande produktionsprofil som PZL Wrocław. Aktierna i [...], till vilket [...] hör, föll med [...] %, aktierna i [...] med [...] % och aktierna i [...] med [...] %. |
| --- | --- |

(120)

De polska myndigheterna konstaterade också att priset återspeglade de makroekonomiska förhållandena. Enbart på Warszawabörsen föll fondbörsindex (Warsaw Stock Exchange Index, WIG) med 36 %. Mellan april (när [...] drog sig ur förhandlingarna) och juni 2009 sjönk marknadsklassificeringen drastiskt för listade företag inom luftfartssektorn med en liknande produktionsprofil som PZL Wrocław. Aktierna i [...], till vilket [...] hör, föll med [...] %, aktierna i [...] med [...] % och aktierna i [...] med [...] %.

| (121) | [...] genomförde en due diligence-undersökning (se punkt 96). I undersökningen jämfördes uppgifterna för [...] med 32 företag inom luftfartssektorn. Därefter beräknades genomsnittskoefficienter som bestämde hur dessa [...]. Sedan tillämpades koefficienterna på [...]. Resultatet var [...]. |
| --- | --- |

(121)

[...] genomförde en due diligence-undersökning (se punkt 96). I undersökningen jämfördes uppgifterna för [...] med 32 företag inom luftfartssektorn. Därefter beräknades genomsnittskoefficienter som bestämde hur dessa [...]. Sedan tillämpades koefficienterna på [...]. Resultatet var [...].

| (122) | Diskussioner med IDA om investerarens bedömning tyder dock på att [...] i detta skede är starkt beroende av en enda kund, den polska försvarsmakten, som förväntas ge [...] % av de planerade intäkterna 2010–2013 enligt moderniseringsprogrammet vars utgång är osäker, och konkursförfarande kan inledas om PZL Wrocławs finansiella situation inte förbättras under 2010. |
| --- | --- |

(122)

Diskussioner med IDA om investerarens bedömning tyder dock på att [...] i detta skede är starkt beroende av en enda kund, den polska försvarsmakten, som förväntas ge [...] % av de planerade intäkterna 2010–2013 enligt moderniseringsprogrammet vars utgång är osäker, och konkursförfarande kan inledas om PZL Wrocławs finansiella situation inte förbättras under 2010.

| (123) | Med detta som bakgrund vidhåller investeraren att ett anbud på [...] för PZL Wrocławs aktier de facto betyder överpris. |
| --- | --- |

(123)

Med detta som bakgrund vidhåller investeraren att ett anbud på [...] för PZL Wrocławs aktier de facto betyder överpris.

| (124) | Efter att investerarens anbudspris blev känt inledde IDA förhandlingar med de offentligrättsliga borgenärerna om delbetalningar och delavskrivningar av deras fordringar enligt planen, med hjälp av intäkterna från försäljningen av PZL Hydrals tillgångar utan ytterligare kapitaltillskott. |
| --- | --- |

(124)

Efter att investerarens anbudspris blev känt inledde IDA förhandlingar med de offentligrättsliga borgenärerna om delbetalningar och delavskrivningar av deras fordringar enligt planen, med hjälp av intäkterna från försäljningen av PZL Hydrals tillgångar utan ytterligare kapitaltillskott.

| (125) | För detta ändamål beställde IDA den 15 januari 2010 en undersökning från Ernst&Young. Ernst&Young fick anvisningar om att i sin egenskap av oberoende expert jämföra följande två scenarier:






  — | Konkurrensförfarande för PZL Hydral, inklusive dotterbolaget PZL Wrocław. |
| --- | --- | --- |

(125)

För detta ändamål beställde IDA den 15 januari 2010 en undersökning från Ernst&Young. Ernst&Young fick anvisningar om att i sin egenskap av oberoende expert jämföra följande två scenarier:

—

Konkurrensförfarande för PZL Hydral, inklusive dotterbolaget PZL Wrocław.

| — | Betalning av skulder med hjälp av intäkterna från försäljning av PZL Wrocław till [...] för [...] och intäkterna från försäljning av PZL Hydrals övriga tillgångar. |
| --- | --- |

—

Betalning av skulder med hjälp av intäkterna från försäljning av PZL Wrocław till [...] för [...] och intäkterna från försäljning av PZL Hydrals övriga tillgångar.

| (126) | Ernst&Young bedömde situationen för varje enskild offentligrättslig borgenär: socialförsäkringskontoret, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole, Wrocław stad, statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer, regionkontoret i lägre Silesien och finansministeriet. Analysen omfattar inte IDA eftersom IDA inte var borgenär i förhållande till PZL Hydral utan endast aktieägare. |
| --- | --- |

(126)

Ernst&Young bedömde situationen för varje enskild offentligrättslig borgenär: socialförsäkringskontoret, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole, Wrocław stad, statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer, regionkontoret i lägre Silesien och finansministeriet. Analysen omfattar inte IDA eftersom IDA inte var borgenär i förhållande till PZL Hydral utan endast aktieägare.

| (127) | Ernst&Young-undersökningen slutfördes den 24 februari 2010. Undersökningen gjordes enligt en försiktig princip: endast belopp för vilka direkt betalning kunde förväntas enligt varje scenario kvantifierades. I analysen beaktades därför inte alternativa kostnader (29), vinstprognoser på lång sikt eller inflation. |
| --- | --- |

(127)

Ernst&Young-undersökningen slutfördes den 24 februari 2010. Undersökningen gjordes enligt en försiktig princip: endast belopp för vilka direkt betalning kunde förväntas enligt varje scenario kvantifierades. I analysen beaktades därför inte alternativa kostnader (29), vinstprognoser på lång sikt eller inflation.

| (128) | Scenariot med konkurs som leder till likvidation analyserades utifrån antagandet att en likvidation kunde vara skäligen effektiv. Som bas för metoden hänvisas till kraven för grundlig bedömning enligt kriterierna om en privat borgenär, med stöd av rättspraxis (Spanien mot kommissionen och Hamsa mot kommissionen) där man analyserar ett offentligt organs agerande jämfört med en privat borgenär som försöker få betalt från en gäldenär med finansiella svårigheter (30). Rapporten grundar sig på en analys av varje individuell borgenär där man särskilt beaktar borgenärens säkerhet i gäldenärens tillgångar och i vilken utsträckning fordringarna kan tillgodoses om gäldenären går i konkurs (31). |
| --- | --- |

(128)

Scenariot med konkurs som leder till likvidation analyserades utifrån antagandet att en likvidation kunde vara skäligen effektiv. Som bas för metoden hänvisas till kraven för grundlig bedömning enligt kriterierna om en privat borgenär, med stöd av rättspraxis (Spanien mot kommissionen och Hamsa mot kommissionen) där man analyserar ett offentligt organs agerande jämfört med en privat borgenär som försöker få betalt från en gäldenär med finansiella svårigheter (30). Rapporten grundar sig på en analys av varje individuell borgenär där man särskilt beaktar borgenärens säkerhet i gäldenärens tillgångar och i vilken utsträckning fordringarna kan tillgodoses om gäldenären går i konkurs (31).

| (129) | I syfte att fastställa tillgångarnas konkursvärde antog Ernst&Young att anläggningstillgångarnas fire sale-värde (synnerligen lågt värde i en tvingande situation) uppgick till 50 % av det verkliga värdet. För att fastställa verkligt värde använde Ernst&Young de metoder som anges i internationell redovisningsstandard 16 om materiella anläggningstillgångar, och utnyttjade alla tillgängliga bedömningar som gjorts av oberoende experter. Minskningen med 50 % motiveras med att konkurrensförfarandena i Polen fungerar särdeles ineffektivt, och intäkterna från försäljning av tillgångar ger i genomsnitt 26,86 % av det verkliga värdet. |
| --- | --- |

(129)

I syfte att fastställa tillgångarnas konkursvärde antog Ernst&Young att anläggningstillgångarnas fire sale-värde (synnerligen lågt värde i en tvingande situation) uppgick till 50 % av det verkliga värdet. För att fastställa verkligt värde använde Ernst&Young de metoder som anges i internationell redovisningsstandard 16 om materiella anläggningstillgångar, och utnyttjade alla tillgängliga bedömningar som gjorts av oberoende experter. Minskningen med 50 % motiveras med att konkurrensförfarandena i Polen fungerar särdeles ineffektivt, och intäkterna från försäljning av tillgångar ger i genomsnitt 26,86 % av det verkliga värdet.

| (130) | Ernst&Young noterade också att de intäkter som offentliga borgenärer kan förvänta sig i ett konkursscenario beror på företrädesordningen för de säkerheter som borgenärerna har i tillgångarna. Ernst&Youngs undersökning innehåller därför en översikt av de hypotek som fanns i de olika delarna av PZL Hydrals tillgångar, hypotekens värde och borgenärernas företrädesordning. |
| --- | --- |

(130)

Ernst&Young noterade också att de intäkter som offentliga borgenärer kan förvänta sig i ett konkursscenario beror på företrädesordningen för de säkerheter som borgenärerna har i tillgångarna. Ernst&Youngs undersökning innehåller därför en översikt av de hypotek som fanns i de olika delarna av PZL Hydrals tillgångar, hypotekens värde och borgenärernas företrädesordning.

| (131) | På grundval av de antaganden som läggs fram i de två punkterna ovan uppskattade Ernst&Young att vid en eventuell konkurs är totalbeloppet för de fordringar som kan tillgodoses med hypoteksbelastade tillgångar 52,4 miljoner zloty, och tre offentliga borgenärer (statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer, regionkontoret i lägre Silesien och finansministeriet) blir lottlösa samtidigt som de återstående borgenärerna kan få in följande belopp: socialförsäkringskontoret – 44,8 miljoner zloty, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien – 2,3 miljoner zloty, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole – 0,457 miljoner zloty och Wrocław stad – 4,9 miljoner zloty. |
| --- | --- |

(131)

På grundval av de antaganden som läggs fram i de två punkterna ovan uppskattade Ernst&Young att vid en eventuell konkurs är totalbeloppet för de fordringar som kan tillgodoses med hypoteksbelastade tillgångar 52,4 miljoner zloty, och tre offentliga borgenärer (statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer, regionkontoret i lägre Silesien och finansministeriet) blir lottlösa samtidigt som de återstående borgenärerna kan få in följande belopp: socialförsäkringskontoret – 44,8 miljoner zloty, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien – 2,3 miljoner zloty, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole – 0,457 miljoner zloty och Wrocław stad – 4,9 miljoner zloty.

| (132) | Det faktiska intäktsbeloppet vid en eventuell konkurs skulle sedan korrigeras genom tillägg av det belopp som erhållits från försäljning av PZL Hydrals övriga tillgångar, dvs. 13,5 miljoner zloty (32). Således uppgår intäkterna vid konkurs till 66 miljoner zloty, enligt tabell 26. |
| --- | --- |

(132)

Det faktiska intäktsbeloppet vid en eventuell konkurs skulle sedan korrigeras genom tillägg av det belopp som erhållits från försäljning av PZL Hydrals övriga tillgångar, dvs. 13,5 miljoner zloty (32). Således uppgår intäkterna vid konkurs till 66 miljoner zloty, enligt tabell 26.

| (133) | Scenariot med försäljning av tillgångar innebär försäljning av PZL Hydrals alla tillgångar som anges i planen, för 122 323 202,31 zloty: Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o. för [...], BBCenters fastighet för [...], bilpark för [...], Zakład Cieplowniczy ”Term-Hydral” Sp. z o.o. för [...], kraftstation (GSZ) för [...], PZL Wrocław för [...], gjuteri för [...], minoritetsaktieinnehav för [...] och betalning av PZL Hydrals fordringar till ett belopp av [...].

  Tabell 26


  Jämförelse mellan försäljningsscenario och konkursscenario ur PZL Hydrals perspektiv 2010 (i zloty) enligt undersökningen från Ernst&Young









  Offentlig borgenär | Skuldernas totalbelopp (33) | Intäkter vid konkurs | Intäkter vid försäljning av tillgångar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Socialförsäkringskontoret | 192 427 569,63 | 58 326 475,00 | 91 857 554,58 |
| Skattemyndigheten i regionen lägre Silesien | 59 579 407,58 | 2 294 047,11 | 1 825 099,45 |
| Skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole | 532 432,60 | 456 768,68 | 456 800,00 |
| Wrocław stad | 27 087 078,25 | 4 928 184,34 | 4 930 000,00 |
| Statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer | 12 884 457,46 | — | 5 007 169,46 |
| Regionkontoret i lägre Silesien | 1 320 678,82 | — | 1 320 678,82 |
| Finansministeriet | 24 050 232,71 | — | 500 000,00 |
| Totalt | 317 881 857,5 | 66 005 475,13 | 122 323 202,31 |

(133)

Scenariot med försäljning av tillgångar innebär försäljning av PZL Hydrals alla tillgångar som anges i planen, för 122 323 202,31 zloty: Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o. för [...], BBCenters fastighet för [...], bilpark för [...], Zakład Cieplowniczy ”Term-Hydral” Sp. z o.o. för [...], kraftstation (GSZ) för [...], PZL Wrocław för [...], gjuteri för [...], minoritetsaktieinnehav för [...] och betalning av PZL Hydrals fordringar till ett belopp av [...].

Tabell 26

Jämförelse mellan försäljningsscenario och konkursscenario ur PZL Hydrals perspektiv 2010 (i zloty) enligt undersökningen från Ernst&Young

Offentlig borgenär

Skuldernas totalbelopp (33)

Intäkter vid konkurs

Intäkter vid försäljning av tillgångar

Socialförsäkringskontoret

192 427 569,63

58 326 475,00

91 857 554,58

Skattemyndigheten i regionen lägre Silesien

59 579 407,58

2 294 047,11

1 825 099,45

Skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole

532 432,60

456 768,68

456 800,00

Wrocław stad

27 087 078,25

4 928 184,34

4 930 000,00

Statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer

12 884 457,46

—

5 007 169,46

Regionkontoret i lägre Silesien

1 320 678,82

—

1 320 678,82

Finansministeriet

24 050 232,71

—

500 000,00

Totalt

317 881 857,5

66 005 475,13

122 323 202,31

| (134) | Enligt Ernst&Youngs undersökning och tabell 26 skulle således socialförsäkringskontoret få in 47,7 % av sina fordringar, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien 30,6 %, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole 85,8 %, Wrocław stad 18,2 %, regionkontoret i lägre Silesien skulle få in alla sina fordringar, statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer skulle få in 38,9 % och finansministeriet 2,1 %. |
| --- | --- |

(134)

Enligt Ernst&Youngs undersökning och tabell 26 skulle således socialförsäkringskontoret få in 47,7 % av sina fordringar, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien 30,6 %, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole 85,8 %, Wrocław stad 18,2 %, regionkontoret i lägre Silesien skulle få in alla sina fordringar, statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer skulle få in 38,9 % och finansministeriet 2,1 %.

| (135) | Polsk lag innebär att när en offentlig borgenär godkänner en reglering av fordringarna genom delavskrivningar löper det inte längre någon ränta på fordringarna, och ränta uppbärs endast om indrivningen inte kan genomföras, vilket skulle vara fallet vid en konkurs. Skulderna enligt tabell 26 inbegriper därför räntor från och med 2007 års avtal i fråga om alla offentliga borgenärer, utom skattemyndigheten i regionen lägre Silesien (för vilken ränta fortfarande löper på vissa skatteskulder) och regionkontoret i lägre Silesien (för vilken ränta fortfarande löper) på grund av fordringarnas särskilda rättsliga natur. |
| --- | --- |

(135)

Polsk lag innebär att när en offentlig borgenär godkänner en reglering av fordringarna genom delavskrivningar löper det inte längre någon ränta på fordringarna, och ränta uppbärs endast om indrivningen inte kan genomföras, vilket skulle vara fallet vid en konkurs. Skulderna enligt tabell 26 inbegriper därför räntor från och med 2007 års avtal i fråga om alla offentliga borgenärer, utom skattemyndigheten i regionen lägre Silesien (för vilken ränta fortfarande löper på vissa skatteskulder) och regionkontoret i lägre Silesien (för vilken ränta fortfarande löper) på grund av fordringarnas särskilda rättsliga natur.

| (136) | Här bör noteras att vad gäller Wrocław stad, statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer och skattemyndigheten i regionen lägre Silesien innebar den reviderade planen delvis uppskov med betalning till offentliga borgenärer, och avbetalningar av delar av dessa skulder fram till att PZL Hydrals tillgångar säljs, dvs. skulderna skulle betalas delvis. Avtalet innehåller bland annat följande villkor:






  — | Återbetalningen av 4,9 miljoner zloty som företaget är skyldigt Wrocław stad skjuts upp. |
| --- | --- | --- |

(136)

Här bör noteras att vad gäller Wrocław stad, statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer och skattemyndigheten i regionen lägre Silesien innebar den reviderade planen delvis uppskov med betalning till offentliga borgenärer, och avbetalningar av delar av dessa skulder fram till att PZL Hydrals tillgångar säljs, dvs. skulderna skulle betalas delvis. Avtalet innehåller bland annat följande villkor:

—

Återbetalningen av 4,9 miljoner zloty som företaget är skyldigt Wrocław stad skjuts upp.

| — | Återbetalningen av 5 miljoner zloty som företaget är skyldigt statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer skjuts upp. |
| --- | --- |

—

Återbetalningen av 5 miljoner zloty som företaget är skyldigt statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer skjuts upp.

| — | 18,25 miljoner zloty ska användas för delbetalning av skulden till skattemyndigheten i regionen lägre Silesien, en del av skulden skjuts upp, en del ska betalas genom avbetalningar (34) och en del ska betalas med ränta som beräknas på betalningsdagen. |
| --- | --- |

—

18,25 miljoner zloty ska användas för delbetalning av skulden till skattemyndigheten i regionen lägre Silesien, en del av skulden skjuts upp, en del ska betalas genom avbetalningar (34) och en del ska betalas med ränta som beräknas på betalningsdagen.

| (137) | Utifrån detta skulle borgenärerna enligt Ernst&Youngs undersökning (se tabell 26) få in totalt 122 miljoner zloty om PZL Wrocław och PZL Hydrals övriga tillgångar säljs, medan borgenärerna vid en konkurs som leder till likvidation av PZL Hydral endast skulle få 66 miljoner zloty och tre av dem (finansministeriet, regionkontoret i lägre Silesien och statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer) skulle bli lottlösa. |
| --- | --- |

(137)

Utifrån detta skulle borgenärerna enligt Ernst&Youngs undersökning (se tabell 26) få in totalt 122 miljoner zloty om PZL Wrocław och PZL Hydrals övriga tillgångar säljs, medan borgenärerna vid en konkurs som leder till likvidation av PZL Hydral endast skulle få 66 miljoner zloty och tre av dem (finansministeriet, regionkontoret i lägre Silesien och statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer) skulle bli lottlösa.

| (138) | Enligt scenariot med försäljning avskriver de offentliga borgenärerna totalt 195 miljoner zloty av de offentligrättsliga skulderna. Trots detta blir varje offentlig borgenär bättre tillgodosedd vid försäljning än vid konkurs. Totalt sett skulle de offentliga borgenärerna få in 38,5 % av sina fordringar. |
| --- | --- |

(138)

Enligt scenariot med försäljning avskriver de offentliga borgenärerna totalt 195 miljoner zloty av de offentligrättsliga skulderna. Trots detta blir varje offentlig borgenär bättre tillgodosedd vid försäljning än vid konkurs. Totalt sett skulle de offentliga borgenärerna få in 38,5 % av sina fordringar.

| (139) | De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att Ernst&Youngs undersökning ledde till att de offentliga borgenärerna gick med på delbetalning av fordringarna under 2010. |
| --- | --- |

(139)

De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att Ernst&Youngs undersökning ledde till att de offentliga borgenärerna gick med på delbetalning av fordringarna under 2010.

| (140) | Inom ramen för diskussionerna med [...] gick IDA med på att en del av lånet skulle bytas ut, en del återbetalas och en del avskrivas. Enligt bilaga 2 till ramavtalet skulle IDA konvertera en del av kapitalet i 2007 års lån och en del av kapitalet i 2008 års lån, totalt [...], till PZL Wrocławs aktiekapital och omsättningstillgångar och avsäga sig ränta till ett belopp på [...] för 2007 års lån. Efter detta utbyte skulle PZL Wrocławs aktiekapital minskas genom en hemställan hos behörig domstol. |
| --- | --- |

(140)

Inom ramen för diskussionerna med [...] gick IDA med på att en del av lånet skulle bytas ut, en del återbetalas och en del avskrivas. Enligt bilaga 2 till ramavtalet skulle IDA konvertera en del av kapitalet i 2007 års lån och en del av kapitalet i 2008 års lån, totalt [...], till PZL Wrocławs aktiekapital och omsättningstillgångar och avsäga sig ränta till ett belopp på [...] för 2007 års lån. Efter detta utbyte skulle PZL Wrocławs aktiekapital minskas genom en hemställan hos behörig domstol.

| (141) | De polska myndigheterna påpekade att försämringen av PZL Wrocławs finansiella situation uppstod först 2009 till följd av den ekonomiska nedgången som inte kunde ha förutsetts och som ledde till en minskad orderingång från den polska försvarsmakten med nästan [...] %. Som ett resultat av detta försämrades IDAs situation som borgenär avsevärt, liksom också utsikterna för att fordringarna skulle tillgodoses helt. |
| --- | --- |

(141)

De polska myndigheterna påpekade att försämringen av PZL Wrocławs finansiella situation uppstod först 2009 till följd av den ekonomiska nedgången som inte kunde ha förutsetts och som ledde till en minskad orderingång från den polska försvarsmakten med nästan [...] %. Som ett resultat av detta försämrades IDAs situation som borgenär avsevärt, liksom också utsikterna för att fordringarna skulle tillgodoses helt.

| (142) | Villkoren i bilaga 2 till ramavtalet förhandlades fram med stark anknytning till resultaten från tillägget till Ernst&Young-undersökningen. Tillägget blev klart den 24 februari 2010. I tillägget analyseras två scenarier – konkurs som leder till likvidation av PZL Wrocław och försäljning av företaget till investeraren. I tilläggsundersökningen riktas särskilt fokus på vad IDA kan få ut av sin säkerhet vid en konkurs och detta jämförs med de belopp som IDA kan förvänta sig om PZL Wrocław säljs till investeraren. |
| --- | --- |

(142)

Villkoren i bilaga 2 till ramavtalet förhandlades fram med stark anknytning till resultaten från tillägget till Ernst&Young-undersökningen. Tillägget blev klart den 24 februari 2010. I tillägget analyseras två scenarier – konkurs som leder till likvidation av PZL Wrocław och försäljning av företaget till investeraren. I tilläggsundersökningen riktas särskilt fokus på vad IDA kan få ut av sin säkerhet vid en konkurs och detta jämförs med de belopp som IDA kan förvänta sig om PZL Wrocław säljs till investeraren.

| (143) | I tillägget till Ernst&Young-undersökningen betonas att PZL Wrocławs tillgångar är belastade med panträtter och hypotek. Bokfört värde för PZL Wrocławs totala tillgångar den 31 december 2009 var 52,5 miljoner zloty, av vilka 21,3 miljoner zloty låg som säkerhet och 31,2 miljoner zloty var utan säkerhet. |
| --- | --- |

(143)

I tillägget till Ernst&Young-undersökningen betonas att PZL Wrocławs tillgångar är belastade med panträtter och hypotek. Bokfört värde för PZL Wrocławs totala tillgångar den 31 december 2009 var 52,5 miljoner zloty, av vilka 21,3 miljoner zloty låg som säkerhet och 31,2 miljoner zloty var utan säkerhet.

| (144) | Även om tillgångarna utan säkerhet representerade [...] % av tillgångarnas värde, skulle skattemyndigheterna om PZL Wrocław inte säljs och i syfte att driva in sina fordringar utfärda ett skattebeslut enligt artiklarna 112 och 118 i skattelagen (35) enligt vilket PZL Wrocław var ansvarigt för PZL Hydrals skulder 2006–2007. Detta bekräftades i en skrivelse av den 23 november 2007 från skattemyndigheten i regionen lägre Silesien enligt vilken indrivningsåtgärder kommer att vidtas i enlighet med artikel 112 i skattelagen om omstruktureringen inte ger resultat. |
| --- | --- |

(144)

Även om tillgångarna utan säkerhet representerade [...] % av tillgångarnas värde, skulle skattemyndigheterna om PZL Wrocław inte säljs och i syfte att driva in sina fordringar utfärda ett skattebeslut enligt artiklarna 112 och 118 i skattelagen (35) enligt vilket PZL Wrocław var ansvarigt för PZL Hydrals skulder 2006–2007. Detta bekräftades i en skrivelse av den 23 november 2007 från skattemyndigheten i regionen lägre Silesien enligt vilken indrivningsåtgärder kommer att vidtas i enlighet med artikel 112 i skattelagen om omstruktureringen inte ger resultat.

| (145) | Eftersom PZL Wrocław äger PZL Hydrals produktionstillgångar (genom inköp mellan 2004 och 2007), skulle beslutet påverka en del av PZL Hydrals offentligrättsliga skulder. Värdet på de fordringar som kunde påverkas av sådana förfaranden skulle motsvara PZL Hydrals offentligrättsliga skulder från 2006–2007 och skulle uppgå till minst 64,4 miljoner zloty (36). Enligt tillägget till Ernst&Young-undersökningen är värdet på dessa fordringar högre än det bokförda värdet för tillgångarna utan säkerhet. Samtidigt bör tillgångarnas bokförda värde betraktas mot bakgrund av deras marknadsvärde, eftersom de är fordringar, kontanter och andra monetära tillgångar. |
| --- | --- |

(145)

Eftersom PZL Wrocław äger PZL Hydrals produktionstillgångar (genom inköp mellan 2004 och 2007), skulle beslutet påverka en del av PZL Hydrals offentligrättsliga skulder. Värdet på de fordringar som kunde påverkas av sådana förfaranden skulle motsvara PZL Hydrals offentligrättsliga skulder från 2006–2007 och skulle uppgå till minst 64,4 miljoner zloty (36). Enligt tillägget till Ernst&Young-undersökningen är värdet på dessa fordringar högre än det bokförda värdet för tillgångarna utan säkerhet. Samtidigt bör tillgångarnas bokförda värde betraktas mot bakgrund av deras marknadsvärde, eftersom de är fordringar, kontanter och andra monetära tillgångar.

| (146) | Om PZL Wrocław försätts i konkurs går endast tillgångar med säkerhet i inteckningar och registrerade panträtter före skattemyndigheternas fordringar. Privata borgenärer utan säkerheter skulle inte få sina fordringar tillgodosedda från PZL Wrocławs tillgångar. Mot bakgrund av att konkursboet inte skulle kunna tillgodose alla borgenärers fordringar, skulle PZL Wrocławs aktier vara helt utan värde vid en konkurs. Likaså skulle endast innehavare av registrerade panträtter och hypotek bli tillgodosedda, medan vanliga panträtter skulle vara värdelösa. |
| --- | --- |

(146)

Om PZL Wrocław försätts i konkurs går endast tillgångar med säkerhet i inteckningar och registrerade panträtter före skattemyndigheternas fordringar. Privata borgenärer utan säkerheter skulle inte få sina fordringar tillgodosedda från PZL Wrocławs tillgångar. Mot bakgrund av att konkursboet inte skulle kunna tillgodose alla borgenärers fordringar, skulle PZL Wrocławs aktier vara helt utan värde vid en konkurs. Likaså skulle endast innehavare av registrerade panträtter och hypotek bli tillgodosedda, medan vanliga panträtter skulle vara värdelösa.

| (147) | I tillägget till Ernst&Youngs undersökning analyseras värdet av IDAs registrerade panträtt med detta som bakgrund. Värdet på säkerheten i form av en registrerad panträtt i maskiner fastställs utifrån antagandet att värdet på de pantsatta tillgångarna vid en konkurs är 50 % av bokfört nettovärde, eftersom deras verkliga värde inte är tillgängligt och värdet på rörliga anläggningstillgångar ändras enligt den avskrivningstakt som tillämpas. Ernst&Young ansåg att fire sale-värdet var representativt med tanke på hur de värderade tillgångarna kan användas för bestämda ändamål och som en del av vissa produktionsprocesser, hur de kan användas för alternativa ändamål och vilken typ av avtal de är kopplade till. I Ernst&Youngs undersökning påpekas att när tillgångar som ska säljas är mycket specifika och används för produktion för en specifik köpare, kan tillgångarnas likvidationsvärde vara mycket lågt och kanske inte nå upp till mer än 30 % av bokfört nettovärde. Som exempel nämns Autoglass Group SA vars balansvärde var 19,8 miljoner zloty men som såldes genom konkursförfarande för 6 miljoner zloty. Dessutom förekom det många objekt av lågt värde bland PZL Wrocławs tillgångar som var intecknade med registrerad panträtt. Särskilt 2007 års lån hade en säkerhet som bestod av en förteckning med 1 709 objekt vars värde minskade för varje år och cirka 1 400 objekt med ett värde under 3 500 zloty, och en engångsavskrivning genomfördes. |
| --- | --- |

(147)

I tillägget till Ernst&Youngs undersökning analyseras värdet av IDAs registrerade panträtt med detta som bakgrund. Värdet på säkerheten i form av en registrerad panträtt i maskiner fastställs utifrån antagandet att värdet på de pantsatta tillgångarna vid en konkurs är 50 % av bokfört nettovärde, eftersom deras verkliga värde inte är tillgängligt och värdet på rörliga anläggningstillgångar ändras enligt den avskrivningstakt som tillämpas. Ernst&Young ansåg att fire sale-värdet var representativt med tanke på hur de värderade tillgångarna kan användas för bestämda ändamål och som en del av vissa produktionsprocesser, hur de kan användas för alternativa ändamål och vilken typ av avtal de är kopplade till. I Ernst&Youngs undersökning påpekas att när tillgångar som ska säljas är mycket specifika och används för produktion för en specifik köpare, kan tillgångarnas likvidationsvärde vara mycket lågt och kanske inte nå upp till mer än 30 % av bokfört nettovärde. Som exempel nämns Autoglass Group SA vars balansvärde var 19,8 miljoner zloty men som såldes genom konkursförfarande för 6 miljoner zloty. Dessutom förekom det många objekt av lågt värde bland PZL Wrocławs tillgångar som var intecknade med registrerad panträtt. Särskilt 2007 års lån hade en säkerhet som bestod av en förteckning med 1 709 objekt vars värde minskade för varje år och cirka 1 400 objekt med ett värde under 3 500 zloty, och en engångsavskrivning genomfördes.

| (148) | I tillägget till Ernst&Young-undersökningen, liksom också i själva undersökningen, beaktades inte inflationens effekt vid bedömningen av scenariot med konkurs utifrån PZL Wrocławs borgenärers perspektiv, med tanke på att eventuella konkursförfaranden kunde dra ut på tiden. |
| --- | --- |

(148)

I tillägget till Ernst&Young-undersökningen, liksom också i själva undersökningen, beaktades inte inflationens effekt vid bedömningen av scenariot med konkurs utifrån PZL Wrocławs borgenärers perspektiv, med tanke på att eventuella konkursförfaranden kunde dra ut på tiden.

| (149) | Enligt undersökningen hade tillgångarna med registrerad panträtt i maskiner ett bokfört nettovärde på 2 106 392,71 zloty den 31 januari 2010. Om denna formel tillämpas på tillgångarnas bokförda nettovärde skulle deras fire sale-värde (vid en konkurs) vara uppskattningsvis 1 053 196,36 zloty. |
| --- | --- |

(149)

Enligt undersökningen hade tillgångarna med registrerad panträtt i maskiner ett bokfört nettovärde på 2 106 392,71 zloty den 31 januari 2010. Om denna formel tillämpas på tillgångarnas bokförda nettovärde skulle deras fire sale-värde (vid en konkurs) vara uppskattningsvis 1 053 196,36 zloty.

| (150) | I tillägget till Ernst&Young-undersökningen konstateras att IDA vid konkurs får 1 053 196,36 zloty och vid försäljning [> 1 053 196,36 zloty] (enligt bilaga 2 till ramavtalet). |
| --- | --- |

(150)

I tillägget till Ernst&Young-undersökningen konstateras att IDA vid konkurs får 1 053 196,36 zloty och vid försäljning [> 1 053 196,36 zloty] (enligt bilaga 2 till ramavtalet).

| (151) | De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att det bokförda nettovärdet av de tillgångar som är belagda med registrerad panträtt för 2007 års lån uppgick till 5 480 861,37 zloty i den granskade årsredovisningen för 2007 och till 818 967,55 zloty i den granskade årsredovisningen av den 31 januari 2010. |
| --- | --- |

(151)

De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att det bokförda nettovärdet av de tillgångar som är belagda med registrerad panträtt för 2007 års lån uppgick till 5 480 861,37 zloty i den granskade årsredovisningen för 2007 och till 818 967,55 zloty i den granskade årsredovisningen av den 31 januari 2010.

| (152) | De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att det bokförda nettovärdet för tillgångar som är belagda med registrerad panträtt för 2008 års lån är 2 763 000 zloty, enligt den oberoende expertrapporten av den 1 februari 2008. Enligt den granskade redovisningen är det bokförda värdet på de här tillgångarna 1 883 098,97 zloty den 1 februari 2008 och det bokförda nettovärdet enligt den granskade redovisningen 1 287 425,16 zloty den 31 januari 2010. |
| --- | --- |

(152)

De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att det bokförda nettovärdet för tillgångar som är belagda med registrerad panträtt för 2008 års lån är 2 763 000 zloty, enligt den oberoende expertrapporten av den 1 februari 2008. Enligt den granskade redovisningen är det bokförda värdet på de här tillgångarna 1 883 098,97 zloty den 1 februari 2008 och det bokförda nettovärdet enligt den granskade redovisningen 1 287 425,16 zloty den 31 januari 2010.

| (153) | De polska myndigheterna återkallade därför de två kapitaltillskotten till PZL Hydral med hänvisning till att delavskrivningarna och delbetalningarna av offentligrättsliga skulder var utan statligt stöd enligt kriteriet om en privat borgenär. De konstaterade också att de offentliga borgenärernas agerande under tidigare år (1998–2007) uppfyllde kriteriet om en privat borgenär. Likaså konstaterade de att försäljningen av PZL Wrocław hade varit öppen, medgivit insyn och varit utan villkor, och att det pris som investeraren bjöd kan betraktas som ett marknadspris. De polska myndigheterna hävdar att både 2007 och 2008 års lån hade beviljats på marknadsvillkor. De avstod också från att byta ut skulder mot kapital för 2007 års lån enligt beskrivningen ovan men föreslog att man delvis skulle byta ut både 2007 och 2008 års lån före försäljningen, och hävdade att detta uppfyller kriteriet om en privat borgenär. |
| --- | --- |

(153)

De polska myndigheterna återkallade därför de två kapitaltillskotten till PZL Hydral med hänvisning till att delavskrivningarna och delbetalningarna av offentligrättsliga skulder var utan statligt stöd enligt kriteriet om en privat borgenär. De konstaterade också att de offentliga borgenärernas agerande under tidigare år (1998–2007) uppfyllde kriteriet om en privat borgenär. Likaså konstaterade de att försäljningen av PZL Wrocław hade varit öppen, medgivit insyn och varit utan villkor, och att det pris som investeraren bjöd kan betraktas som ett marknadspris. De polska myndigheterna hävdar att både 2007 och 2008 års lån hade beviljats på marknadsvillkor. De avstod också från att byta ut skulder mot kapital för 2007 års lån enligt beskrivningen ovan men föreslog att man delvis skulle byta ut både 2007 och 2008 års lån före försäljningen, och hävdade att detta uppfyller kriteriet om en privat borgenär.

VII.   KOMMISSIONENS BEHÖRIGHET

| (154) | Första delen av vissa åtgärder, nämligen utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder för PZL Hydral, inleddes 1998, dvs. innan Polen anslöt sig till EU den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

(154)

Första delen av vissa åtgärder, nämligen utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder för PZL Hydral, inleddes 1998, dvs. innan Polen anslöt sig till EU den 1 maj 2004.

| (155) | Enligt anslutningsfördraget ska stödåtgärder som har genomförts i de nya medlemsstaterna före anslutningen och som fortfarande är tillämpliga efter anslutningen och som utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som inte är befintligt stöd, betraktas som nytt stöd vid tillämpning av artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(155)

Enligt anslutningsfördraget ska stödåtgärder som har genomförts i de nya medlemsstaterna före anslutningen och som fortfarande är tillämpliga efter anslutningen och som utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som inte är befintligt stöd, betraktas som nytt stöd vid tillämpning av artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (156) | Övergångsordningen fastställs i punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget. I den anges de rättsliga ramarna för bedömningen av stödordningarna och enskilda stödåtgärder som genomförts i nya medlemsstater före anslutningen och som är tillämpliga efter anslutningen. |
| --- | --- |

(156)

Övergångsordningen fastställs i punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget. I den anges de rättsliga ramarna för bedömningen av stödordningarna och enskilda stödåtgärder som genomförts i nya medlemsstater före anslutningen och som är tillämpliga efter anslutningen.

| (157) | Stödåtgärder som har genomförts före anslutningen och som inte är tillämpliga efter anslutningen kan inte granskas av kommissionen, varken enligt övergångsordningen eller enligt det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Å andra sidan kan åtgärder som genomförts först efter anslutningen bedömas av kommissionen såsom anmält stöd eller olagligt stöd i enlighet med det förfarande som anges i artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(157)

Stödåtgärder som har genomförts före anslutningen och som inte är tillämpliga efter anslutningen kan inte granskas av kommissionen, varken enligt övergångsordningen eller enligt det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Å andra sidan kan åtgärder som genomförts först efter anslutningen bedömas av kommissionen såsom anmält stöd eller olagligt stöd i enlighet med det förfarande som anges i artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (158) | En åtgärd är tillämplig efter anslutningen om den inleddes före anslutningen och fortfarande efter anslutningen kan leda till att ytterligare stöd beviljas eller att det stödbelopp som redan har beviljats utökas, dvs. om statens exakta finansiella åtagande inte var känt vid den tidpunkt då åtgärden inleddes och inte heller var känt vid tidpunkten för anslutningen. |
| --- | --- |

(158)

En åtgärd är tillämplig efter anslutningen om den inleddes före anslutningen och fortfarande efter anslutningen kan leda till att ytterligare stöd beviljas eller att det stödbelopp som redan har beviljats utökas, dvs. om statens exakta finansiella åtagande inte var känt vid den tidpunkt då åtgärden inleddes och inte heller var känt vid tidpunkten för anslutningen.

| (159) | I detta fall noterar kommissionen att offentligrättsliga skulder inte drevs in från och med år 1998, och att detta fortsatte vid tidpunkten för anslutningen. Kommissionen anser att alla utestående skulder som inte hade drivits in den 1 maj 2004 faller under dess jurisdiktion från och med detta datum. |
| --- | --- |

(159)

I detta fall noterar kommissionen att offentligrättsliga skulder inte drevs in från och med år 1998, och att detta fortsatte vid tidpunkten för anslutningen. Kommissionen anser att alla utestående skulder som inte hade drivits in den 1 maj 2004 faller under dess jurisdiktion från och med detta datum.

| (160) | Mot bakgrund av ovanstående utgör den uteblivna indrivningen av offentligrättsliga skulder utestående den 1 maj 2004 en åtgärd som är tillämplig efter anslutningen och faller under kommissionens jurisdiktion enligt artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(160)

Mot bakgrund av ovanstående utgör den uteblivna indrivningen av offentligrättsliga skulder utestående den 1 maj 2004 en åtgärd som är tillämplig efter anslutningen och faller under kommissionens jurisdiktion enligt artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

VIII.   BEDÖMNING

| (161) | Enligt artikel 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är statligt stöd sådant stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, i den utsträckning stödet påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(161)

Enligt artikel 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är statligt stöd sådant stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, i den utsträckning stödet påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (162) | Villkoren i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är kumulativa och för att en åtgärd ska betraktas som statligt stöd måste alla villkor uppfyllas samtidigt. |
| --- | --- |

(162)

Villkoren i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är kumulativa och för att en åtgärd ska betraktas som statligt stöd måste alla villkor uppfyllas samtidigt.

| (163) | Nedan gör kommissionen en bedömning av eventuellt statligt stöd separat för PZL Hydral och PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(163)

Nedan gör kommissionen en bedömning av eventuellt statligt stöd separat för PZL Hydral och PZL Wrocław.

| (164) | Kommissionen identifierar följande åtgärder som berör PZL Hydral:






  — | Planerade och återkallade kapitaltillskott för PZL Hydral. |
| --- | --- | --- |

(164)

Kommissionen identifierar följande åtgärder som berör PZL Hydral:

—

Planerade och återkallade kapitaltillskott för PZL Hydral.

| — | Indrivning av offentligrättsliga skulder av PZL Hydral (1998–2007). |
| --- | --- |

—

Indrivning av offentligrättsliga skulder av PZL Hydral (1998–2007).

| — | Uppgörelse med PZL Hydrals offentliga borgenärer (2007–2010). |
| --- | --- |

—

Uppgörelse med PZL Hydrals offentliga borgenärer (2007–2010).

| (165) | Kommissionen identifierar följande åtgärder som berör PZL Wrocław:






  — | 2007 års lån. |
| --- | --- | --- |

(165)

Kommissionen identifierar följande åtgärder som berör PZL Wrocław:

—

2007 års lån.

| — | 2008 års lån. |
| --- | --- |

—

2008 års lån.

| — | Utbyte av skuld mot kapital i fråga om 2007 och 2008 års lån. |
| --- | --- |

—

Utbyte av skuld mot kapital i fråga om 2007 och 2008 års lån.

| (166) | Kommissionen noterar att de polska myndigheterna hade invändningar mot att de ovan nämnda åtgärderna klassificeras som statligt stöd, med hänvisning till att de uppfyller kriteriet om en privat borgenär (åtgärderna för PZL Hydral och 2010 års utbyte av skuld mot kapital för PZL Wrocław) och kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi (2007 och 2008 års lån till PZL Wrocław). |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen noterar att de polska myndigheterna hade invändningar mot att de ovan nämnda åtgärderna klassificeras som statligt stöd, med hänvisning till att de uppfyller kriteriet om en privat borgenär (åtgärderna för PZL Hydral och 2010 års utbyte av skuld mot kapital för PZL Wrocław) och kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi (2007 och 2008 års lån till PZL Wrocław).

VIII.1   De återkallade kapitaltillskotten till PZL Hydral

| (167) | Enligt artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpning av artikel 93 i EG-fördraget (37) (förfarandeförordningen) får en medlemsstat efter att det formella granskningsförfarandet har inletts återkalla anmälan om det sker i god tid innan kommissionen har fattat beslut om huruvida den anmälda åtgärden utgör statligt stöd eller inte. I ett sådant fall avslutar kommissionen förfarandet eftersom det inte längre är tillämpligt. |
| --- | --- |

(167)

Enligt artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpning av artikel 93 i EG-fördraget (37) (förfarandeförordningen) får en medlemsstat efter att det formella granskningsförfarandet har inletts återkalla anmälan om det sker i god tid innan kommissionen har fattat beslut om huruvida den anmälda åtgärden utgör statligt stöd eller inte. I ett sådant fall avslutar kommissionen förfarandet eftersom det inte längre är tillämpligt.

| (168) | De polska myndigheterna återkallade de två anmälda kapitaltillskotten (113 miljoner zloty). Således är kommissionens undersökning av dessa åtgärder inte längre tillämplig. |
| --- | --- |

(168)

De polska myndigheterna återkallade de två anmälda kapitaltillskotten (113 miljoner zloty). Således är kommissionens undersökning av dessa åtgärder inte längre tillämplig.

VIII.2   Utebliven indrivning av PZL Hydrals offentligrättsliga skulder (1998–2007)

| (169) | Statligt stöd kan ha beviljats PZL Hydral i form av kontinuerlig utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder som företaget hade gentemot flera offentliga borgenärer. |
| --- | --- |

(169)

Statligt stöd kan ha beviljats PZL Hydral i form av kontinuerlig utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder som företaget hade gentemot flera offentliga borgenärer.

| (170) | Kommissionen påpekar att artikel 107.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt täcker olika slags ingripanden som minskar företagets normala kostnader och som därför, utan att utgöra stöd i ordets egentliga mening, har en liknande karaktär och kan ha samma effekt. Det är allmänt godtaget i rättspraxis att om ett offentligt organ med ansvar för att driva in socialförsäkringsavgifter har överseende med sen betalning från ett företag med finansiella svårigheter, får företaget en betydande affärsfördel genom att den normala bördan från socialförsäkringssystemet lättas, och denna lättnad kan inte helt och hållet kompenseras genom räntor och straffavgifter (38). Detta resonemang gäller i tillämpliga delar för andra avgifter, arvoden och skatter som offentliga myndigheter driver in. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen påpekar att artikel 107.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt täcker olika slags ingripanden som minskar företagets normala kostnader och som därför, utan att utgöra stöd i ordets egentliga mening, har en liknande karaktär och kan ha samma effekt. Det är allmänt godtaget i rättspraxis att om ett offentligt organ med ansvar för att driva in socialförsäkringsavgifter har överseende med sen betalning från ett företag med finansiella svårigheter, får företaget en betydande affärsfördel genom att den normala bördan från socialförsäkringssystemet lättas, och denna lättnad kan inte helt och hållet kompenseras genom räntor och straffavgifter (38). Detta resonemang gäller i tillämpliga delar för andra avgifter, arvoden och skatter som offentliga myndigheter driver in.

| (171) | I det aktuella fallet hade de offentliga organen inte fått in alla sina fordringar från PZL Hydral 1998–2007 när de offentliga borgenärerna antog planen (se punkt 60 ff.). |
| --- | --- |

(171)

I det aktuella fallet hade de offentliga organen inte fått in alla sina fordringar från PZL Hydral 1998–2007 när de offentliga borgenärerna antog planen (se punkt 60 ff.).

| (172) | Av rättspraxis följer att man för att fastställa huruvida de offentliga myndigheterna har beviljat statligt stöd genom att underlåta att driva in offentligrättsliga skulder, måste klargöra huruvida företaget uttryckligen inte kunde ha fått motsvarande lättnader från en privat borgenär i en motsvarande situation (39). |
| --- | --- |

(172)

Av rättspraxis följer att man för att fastställa huruvida de offentliga myndigheterna har beviljat statligt stöd genom att underlåta att driva in offentligrättsliga skulder, måste klargöra huruvida företaget uttryckligen inte kunde ha fått motsvarande lättnader från en privat borgenär i en motsvarande situation (39).

| (173) | Kommissionen noterar att för att säkra PZL Hydrals ekonomiska lönsamhet på lång sikt tog den dåvarande ägaren, polska staten och senare IDA, fram en privatiseringsstrategi på grundval av en undersökning som genomfördes 1998 av privata konsulter, och började söka efter investerare (se punkt 54). De privata och offentliga borgenärerna stödde denna princip och följde händelserna noga. |
| --- | --- |

(173)

Kommissionen noterar att för att säkra PZL Hydrals ekonomiska lönsamhet på lång sikt tog den dåvarande ägaren, polska staten och senare IDA, fram en privatiseringsstrategi på grundval av en undersökning som genomfördes 1998 av privata konsulter, och började söka efter investerare (se punkt 54). De privata och offentliga borgenärerna stödde denna princip och följde händelserna noga.

| (174) | Under 2002 inledde de polska myndigheterna, fortfarande med stöd från privata och offentliga borgenärer, förhandlingar med [...]. Dessa borgenärer fick regelbundet rapporter om händelseförloppet (se punkterna 30 och 56). |
| --- | --- |

(174)

Under 2002 inledde de polska myndigheterna, fortfarande med stöd från privata och offentliga borgenärer, förhandlingar med [...]. Dessa borgenärer fick regelbundet rapporter om händelseförloppet (se punkterna 30 och 56).

| (175) | Kommissionen noterar att både de privata och offentliga borgenärerna ansåg att PZL Hydrals värde, särskilt i fråga om luftfarts- och försvarsverksamheten, i egenskap av ett fortlevande företag låg högt över tillgångarnas värde, särskilt tack vare de militära certifikaten och tillstånd för vapenhandel såväl som humankapitalet, och därför avstod de från att inleda konkursförfarandet mot PZL Hydral. |
| --- | --- |

(175)

Kommissionen noterar att både de privata och offentliga borgenärerna ansåg att PZL Hydrals värde, särskilt i fråga om luftfarts- och försvarsverksamheten, i egenskap av ett fortlevande företag låg högt över tillgångarnas värde, särskilt tack vare de militära certifikaten och tillstånd för vapenhandel såväl som humankapitalet, och därför avstod de från att inleda konkursförfarandet mot PZL Hydral.

| (176) | Kommissionen noterar särskilt att de största privata borgenärerna, dvs. Bank [...] och Bank [...], avstod från att driva in sina fordringar trots att de hade säkerheter med förmånsrätt (se punkterna 32 och 34) som var verkställiga i egenskap av exekutionstitel på grundval av banklagen och relativt enkelt kunde avyttras (se punkt 28). |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen noterar särskilt att de största privata borgenärerna, dvs. Bank [...] och Bank [...], avstod från att driva in sina fordringar trots att de hade säkerheter med förmånsrätt (se punkterna 32 och 34) som var verkställiga i egenskap av exekutionstitel på grundval av banklagen och relativt enkelt kunde avyttras (se punkt 28).

| (177) | De offentliga borgenärerna vidtog å andra sidan indrivningsåtgärder via rättsväsendet och hade fram till slutet av år 2007 fått in totalt 28,76 miljoner zloty (se punkt 41). |
| --- | --- |

(177)

De offentliga borgenärerna vidtog å andra sidan indrivningsåtgärder via rättsväsendet och hade fram till slutet av år 2007 fått in totalt 28,76 miljoner zloty (se punkt 41).

| (178) | Kommissionen sluter sig därför till att mellan 1998 och 2007 kunde PZL Hydral få jämförbara lättnader från två privata borgenärer, dvs. Bank [...] och Bank [...], som inte bara var i en liknande, utan i en bättre situation än de offentliga organen när det gällde förhållandet till företaget. |
| --- | --- |

(178)

Kommissionen sluter sig därför till att mellan 1998 och 2007 kunde PZL Hydral få jämförbara lättnader från två privata borgenärer, dvs. Bank [...] och Bank [...], som inte bara var i en liknande, utan i en bättre situation än de offentliga organen när det gällde förhållandet till företaget.

| (179) | Kommissionen sluter sig också till att de privata och offentliga borgenärernas beslut att inte inleda något konkursförfarande mot PZL Hydral motiverades av de goda utsikterna till återställd lönsamhet för luftfarts- och försvarsverksamheten efter att resterande skulder hade betalats, enligt vad som anges i strategin från 1998 (se punkt 54). |
| --- | --- |

(179)

Kommissionen sluter sig också till att de privata och offentliga borgenärernas beslut att inte inleda något konkursförfarande mot PZL Hydral motiverades av de goda utsikterna till återställd lönsamhet för luftfarts- och försvarsverksamheten efter att resterande skulder hade betalats, enligt vad som anges i strategin från 1998 (se punkt 54).

| (180) | De offentliga organens underlåtelse att driva in de belopp som företaget var skyldigt för 1998–2007 ger därför ingen fördel till PZL Hydral eftersom de offentliga myndigheterna agerade på samma sätt som en privat borgenär skulle ha gjort, och därför utgör detta inte statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(180)

De offentliga organens underlåtelse att driva in de belopp som företaget var skyldigt för 1998–2007 ger därför ingen fördel till PZL Hydral eftersom de offentliga myndigheterna agerade på samma sätt som en privat borgenär skulle ha gjort, och därför utgör detta inte statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

VIII.3   Betalning av PZL Hydrals offentligrättsliga skulder (2007–2010)

| (181) | Efter de misslyckade privatiseringsförhandlingarna med [...] reglerade PZL Hydrals främsta privata borgenärer, dvs. Bank [...] och Bank [...], sina fordringar gentemot PZL Hydral. |
| --- | --- |

(181)

Efter de misslyckade privatiseringsförhandlingarna med [...] reglerade PZL Hydrals främsta privata borgenärer, dvs. Bank [...] och Bank [...], sina fordringar gentemot PZL Hydral.

| (182) | De privata borgenärernas fordringar reglerades i april 2003 (Bank [...]) och november 2006 (Bank [...]). Trots den goda kvaliteten på sin säkerhet godtog Bank [...] att PZL Hydral reglerade sin skuld på 51,6 miljoner zloty genom en betalning på 4 miljoner zloty och Bank [...] godtog att PZL Hydral reglerade sin skuld på 86,4 miljoner zloty med en betalning på 11,5 miljoner zloty (se punkterna 31 och 33). |
| --- | --- |

(182)

De privata borgenärernas fordringar reglerades i april 2003 (Bank [...]) och november 2006 (Bank [...]). Trots den goda kvaliteten på sin säkerhet godtog Bank [...] att PZL Hydral reglerade sin skuld på 51,6 miljoner zloty genom en betalning på 4 miljoner zloty och Bank [...] godtog att PZL Hydral reglerade sin skuld på 86,4 miljoner zloty med en betalning på 11,5 miljoner zloty (se punkterna 31 och 33).

| (183) | De offentliga organen slöt ett avtal om skulduppgörelse med IDA och PZL Hydral år 2007, och avtalet införlivades i planen i november 2007. Avtalet innehöll fyra grundläggande beståndsdelar:






  — | PLZ Hydral erlägger i framtiden alla skatter och avgifter i tid. |
| --- | --- | --- |

(183)

De offentliga organen slöt ett avtal om skulduppgörelse med IDA och PZL Hydral år 2007, och avtalet införlivades i planen i november 2007. Avtalet innehöll fyra grundläggande beståndsdelar:

—

PLZ Hydral erlägger i framtiden alla skatter och avgifter i tid.

| — | PZL Hydral betalar en del av skulderna som delbetalningar, och återstoden skjuts upp till PZL Hydral har sålt sina dotterbolag och tillgångar. |
| --- | --- |

—

PZL Hydral betalar en del av skulderna som delbetalningar, och återstoden skjuts upp till PZL Hydral har sålt sina dotterbolag och tillgångar.

| — | PLZ Hydral säljer alla sina dotterbolag och tillgångar och använder intäkterna för att betala sina skulder. |
| --- | --- |

—

PLZ Hydral säljer alla sina dotterbolag och tillgångar och använder intäkterna för att betala sina skulder.

| — | PZL Hydrals luftfarts- och försvarsverksamhet överförs till dotterbolaget PZL Wrocław, som därefter privatiseras och skulderna till de offentliga borgenärerna betalas med hjälp av intäkterna. Det skulle göra PZL Hydral till ett tomt skal som kan likvideras. |
| --- | --- |

—

PZL Hydrals luftfarts- och försvarsverksamhet överförs till dotterbolaget PZL Wrocław, som därefter privatiseras och skulderna till de offentliga borgenärerna betalas med hjälp av intäkterna. Det skulle göra PZL Hydral till ett tomt skal som kan likvideras.

| (184) | Enligt planen och i enlighet med uppskattade intäkter från försäljningarna 2007–2010 skulle de offentliga organen få in 120,8 miljoner zloty (se punkt 61). I efterskott kan konstateras att uppskattningen var riktig, eftersom det belopp som fastställdes 2010 uppgick till 122,3 miljoner zloty (se punkt 133). |
| --- | --- |

(184)

Enligt planen och i enlighet med uppskattade intäkter från försäljningarna 2007–2010 skulle de offentliga organen få in 120,8 miljoner zloty (se punkt 61). I efterskott kan konstateras att uppskattningen var riktig, eftersom det belopp som fastställdes 2010 uppgick till 122,3 miljoner zloty (se punkt 133).

| (185) | Kommissionen noterar att planen också omfattade två kapitaltillskott till PZL Hydral avsedda att öka möjligheterna att få till stånd en uppgörelse om tidigare skulder. För att få in kapitalskotten i planen krävdes förhandsgodkännande från kommissionen, och när planen avtalades var de offentliga borgenärerna därför införstådda med att de inte kunde se kapitaltillskotten som faktiska och säkra. |
| --- | --- |

(185)

Kommissionen noterar att planen också omfattade två kapitaltillskott till PZL Hydral avsedda att öka möjligheterna att få till stånd en uppgörelse om tidigare skulder. För att få in kapitalskotten i planen krävdes förhandsgodkännande från kommissionen, och när planen avtalades var de offentliga borgenärerna därför införstådda med att de inte kunde se kapitaltillskotten som faktiska och säkra.

| (186) | Kommissionen noterar också att planen inte innehåller något slutligt beslut om hur intäkterna ska fördelas mellan de olika offentliga borgenärerna. Uppdelningen skulle göras efter att dotterbolagen och tillgångarna har sålts, utifrån de faktiska intäkter som erhållits och med beaktande av de olika offentliga borgenärernas säkerheter i tillgångarna. |
| --- | --- |

(186)

Kommissionen noterar också att planen inte innehåller något slutligt beslut om hur intäkterna ska fördelas mellan de olika offentliga borgenärerna. Uppdelningen skulle göras efter att dotterbolagen och tillgångarna har sålts, utifrån de faktiska intäkter som erhållits och med beaktande av de olika offentliga borgenärernas säkerheter i tillgångarna.

| (187) | När det gäller bedömningen av de offentliga borgenärernas agerande mellan 2007 och 2010 anser kommissionen att det finns två olika beslut från de offentliga borgenärernas sida som måste bedömas: för det första beslutet från 2007 om att godta planen och för det andra 2010 års beslut om att godta den slutliga uppgörelsen enligt tabell 26 i detta beslut. |
| --- | --- |

(187)

När det gäller bedömningen av de offentliga borgenärernas agerande mellan 2007 och 2010 anser kommissionen att det finns två olika beslut från de offentliga borgenärernas sida som måste bedömas: för det första beslutet från 2007 om att godta planen och för det andra 2010 års beslut om att godta den slutliga uppgörelsen enligt tabell 26 i detta beslut.

| (188) | Enligt domstolens rättspraxis måste kommissionen i liknande situationer tillämpa kriteriet om en privat borgenär, dvs. för att kunna fastställa huruvida statligt stöd föreligger när ett offentligrättsligt organ ger skuldlättnader till ett företag i svårigheter måste kommissionen jämföra organets agerande med en privat borgenär som försöker få in skulder från en gäldenär med finansiella svårigheter (40). |
| --- | --- |

(188)

Enligt domstolens rättspraxis måste kommissionen i liknande situationer tillämpa kriteriet om en privat borgenär, dvs. för att kunna fastställa huruvida statligt stöd föreligger när ett offentligrättsligt organ ger skuldlättnader till ett företag i svårigheter måste kommissionen jämföra organets agerande med en privat borgenär som försöker få in skulder från en gäldenär med finansiella svårigheter (40).

| (189) | Enligt rättspraxis gäller också att när ett företag som står inför en avsevärt försämrad finansiell situation vill diskutera med borgenärerna om ett eller flera skuldsaneringsavtal i syfte att avhjälpa situationen och undvika konkurs, måste varje borgenär beakta å ena sidan det belopp som erbjuds enligt förslaget och å andra sidan de belopp som borgenären kan förvänta sig att återfå om företaget blir föremål för likvidation. Detta beslut påverkas av ett antal faktorer – om borgenären har en fordran med säkerhet, en fordran med förmånsrätt eller en vanlig fordran, säkerheternas typ och storlek, sannolikheten för att företagets lönsamhet kan återställas och risken för att företagets förluster annars ökar och det belopp som borgenären kan få vid en likvidation. Om det t.ex. visar sig att företaget blir föremål för likvidation och tillgångarnas avyttringsvärde bara täcker hypotek och fordringar med förmånsrätt, har vanliga fordringar inget värde. Om en borgenär under sådana omständigheter godkänner att stryka en stor del av sin fordran kan detta inte likställas med att ge en fördel (41). |
| --- | --- |

(189)

Enligt rättspraxis gäller också att när ett företag som står inför en avsevärt försämrad finansiell situation vill diskutera med borgenärerna om ett eller flera skuldsaneringsavtal i syfte att avhjälpa situationen och undvika konkurs, måste varje borgenär beakta å ena sidan det belopp som erbjuds enligt förslaget och å andra sidan de belopp som borgenären kan förvänta sig att återfå om företaget blir föremål för likvidation. Detta beslut påverkas av ett antal faktorer – om borgenären har en fordran med säkerhet, en fordran med förmånsrätt eller en vanlig fordran, säkerheternas typ och storlek, sannolikheten för att företagets lönsamhet kan återställas och risken för att företagets förluster annars ökar och det belopp som borgenären kan få vid en likvidation. Om det t.ex. visar sig att företaget blir föremål för likvidation och tillgångarnas avyttringsvärde bara täcker hypotek och fordringar med förmånsrätt, har vanliga fordringar inget värde. Om en borgenär under sådana omständigheter godkänner att stryka en stor del av sin fordran kan detta inte likställas med att ge en fördel (41).

| (190) | Kommissionen noterar att villkoren för uppgörelsen med de offentliga organen avviker från villkoren för uppgörelsen med de två privata bankerna. |
| --- | --- |

(190)

Kommissionen noterar att villkoren för uppgörelsen med de offentliga organen avviker från villkoren för uppgörelsen med de två privata bankerna.

| (191) | För det första valde de privata bankerna omedelbar betalning medan de offentliga myndigheterna gick med på att vänta på intäkterna från försäljningen av PLZ Hydrals tillgångar och dotterbolag. |
| --- | --- |

(191)

För det första valde de privata bankerna omedelbar betalning medan de offentliga myndigheterna gick med på att vänta på intäkterna från försäljningen av PLZ Hydrals tillgångar och dotterbolag.

| (192) | För det andra har de offentliga organen betydligt högre förväntningar på belopp som kan återfås jämfört med de privata bankernas förväntningar: Bank [...] återfick 7 % och Bank [...] återfick 13 %, medan de offentliga myndigheterna kunde förvänta sig att återfå 38,5 % på grundval av försäljningsintäkter på 122,3 miljoner zloty. |
| --- | --- |

(192)

För det andra har de offentliga organen betydligt högre förväntningar på belopp som kan återfås jämfört med de privata bankernas förväntningar: Bank [...] återfick 7 % och Bank [...] återfick 13 %, medan de offentliga myndigheterna kunde förvänta sig att återfå 38,5 % på grundval av försäljningsintäkter på 122,3 miljoner zloty.

| (193) | Kommissionen måste bedöma huruvida de privata borgenärerna i en motsvarande situation skulle ha gjort samma medgivande som de offentliga borgenärerna gjorde i fråga om planen år 2007, en plan som till karaktären avviker från uppgörelsen med de privata borgenärerna, med tillämpning av principerna enligt punkterna 188 och 189 ovan. |
| --- | --- |

(193)

Kommissionen måste bedöma huruvida de privata borgenärerna i en motsvarande situation skulle ha gjort samma medgivande som de offentliga borgenärerna gjorde i fråga om planen år 2007, en plan som till karaktären avviker från uppgörelsen med de privata borgenärerna, med tillämpning av principerna enligt punkterna 188 och 189 ovan.

| (194) | Kommissionen noterar för det första att de offentliga borgenärerna endast hade begränsade säkerheter och att deras säkerhet var sämre än de privata bankernas säkerheter (se tabellerna 16 till 20 ovan). De hade därför en sämre förhandlingsställning. Efter uppgörelsen med de privata borgenärerna ökade dock kvaliteten på deras säkerhet betydligt, vilket ytterligare förvissade dem om att även om planen inte skulle fungera som det var tänkt får de ändå en godtagbar andel av tillgångarna. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen noterar för det första att de offentliga borgenärerna endast hade begränsade säkerheter och att deras säkerhet var sämre än de privata bankernas säkerheter (se tabellerna 16 till 20 ovan). De hade därför en sämre förhandlingsställning. Efter uppgörelsen med de privata borgenärerna ökade dock kvaliteten på deras säkerhet betydligt, vilket ytterligare förvissade dem om att även om planen inte skulle fungera som det var tänkt får de ändå en godtagbar andel av tillgångarna.

| (195) | För det andra noterar kommissionen att de offentliga borgenärerna, på grundval av de antaganden som planen bygger på, kunde förvänta sig en högre indrivningsgrad än de privata borgenärerna, som hade valt en snabb uppgörelse. |
| --- | --- |

(195)

För det andra noterar kommissionen att de offentliga borgenärerna, på grundval av de antaganden som planen bygger på, kunde förvänta sig en högre indrivningsgrad än de privata borgenärerna, som hade valt en snabb uppgörelse.

| (196) | För det tredje noterar kommissionen att de offentliga borgenärerna fick försäkringar från PZL Hydral och PZL Wrocław om punktliga betalningar i framtiden. |
| --- | --- |

(196)

För det tredje noterar kommissionen att de offentliga borgenärerna fick försäkringar från PZL Hydral och PZL Wrocław om punktliga betalningar i framtiden.

| (197) | För det fjärde noterar kommissionen att PZL Hydral i fråga om utestående skulder gick med på en betalningsplan där en del av skulden betalas av och återstoden erläggs när intäkterna från försäljningen av tillgångar och dotterbolag är kända. Dessa åtaganden innebar en betydande förbättring jämfört med betalningarna under åren före planen: år 2008, planens första år, betalade PZL Hydral 54,6 miljoner zloty, jämfört med endast 9,5 miljoner zloty år 2007 (se tabell 21). |
| --- | --- |

(197)

För det fjärde noterar kommissionen att PZL Hydral i fråga om utestående skulder gick med på en betalningsplan där en del av skulden betalas av och återstoden erläggs när intäkterna från försäljningen av tillgångar och dotterbolag är kända. Dessa åtaganden innebar en betydande förbättring jämfört med betalningarna under åren före planen: år 2008, planens första år, betalade PZL Hydral 54,6 miljoner zloty, jämfört med endast 9,5 miljoner zloty år 2007 (se tabell 21).

| (198) | Kommissionen sluter sig till att de offentliga borgenärerna, på grundval av dessa garantier och PZL Hydrals åtaganden, agerade som en privat borgenär skulle ha gjort i en motsvarande situation. |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen sluter sig till att de offentliga borgenärerna, på grundval av dessa garantier och PZL Hydrals åtaganden, agerade som en privat borgenär skulle ha gjort i en motsvarande situation.

| (199) | Kommissionen noterar också att på grund av de misslyckade förhandlingarna med [...] och [...] (se punkt 94), tog det längre tid att genomföra planen än vad som ursprungligen var tänkt. Kommissionen anser att den risken var förbunden med de offentliga organens överenskommelse om planen. |
| --- | --- |

(199)

Kommissionen noterar också att på grund av de misslyckade förhandlingarna med [...] och [...] (se punkt 94), tog det längre tid att genomföra planen än vad som ursprungligen var tänkt. Kommissionen anser att den risken var förbunden med de offentliga organens överenskommelse om planen.

| (200) | Den slutliga uppgörelsen mellan PZL Hydral och företagets offentliga borgenärer beskrivs i tabell 26. Efter att försäljningspriset för PZL Wrocław hade slagits fast efter ett anbud från [...] gick de offentliga borgenärerna med på en uppgörelse med intäkter från försäljningen av PZL Hydrals tillgångar, utan kapitaltillskott, i enlighet med kriteriet om en privat borgenär, med beaktande av värdet på fordringarna och kvaliteten på säkerheterna (se punkt 96). |
| --- | --- |

(200)

Den slutliga uppgörelsen mellan PZL Hydral och företagets offentliga borgenärer beskrivs i tabell 26. Efter att försäljningspriset för PZL Wrocław hade slagits fast efter ett anbud från [...] gick de offentliga borgenärerna med på en uppgörelse med intäkter från försäljningen av PZL Hydrals tillgångar, utan kapitaltillskott, i enlighet med kriteriet om en privat borgenär, med beaktande av värdet på fordringarna och kvaliteten på säkerheterna (se punkt 96).

| (201) | Kommissionen måste därför för varje offentlig borgenär avgöra huruvida denne vid en försäljning och utan kapitaltillskott blir bättre tillgodosedd än vid en konkurs, och huruvida försäljning till [...] är det bästa försäljningsscenario som de offentliga borgenärerna kan förvänta sig. |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen måste därför för varje offentlig borgenär avgöra huruvida denne vid en försäljning och utan kapitaltillskott blir bättre tillgodosedd än vid en konkurs, och huruvida försäljning till [...] är det bästa försäljningsscenario som de offentliga borgenärerna kan förvänta sig.

| (202) | Alla offentliga borgenärer kommer att få mer än de privata (se punkt 134), utom finansministeriet som inte hade någon säkerhet och som därför inte kan jämföras med privata borgenärer som har säkerheter med förmånsrätt (se punkterna 32 och 34). |
| --- | --- |

(202)

Alla offentliga borgenärer kommer att få mer än de privata (se punkt 134), utom finansministeriet som inte hade någon säkerhet och som därför inte kan jämföras med privata borgenärer som har säkerheter med förmånsrätt (se punkterna 32 och 34).

| (203) | Observera också att man i den av IDA beställda Ernst&Young-undersökningen jämförde beloppen som varje offentlig borgenär kunde förvänta sig vid en konkurs och vid en försäljning (som ägde rum 2010) (se punkt 137). Enligt undersökningen blir varje offentlig borgenär bättre tillgodosedd vid en försäljning. |
| --- | --- |

(203)

Observera också att man i den av IDA beställda Ernst&Young-undersökningen jämförde beloppen som varje offentlig borgenär kunde förvänta sig vid en konkurs och vid en försäljning (som ägde rum 2010) (se punkt 137). Enligt undersökningen blir varje offentlig borgenär bättre tillgodosedd vid en försäljning.

| (204) | Kommissionen har gjort en kritisk bedömning av Ernst&Young-undersökningen för att se om resultaten tål granskning och visar att alla de offentliga borgenärerna genom att godta uppgörelsen agerade som en privat borgenär i en jämförbar situation, med stöd av den rättspraxis som hänvisas till i punkterna 188 och 189 ovan. |
| --- | --- |

(204)

Kommissionen har gjort en kritisk bedömning av Ernst&Young-undersökningen för att se om resultaten tål granskning och visar att alla de offentliga borgenärerna genom att godta uppgörelsen agerade som en privat borgenär i en jämförbar situation, med stöd av den rättspraxis som hänvisas till i punkterna 188 och 189 ovan.

| (205) | Kommissionen noterar för det första att Ernst&Young i sin undersökning använde de europeiska domstolarnas relevanta rättspraxis som metod för att bedöma kriteriet om en privat borgenär, och beaktade status för varje offentlig borgenär, dennes säkerheter, företrädesordning och belopp som borgenären skulle få vid en likvidation. |
| --- | --- |

(205)

Kommissionen noterar för det första att Ernst&Young i sin undersökning använde de europeiska domstolarnas relevanta rättspraxis som metod för att bedöma kriteriet om en privat borgenär, och beaktade status för varje offentlig borgenär, dennes säkerheter, företrädesordning och belopp som borgenären skulle få vid en likvidation.

| (206) | Av tabell 26 i detta beslut framgår att på grundval av denna bedömning blir varje offentlig borgenär (socialförsäkringskontoret, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole, Wrocław stad, statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer, regionkontoret i lägre Silesien och finansministeriet) bättre tillgodosedd om alla PZL Hydrals tillgångar säljs, dvs. varje offentlig borgenär får in en högre andel av de utestående skulderna jämfört med ett scenario med konkurs som leder till likvidation, och med beaktande av de offentliga borgenärernas företrädesordning och respektive säkerheter (se punkt 134). |
| --- | --- |

(206)

Av tabell 26 i detta beslut framgår att på grundval av denna bedömning blir varje offentlig borgenär (socialförsäkringskontoret, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole, Wrocław stad, statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer, regionkontoret i lägre Silesien och finansministeriet) bättre tillgodosedd om alla PZL Hydrals tillgångar säljs, dvs. varje offentlig borgenär får in en högre andel av de utestående skulderna jämfört med ett scenario med konkurs som leder till likvidation, och med beaktande av de offentliga borgenärernas företrädesordning och respektive säkerheter (se punkt 134).

| (207) | Därefter granskade kommissionen rimligheten i det konkursscenario som Ernst&Young hade tagit fram. Utgångspunkten för bedömningen är att PZL Hydrals värde är noll, eftersom företagets skulder är betydligt större än tillgångarnas och dotterbolagens värde. Därför skulle alla borgenärer vid en konkurs endast få in den andel av de utestående skulderna som garanterats med en säkerhet, i den mån företrädesordningen ger möjlighet att dra fördel av likvidationsvärdet av de säkrade tillgångarna. |
| --- | --- |

(207)

Därefter granskade kommissionen rimligheten i det konkursscenario som Ernst&Young hade tagit fram. Utgångspunkten för bedömningen är att PZL Hydrals värde är noll, eftersom företagets skulder är betydligt större än tillgångarnas och dotterbolagens värde. Därför skulle alla borgenärer vid en konkurs endast få in den andel av de utestående skulderna som garanterats med en säkerhet, i den mån företrädesordningen ger möjlighet att dra fördel av likvidationsvärdet av de säkrade tillgångarna.

| (208) | I tabellerna 16–20 visas säkerheterna för varje offentlig borgenär. I punkt 131 visas i vilken mån varje offentlig borgenär tillgodoses genom sin säkerhet, med beaktande av företrädesordningen, om PZL Hydral försätts i konkurs. För att bestämma fastigheternas fire sale-värde använde Ernst&Young det aktuella verkliga värdet för tillgångar som ingår i företaget, i enlighet med punkt 30 och internationell redovisningsstandard (IAS) 16 för materiella anläggningstillgångar (42). Kommissionen noterar att användningen av denna standard är obligatorisk i EU och därför en lämplig utgångspunkt för bedömning av likvidationsvärdet. Kommissionen anser det rimligt att anta att tillgångarnas fire sale-värde vid konkurs är 50 % lägre än normalt eftersom tillgångarna säljs separat, det inte går att tillämpa going concern-principen (fortlevnadsprincipen), efterfrågan på industriella tillgångar har minskat under den ekonomiska krisen och detta värde ändå är högre än de genomsnittliga intäkterna vid försäljning av konkurstillgångar i Polen (25,86 % av det verkliga värdet). |
| --- | --- |

(208)

I tabellerna 16–20 visas säkerheterna för varje offentlig borgenär. I punkt 131 visas i vilken mån varje offentlig borgenär tillgodoses genom sin säkerhet, med beaktande av företrädesordningen, om PZL Hydral försätts i konkurs. För att bestämma fastigheternas fire sale-värde använde Ernst&Young det aktuella verkliga värdet för tillgångar som ingår i företaget, i enlighet med punkt 30 och internationell redovisningsstandard (IAS) 16 för materiella anläggningstillgångar (42). Kommissionen noterar att användningen av denna standard är obligatorisk i EU och därför en lämplig utgångspunkt för bedömning av likvidationsvärdet. Kommissionen anser det rimligt att anta att tillgångarnas fire sale-värde vid konkurs är 50 % lägre än normalt eftersom tillgångarna säljs separat, det inte går att tillämpa going concern-principen (fortlevnadsprincipen), efterfrågan på industriella tillgångar har minskat under den ekonomiska krisen och detta värde ändå är högre än de genomsnittliga intäkterna vid försäljning av konkurstillgångar i Polen (25,86 % av det verkliga värdet).

| (209) | Kommissionen sluter sig till att varje offentlig borgenär blir bättre tillgodosedd vid en försäljning till [...] än vid en konkurs. |
| --- | --- |

(209)

Kommissionen sluter sig till att varje offentlig borgenär blir bättre tillgodosedd vid en försäljning till [...] än vid en konkurs.

| (210) | Det återstår att slå fast huruvida anbudet från [...] är det bästa anbud som de offentliga borgenärerna kan förvänta sig. Kommissionen noterar att när det under första halvåret av 2009 blev klart att villkoren i anbudet från [...] inte hade uppfyllts, var [...] den enda köparen som var intresserad av att köpa PZL Wrocławs aktier. Trots att man från och med maj 2008 offentliggjorde en inbjudan att inkomma med intresseanmälningar och aktivt sökte efter eventuella investerare (se punkt 90 ff.), anmälde ingen investerare sitt intresse. De offentliga borgenärerna hade därför inga skäliga grunder att anta att någon annan investerare kunde erbjuda ett bättre pris i framtiden. |
| --- | --- |

(210)

Det återstår att slå fast huruvida anbudet från [...] är det bästa anbud som de offentliga borgenärerna kan förvänta sig. Kommissionen noterar att när det under första halvåret av 2009 blev klart att villkoren i anbudet från [...] inte hade uppfyllts, var [...] den enda köparen som var intresserad av att köpa PZL Wrocławs aktier. Trots att man från och med maj 2008 offentliggjorde en inbjudan att inkomma med intresseanmälningar och aktivt sökte efter eventuella investerare (se punkt 90 ff.), anmälde ingen investerare sitt intresse. De offentliga borgenärerna hade därför inga skäliga grunder att anta att någon annan investerare kunde erbjuda ett bättre pris i framtiden.

| (211) | Utifrån detta anser kommissionen att de offentliga borgenärerna genom att 2010 gå med på den uppgörelse som visas i tabell 26 agerade som en privat investerare som strävar efter att få in betalning för skulder från en gäldenär med finansiella svårigheter. Därför gav de offentliga borgenärerna inte PZL Hydral någon fördel. Det betyder att uppgörelsen av utestående skulder i form av delavskrivning av offentligrättsliga skulder enligt Ernst&Young-undersökningen inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(211)

Utifrån detta anser kommissionen att de offentliga borgenärerna genom att 2010 gå med på den uppgörelse som visas i tabell 26 agerade som en privat investerare som strävar efter att få in betalning för skulder från en gäldenär med finansiella svårigheter. Därför gav de offentliga borgenärerna inte PZL Hydral någon fördel. Det betyder att uppgörelsen av utestående skulder i form av delavskrivning av offentligrättsliga skulder enligt Ernst&Young-undersökningen inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

VIII.4   Åtgärder avseende PZL Wrocław

| (212) | Kommissionen måste slå fast huruvida 2007 års lån gav PZL Wrocław en fördel. För detta ändamål måste kommissionen slå fast huruvida en privat investerare (principen om en privat investerare i en marknadsekonomi) skulle ha genomfört transaktionen på samma villkor och, om inte, på vilka villkor (43). |
| --- | --- |

(212)

Kommissionen måste slå fast huruvida 2007 års lån gav PZL Wrocław en fördel. För detta ändamål måste kommissionen slå fast huruvida en privat investerare (principen om en privat investerare i en marknadsekonomi) skulle ha genomfört transaktionen på samma villkor och, om inte, på vilka villkor (43).

| (213) | Kommissionen noterar att när man ska fastställa huruvida ett lån som beviljats av ett statligt organ som redan är aktieägare i företaget är förenligt med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, måste investeringen jämföras med investeringar som görs av ett privat holdingbolag eller en privat företagsgrupp som bedriver en strukturpolitik som ska ge lönsamhet på längre sikt (44). |
| --- | --- |

(213)

Kommissionen noterar att när man ska fastställa huruvida ett lån som beviljats av ett statligt organ som redan är aktieägare i företaget är förenligt med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, måste investeringen jämföras med investeringar som görs av ett privat holdingbolag eller en privat företagsgrupp som bedriver en strukturpolitik som ska ge lönsamhet på längre sikt (44).

| (214) | Kommissionen anser att IDA inte är en extern borgenär som investerar i syfte att få vinst genom avkastning på investeringen i form av räntor, utan att IDA är en aktieägare med mer än 90 % av aktierna i PZL Hydral, som i sin tur har 100 % av aktierna i PZL Wrocław. Därför måste man slå fast huruvida en privat investerare skulle ha beviljat 2007 års lån på samma villkor. |
| --- | --- |

(214)

Kommissionen anser att IDA inte är en extern borgenär som investerar i syfte att få vinst genom avkastning på investeringen i form av räntor, utan att IDA är en aktieägare med mer än 90 % av aktierna i PZL Hydral, som i sin tur har 100 % av aktierna i PZL Wrocław. Därför måste man slå fast huruvida en privat investerare skulle ha beviljat 2007 års lån på samma villkor.

| (215) | Vad gäller 2007 års lån till PZL Wrocław noterar kommissionen för det första att lånet beviljades till PZL Wrocław, ett företag som vid den tidpunkten var finansiellt lönsamt och inte hade finansiella svårigheter enligt det som avses i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering (se punkterna 47 och 48). PZL Wrocław var ett nytt företag som inte hade några skulder och som redan hade en betydande orderingång, främst genom avtal med det polska försvarsministeriet med vilket företaget hade ett långvarigt affärsförhållande. |
| --- | --- |

(215)

Vad gäller 2007 års lån till PZL Wrocław noterar kommissionen för det första att lånet beviljades till PZL Wrocław, ett företag som vid den tidpunkten var finansiellt lönsamt och inte hade finansiella svårigheter enligt det som avses i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering (se punkterna 47 och 48). PZL Wrocław var ett nytt företag som inte hade några skulder och som redan hade en betydande orderingång, främst genom avtal med det polska försvarsministeriet med vilket företaget hade ett långvarigt affärsförhållande.

| (216) | Kommissionen noterar att IDA planerade att säkra avkastning på sin investering genom att byta ut skulder mot kapital på [...] % och därpå sälja sitt innehav i PZL Wrocław till en privat investerare (för ett uppskattat belopp på [...]), enligt vad som anges i planen. |
| --- | --- |

(216)

Kommissionen noterar att IDA planerade att säkra avkastning på sin investering genom att byta ut skulder mot kapital på [...] % och därpå sälja sitt innehav i PZL Wrocław till en privat investerare (för ett uppskattat belopp på [...]), enligt vad som anges i planen.

| (217) | IDA beaktade de pågående förhandlingarna med [...] (se punkt 74). |
| --- | --- |

(217)

IDA beaktade de pågående förhandlingarna med [...] (se punkt 74).

| (218) | För att slå fast huruvida IDA hade agerat enligt principen om en privat investerare är det därför nödvändigt att fastställa vilket försäljningspris IDA kunde förvänta sig för sitt innehav, vilken risknivå som gällde och huruvida investeringens avkastning till följd av försäljningen var tillräcklig i förhållande till den risk som IDA hade tagit. |
| --- | --- |

(218)

För att slå fast huruvida IDA hade agerat enligt principen om en privat investerare är det därför nödvändigt att fastställa vilket försäljningspris IDA kunde förvänta sig för sitt innehav, vilken risknivå som gällde och huruvida investeringens avkastning till följd av försäljningen var tillräcklig i förhållande till den risk som IDA hade tagit.

| (219) | Innan lånet beviljades hade IDA beställt en undersökning från en oberoende expert för att fastställa PZL Wrocławs värde efter att avknoppningen från PZL Hydral hade slutförts (se punkt 66). |
| --- | --- |

(219)

Innan lånet beviljades hade IDA beställt en undersökning från en oberoende expert för att fastställa PZL Wrocławs värde efter att avknoppningen från PZL Hydral hade slutförts (se punkt 66).

| (220) | Kommissionen gjorde en kritisk bedömning av undersökningen och slöt sig till att det var rimligt att man förväntade sig ett försäljningspris på minst [...] (se punkt 71 ff.). Genom försäljning av cirka [...] % av aktierna kunde IDA förvänta sig en betydande avkastning på minst 48,5 miljoner zloty vid en framgångsrik försäljning. |
| --- | --- |

(220)

Kommissionen gjorde en kritisk bedömning av undersökningen och slöt sig till att det var rimligt att man förväntade sig ett försäljningspris på minst [...] (se punkt 71 ff.). Genom försäljning av cirka [...] % av aktierna kunde IDA förvänta sig en betydande avkastning på minst 48,5 miljoner zloty vid en framgångsrik försäljning.

| (221) | Kommissionen konstaterar att det alltid finns betydande risker förknippade med privatisering. I det aktuella fallet hade ett första försök redan misslyckats. Samtidigt noterar kommissionen att de övergripande utsikterna för ett polskt luftfarts- och försvarsföretag var ganska stabila, med tanke på den polska armens pågående verksamhet utomlands och Polens åtagande gentemot Nato avseende försvarskapacitet. Vidare gäller att de obligatoriska specialtillstånden innebär höga hinder för tillträde till relevanta marknadssegment, vilket i sin tur ökar intresset för etablerade aktörer. |
| --- | --- |

(221)

Kommissionen konstaterar att det alltid finns betydande risker förknippade med privatisering. I det aktuella fallet hade ett första försök redan misslyckats. Samtidigt noterar kommissionen att de övergripande utsikterna för ett polskt luftfarts- och försvarsföretag var ganska stabila, med tanke på den polska armens pågående verksamhet utomlands och Polens åtagande gentemot Nato avseende försvarskapacitet. Vidare gäller att de obligatoriska specialtillstånden innebär höga hinder för tillträde till relevanta marknadssegment, vilket i sin tur ökar intresset för etablerade aktörer.

| (222) | Kommissionen noterar också att den förväntade avkastningen på investeringen var tillräckligt hög för att motivera en relativt hög risk, och att IDA dessutom hade mottagit säkerhet i form av en registrerad panträtt på maskiner för 5,5 miljoner zloty och i form av en vanlig panträtt på [...] % av aktierna (se punkt 65). |
| --- | --- |

(222)

Kommissionen noterar också att den förväntade avkastningen på investeringen var tillräckligt hög för att motivera en relativt hög risk, och att IDA dessutom hade mottagit säkerhet i form av en registrerad panträtt på maskiner för 5,5 miljoner zloty och i form av en vanlig panträtt på [...] % av aktierna (se punkt 65).

| (223) | På grundval av detta anser kommissionen att 2007 års lån beviljades enligt principen om en privat investerare och att lånet därför inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(223)

På grundval av detta anser kommissionen att 2007 års lån beviljades enligt principen om en privat investerare och att lånet därför inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (224) | Kommissionen måste slå fast huruvida 2008 års lån gav PZL Wrocław en fördel. För detta tillämpar kommissionen principen om en privat investerare enligt vad som beskrivs i punkterna 212–214 och av de skäl som redogörs för där. |
| --- | --- |

(224)

Kommissionen måste slå fast huruvida 2008 års lån gav PZL Wrocław en fördel. För detta tillämpar kommissionen principen om en privat investerare enligt vad som beskrivs i punkterna 212–214 och av de skäl som redogörs för där.

| (225) | Vad gäller 2008 års lån till PZL Wrocław noterar kommissionen för det första att lånet beviljades till PZL Wrocław, ett företag som vid den tidpunkten var finansiellt lönsamt och inte i finansiella svårigheter enligt vad som avses i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering. PZL Wrocław var ett nytt företag som inte hade några skulder och som redan hade en betydande orderingång, främst genom avtal till ett belopp av [...] med polska försvarsministeriet (se punkt 48). Kommissionen anser att detta lån beviljades specifikt för att göra det möjligt för företaget att hantera det ökande antalet beställningar från försvarsministeriet. Dessutom erhöll företaget år 2008 enskild finansiering genom operationell leasing (se punkt 87). |
| --- | --- |

(225)

Vad gäller 2008 års lån till PZL Wrocław noterar kommissionen för det första att lånet beviljades till PZL Wrocław, ett företag som vid den tidpunkten var finansiellt lönsamt och inte i finansiella svårigheter enligt vad som avses i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering. PZL Wrocław var ett nytt företag som inte hade några skulder och som redan hade en betydande orderingång, främst genom avtal till ett belopp av [...] med polska försvarsministeriet (se punkt 48). Kommissionen anser att detta lån beviljades specifikt för att göra det möjligt för företaget att hantera det ökande antalet beställningar från försvarsministeriet. Dessutom erhöll företaget år 2008 enskild finansiering genom operationell leasing (se punkt 87).

| (226) | Kommissionen noterar att IDA beviljade 2008 års lån strax innan förhandlingarna med [...] rörande försäljning av PZL Wrocław förväntades bli avslutade (se punkt 74). IDA beviljade lånet som ett överbryggningslån för perioden fram till att affären avslutats, eftersom PZL Wrocław måste utöka sin kapacitet snabbt för att klara av de ökande beställningarna från försvarsministeriet. IDAs främsta motivering för att bevilja lånet var således att se till att företaget kunde ta vara på affärsmöjligheter innan affären med [...] avslutades och att säkerställa att affären kunde avslutas snabbt. |
| --- | --- |

(226)

Kommissionen noterar att IDA beviljade 2008 års lån strax innan förhandlingarna med [...] rörande försäljning av PZL Wrocław förväntades bli avslutade (se punkt 74). IDA beviljade lånet som ett överbryggningslån för perioden fram till att affären avslutats, eftersom PZL Wrocław måste utöka sin kapacitet snabbt för att klara av de ökande beställningarna från försvarsministeriet. IDAs främsta motivering för att bevilja lånet var således att se till att företaget kunde ta vara på affärsmöjligheter innan affären med [...] avslutades och att säkerställa att affären kunde avslutas snabbt.

| (227) | Kommissionen noterar att lånet begränsades till 4 miljoner zloty, vilket är det belopp som behövdes för att anskaffa de tillgångar som krävdes för att klara av den ökade efterfrågan från försvarsministeriet. |
| --- | --- |

(227)

Kommissionen noterar att lånet begränsades till 4 miljoner zloty, vilket är det belopp som behövdes för att anskaffa de tillgångar som krävdes för att klara av den ökade efterfrågan från försvarsministeriet.

| (228) | Kommissionen noterar också att lånet garanterades med en säkerhet i form av en registrerad panträtt i maskiner till ett värde av 2,8 miljoner zloty och en vanlig panträtt på fordringar från affärskontrakt till ett värde av 5,2 miljoner zloty, och att lånet hade en rörlig räntesats som var identisk med den tillämpliga räntesats som offentliggjordes av kommissionen (se punkt 83). Innan 2008 års lån beviljades lät IDA dock göra en undersökning av PZL Wrocławs finansiella situation, som konstaterades vara vinstbringande. På denna grund kunde IDA förvänta sig att PZL Wrocław genererade tillräckligt kassaflöde för att kunna betala tillbaka lånet och för att IDA skulle få avkastning på investeringen. |
| --- | --- |

(228)

Kommissionen noterar också att lånet garanterades med en säkerhet i form av en registrerad panträtt i maskiner till ett värde av 2,8 miljoner zloty och en vanlig panträtt på fordringar från affärskontrakt till ett värde av 5,2 miljoner zloty, och att lånet hade en rörlig räntesats som var identisk med den tillämpliga räntesats som offentliggjordes av kommissionen (se punkt 83). Innan 2008 års lån beviljades lät IDA dock göra en undersökning av PZL Wrocławs finansiella situation, som konstaterades vara vinstbringande. På denna grund kunde IDA förvänta sig att PZL Wrocław genererade tillräckligt kassaflöde för att kunna betala tillbaka lånet och för att IDA skulle få avkastning på investeringen.

| (229) | Kommissionen noterar att det är normalt affärsagerande för en majoritetsinnehavare av aktier att vid försäljning av ett företag bevilja ett litet överbryggningslån, om lånet behövs för att företaget ska kunna utnyttja affärsmöjligheter och för att försäljningen ska kunna slutföras smidigt. Kommissionen anser att IDA beviljade 2008 års lån, som dessutom hade tillbörliga säkerheter och ränta enligt referensräntan, i enlighet med denna logik. |
| --- | --- |

(229)

Kommissionen noterar att det är normalt affärsagerande för en majoritetsinnehavare av aktier att vid försäljning av ett företag bevilja ett litet överbryggningslån, om lånet behövs för att företaget ska kunna utnyttja affärsmöjligheter och för att försäljningen ska kunna slutföras smidigt. Kommissionen anser att IDA beviljade 2008 års lån, som dessutom hade tillbörliga säkerheter och ränta enligt referensräntan, i enlighet med denna logik.

| (230) | På grundval av detta anser kommissionen att 2008 års lån beviljades enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och att det därför inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(230)

På grundval av detta anser kommissionen att 2008 års lån beviljades enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och att det därför inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (231) | Genom att IDA först gick med på att byta ut skuld mot kapital och sedan överlåta alla intäkter från försäljning av kapitalet till PZL Hydral så att företaget kunde betala sina skulder till offentliga organ enligt planen, avskrev IDA i praktiken skulder på 17,2 miljoner zloty och fick endast in [> 1 053 196,36 zloty]. |
| --- | --- |

(231)

Genom att IDA först gick med på att byta ut skuld mot kapital och sedan överlåta alla intäkter från försäljning av kapitalet till PZL Hydral så att företaget kunde betala sina skulder till offentliga organ enligt planen, avskrev IDA i praktiken skulder på 17,2 miljoner zloty och fick endast in [> 1 053 196,36 zloty].

| (232) | Det är nödvändigt att slå fast huruvida utbytet av skuld mot kapital medför att IDA har beviljat PZL Wrocław en fördel. För detta ändamål måste kommissionen fastställa huruvida IDA i samband med denna transaktion uppfyllde kriteriet om en privat borgenär enligt definitionen i punkterna 188 och 189. |
| --- | --- |

(232)

Det är nödvändigt att slå fast huruvida utbytet av skuld mot kapital medför att IDA har beviljat PZL Wrocław en fördel. För detta ändamål måste kommissionen fastställa huruvida IDA i samband med denna transaktion uppfyllde kriteriet om en privat borgenär enligt definitionen i punkterna 188 och 189.

| (233) | Kommissionen noterar för det första att 2009 års anbud från [...] [...] var [...] lägre än 2008 års anbud från [...]. Kommissionen anser att denna skillnad återspeglar PZL Wrocławs försämrade situation, eftersom företaget under 2008 hade gått med vinst och visat goda prognoser, medan företaget 2009 visade tecken på svårigheter, främst till följd av den betydligt minskade orderingången från försvarsministeriet. |
| --- | --- |

(233)

Kommissionen noterar för det första att 2009 års anbud från [...] [...] var [...] lägre än 2008 års anbud från [...]. Kommissionen anser att denna skillnad återspeglar PZL Wrocławs försämrade situation, eftersom företaget under 2008 hade gått med vinst och visat goda prognoser, medan företaget 2009 visade tecken på svårigheter, främst till följd av den betydligt minskade orderingången från försvarsministeriet.

| (234) | Kommissionen noterar också att IDA inte hade några förväntningar på att få fram någon annan köpare än [...] för de aktier som IDA hade förvärvat i PZL Wrocław genom att byta ut skulder mot kapital (se punkt 210). För att affären skulle bli framgångsrik måste IDA se till att skulderna till de offentliga borgenärerna kunde betalas, till den del dessa hade hypotek i PZL Wrocławs tillgångar, eftersom IDA annars inte hade kunnat uppfylla sitt åtagande om att överföra tillgångarna utan säkerhet. |
| --- | --- |

(234)

Kommissionen noterar också att IDA inte hade några förväntningar på att få fram någon annan köpare än [...] för de aktier som IDA hade förvärvat i PZL Wrocław genom att byta ut skulder mot kapital (se punkt 210). För att affären skulle bli framgångsrik måste IDA se till att skulderna till de offentliga borgenärerna kunde betalas, till den del dessa hade hypotek i PZL Wrocławs tillgångar, eftersom IDA annars inte hade kunnat uppfylla sitt åtagande om att överföra tillgångarna utan säkerhet.

| (235) | Om försäljningen av PZL Wrocław – som bildade grunden för omstrukturering av de offentligrättsliga skulderna genom delbetalningar – inte gick vidare, skulle skattemyndigheterna dessutom verkställa sina fordringar enligt skattelagen (se punkt 144). Med tanke på PZL Wrocławs finansiella situation skulle ett uteblivet försäljningsavtal även leda till att PZL Wrocław försätts i konkurs (se punkt 52). |
| --- | --- |

(235)

Om försäljningen av PZL Wrocław – som bildade grunden för omstrukturering av de offentligrättsliga skulderna genom delbetalningar – inte gick vidare, skulle skattemyndigheterna dessutom verkställa sina fordringar enligt skattelagen (se punkt 144). Med tanke på PZL Wrocławs finansiella situation skulle ett uteblivet försäljningsavtal även leda till att PZL Wrocław försätts i konkurs (se punkt 52).

| (236) | Kommissionen sluter sig därför till att det enda alternativet till att godkänna avskrivningen på 17,2 miljoner zloty var att försätta PZL Wrocław och PZL Hydral i likvidation. |
| --- | --- |

(236)

Kommissionen sluter sig därför till att det enda alternativet till att godkänna avskrivningen på 17,2 miljoner zloty var att försätta PZL Wrocław och PZL Hydral i likvidation.

| (237) | I tillägget till Ernst&Young-undersökningen gjordes en bedömning av dessa två scenarier. Kommissionen har gjort en kritisk bedömning av Ernst&Young-undersökningen för att se om resultaten tål granskning och visa att IDA, genom att godta uppgörelsen, agerade som en privat borgenär i en jämförbar situation, med stöd av den rättspraxis som hänvisas till i punkterna 188 och 189. |
| --- | --- |

(237)

I tillägget till Ernst&Young-undersökningen gjordes en bedömning av dessa två scenarier. Kommissionen har gjort en kritisk bedömning av Ernst&Young-undersökningen för att se om resultaten tål granskning och visa att IDA, genom att godta uppgörelsen, agerade som en privat borgenär i en jämförbar situation, med stöd av den rättspraxis som hänvisas till i punkterna 188 och 189.

| (238) | Enligt undersökningen skulle vanliga borgenärer bli lottlösa vid en konkurs, eftersom många av tillgångarna är belagda med panträtter och hypotek plus att skattemyndigheterna skulle kunna driva in sina fordringar på PZL Wrocław (se punkterna 143 ff.). Kommissionen har bekräftat detta genom att granska PZL Wrocławs finansiella rapporter och analysera hur polsk lag tillämpas, och har slutit sig till att Ernst&Youngs bedömning kan motiveras. |
| --- | --- |

(238)

Enligt undersökningen skulle vanliga borgenärer bli lottlösa vid en konkurs, eftersom många av tillgångarna är belagda med panträtter och hypotek plus att skattemyndigheterna skulle kunna driva in sina fordringar på PZL Wrocław (se punkterna 143 ff.). Kommissionen har bekräftat detta genom att granska PZL Wrocławs finansiella rapporter och analysera hur polsk lag tillämpas, och har slutit sig till att Ernst&Youngs bedömning kan motiveras.

| (239) | Kommissionen anser därför att de vanliga panträtterna på fordringar som utgör säkerhet på 2008 års lån saknar värde vid ett scenario med likvidation. Dessutom gäller att panträtten på [...] % av aktierna saknar värde vid ett scenario med likvidation, eftersom värdet på själva aktierna är noll. |
| --- | --- |

(239)

Kommissionen anser därför att de vanliga panträtterna på fordringar som utgör säkerhet på 2008 års lån saknar värde vid ett scenario med likvidation. Dessutom gäller att panträtten på [...] % av aktierna saknar värde vid ett scenario med likvidation, eftersom värdet på själva aktierna är noll.

| (240) | För att kunna slå fast vad IDA kunde få vid ett scenario med likvidation är det därför nödvändigt att uppskatta de vinster som IDA kunde förvänta sig om de objekt i vilka IDA hade registrerade panträtter säljs. |
| --- | --- |

(240)

För att kunna slå fast vad IDA kunde få vid ett scenario med likvidation är det därför nödvändigt att uppskatta de vinster som IDA kunde förvänta sig om de objekt i vilka IDA hade registrerade panträtter säljs.

| (241) | I tillägget till Ernst&Young-undersökningen konstateras att de maskiner i vilka IDA hade panträtter för 2007 års lån hade ett bokfört värde på 5,5 miljoner zloty år 2007, medan maskiner i vilka IDA hade panträtter för 2008 års lån hade ett bokfört värde på 2,8 miljoner zloty år 2008. |
| --- | --- |

(241)

I tillägget till Ernst&Young-undersökningen konstateras att de maskiner i vilka IDA hade panträtter för 2007 års lån hade ett bokfört värde på 5,5 miljoner zloty år 2007, medan maskiner i vilka IDA hade panträtter för 2008 års lån hade ett bokfört värde på 2,8 miljoner zloty år 2008.

| (242) | I tillägget till Ernst&Young-undersökningen baseras bedömningen av likvidationsvärdet för de panträtter som registrerats till förmån för IDA på tillgångarnas bokförda värde i PZL Wrocławs granskade redovisning (se punkterna 151 och 152) av den 31 januari 2010, dvs. 2,1 miljoner zloty. |
| --- | --- |

(242)

I tillägget till Ernst&Young-undersökningen baseras bedömningen av likvidationsvärdet för de panträtter som registrerats till förmån för IDA på tillgångarnas bokförda värde i PZL Wrocławs granskade redovisning (se punkterna 151 och 152) av den 31 januari 2010, dvs. 2,1 miljoner zloty.

| (243) | Kommissionen anser att det bokförda värdet för de rörliga anläggningstillgångarna (som fungerar som pant för 2007 och 2008 års lån) i den granskade redovisningen utgör en lämplig utgångspunkt för att bedöma deras likvidationsvärde. Kommissionen noterar för det första att den stora skillnaden mellan det bokförda värdet och substansvärdet som hade framkommit i 2008 års bedömning av PZL Wrocław berodde på att fastighetsvärdet hade ökat betydligt. Ingen korrigering gjordes för maskinernas värde. För det andra noterar kommissionen att med tanke på den korta tidsperioden mellan pantsättningen och bedömningen finns det inga andra indikationer än att det bokförda värdet inte återspeglar maskinernas försiktigt uppskattade värde. |
| --- | --- |

(243)

Kommissionen anser att det bokförda värdet för de rörliga anläggningstillgångarna (som fungerar som pant för 2007 och 2008 års lån) i den granskade redovisningen utgör en lämplig utgångspunkt för att bedöma deras likvidationsvärde. Kommissionen noterar för det första att den stora skillnaden mellan det bokförda värdet och substansvärdet som hade framkommit i 2008 års bedömning av PZL Wrocław berodde på att fastighetsvärdet hade ökat betydligt. Ingen korrigering gjordes för maskinernas värde. För det andra noterar kommissionen att med tanke på den korta tidsperioden mellan pantsättningen och bedömningen finns det inga andra indikationer än att det bokförda värdet inte återspeglar maskinernas försiktigt uppskattade värde.

| (244) | I tillägget till Ernst&Young-undersökningen hävdas att tillgångarna i fall av likvidation måste säljas till fire sale-värde med 50 % rabatt, och att det förväntade värdet därför är 1 053 196,36 zloty. Kommissionen konstaterar att tillgångar såsom maskiner som bjuds ut inom ramen för en likvidation i regel säljs till priser under det bokförda värdet. |
| --- | --- |

(244)

I tillägget till Ernst&Young-undersökningen hävdas att tillgångarna i fall av likvidation måste säljas till fire sale-värde med 50 % rabatt, och att det förväntade värdet därför är 1 053 196,36 zloty. Kommissionen konstaterar att tillgångar såsom maskiner som bjuds ut inom ramen för en likvidation i regel säljs till priser under det bokförda värdet.

| (245) | Kommissionen anser att rabatten på 50 % är motiverad, av de skäl som anförs av Ernst&Young och som beskrivs i punkt 147 ovan. Kommissionen anser särskilt att värderingen av maskinernas hypotetiska värde vid en konkurs gjordes med en metod som kan anses lämplig för bedömning av fordringars realiserbara värde under konkurshot, med beaktande av den specifika typ av maskiner det gäller, förväntningarna för försäljning till en specifik kund (försvarsministeriet) som minskar sina utgifter på grund av minskade skatteinkomster till följd av krisen. |
| --- | --- |

(245)

Kommissionen anser att rabatten på 50 % är motiverad, av de skäl som anförs av Ernst&Young och som beskrivs i punkt 147 ovan. Kommissionen anser särskilt att värderingen av maskinernas hypotetiska värde vid en konkurs gjordes med en metod som kan anses lämplig för bedömning av fordringars realiserbara värde under konkurshot, med beaktande av den specifika typ av maskiner det gäller, förväntningarna för försäljning till en specifik kund (försvarsministeriet) som minskar sina utgifter på grund av minskade skatteinkomster till följd av krisen.

| (246) | På grundval av tillgänglig information när detta beslut fattas sluter sig därför kommissionen till att konkursvärdet på IDAs utestående lån var 1 053 196,36 zloty. |
| --- | --- |

(246)

På grundval av tillgänglig information när detta beslut fattas sluter sig därför kommissionen till att konkursvärdet på IDAs utestående lån var 1 053 196,36 zloty.

| (247) | Enligt ett scenario med försäljning är värdet på IDAs utestående lån högre, eftersom [...] erbjöd sig att betala [> 1 053 196,36 zloty] till IDA. |
| --- | --- |

(247)

Enligt ett scenario med försäljning är värdet på IDAs utestående lån högre, eftersom [...] erbjöd sig att betala [> 1 053 196,36 zloty] till IDA.

| (248) | Kommissionen sluter sig till att en privat borgenär i samma situation som IDA skulle ha godtagit en avskrivning på 17,2 miljoner zloty eftersom det inte fanns rimliga förväntningar på att tillgodose mer av fordringarna vid en konkurs. Kommissionen anser därför att IDAs agerande när det gäller 2010 års utbyte av skuld mot kapital är förenligt med kriteriet om en privat investerare och att detta utbyte inte innehåller statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(248)

Kommissionen sluter sig till att en privat borgenär i samma situation som IDA skulle ha godtagit en avskrivning på 17,2 miljoner zloty eftersom det inte fanns rimliga förväntningar på att tillgodose mer av fordringarna vid en konkurs. Kommissionen anser därför att IDAs agerande när det gäller 2010 års utbyte av skuld mot kapital är förenligt med kriteriet om en privat investerare och att detta utbyte inte innehåller statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

IX.   SLUTSATSER

| (249) | Kommissionen noterar att den formella granskningen av det kapitaltillskott på 113 miljoner zloty som de polska myndigheterna anmälde men senare återkallade inte längre tjänar något syfte enligt artikel 8 i förfarandeförordningen. |
| --- | --- |

(249)

Kommissionen noterar att den formella granskningen av det kapitaltillskott på 113 miljoner zloty som de polska myndigheterna anmälde men senare återkallade inte längre tjänar något syfte enligt artikel 8 i förfarandeförordningen.

| (250) | I fråga om den uteblivna indrivningen av offentliga borgenärers fordringar och hur de slutligen gjordes upp konstaterar kommissionen att de offentliga borgenärerna agerade enligt kriteriet för en privat investerare. De offentliga borgenärernas agerande inbegriper därför inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(250)

I fråga om den uteblivna indrivningen av offentliga borgenärers fordringar och hur de slutligen gjordes upp konstaterar kommissionen att de offentliga borgenärerna agerade enligt kriteriet för en privat investerare. De offentliga borgenärernas agerande inbegriper därför inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (251) | Kommissionen konstaterar att utbytet av viss skuld mot kapital som industriutvecklingsbyrån (IDA) planerat enligt den ändrade planen inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom det uppfyller kriteriet om en privat borgenär. Kommissionen anser också att 2007 års lån och 2008 års lån till PZL Wrocław inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom lånen uppfyller kriteriet om en privat investerare. |
| --- | --- |

(251)

Kommissionen konstaterar att utbytet av viss skuld mot kapital som industriutvecklingsbyrån (IDA) planerat enligt den ändrade planen inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom det uppfyller kriteriet om en privat borgenär. Kommissionen anser också att 2007 års lån och 2008 års lån till PZL Wrocław inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom lånen uppfyller kriteriet om en privat investerare.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen har beslutat att avsluta det formella granskningsförfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende kapitaltillskotten på 113 miljoner zloty, eftersom Polen har återkallat sin anmälan och inte kommer att gå vidare med detta stödprojekt.

Artikel 2

1.   Den delvis uteblivna indrivningen mellan 1998 och 2007 av fordringar som de polska offentliga myndigheterna hade på PZL Hydral och uppgörelsen om dessa skulder mellan 2007 och 2010 utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

2.   De lån som IDA beviljade PZL Wrocław 2007 (12,5 miljoner zloty) och 2008 (4 miljoner zloty) utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

3.   Den påföljande delavskrivningen av dessa lån rörande 17,2 miljoner zloty, som genomfördes i form av ett utbyte av skuld mot kapital, utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Polen.

Utfärdat i Bryssel den 4 augusti 2010.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 324, 19.12.2008, s. 17.

1

(2)  EUT C 158, 18.6.2010, s. 9.

2

(3)  Polsk författningssamling 145, ändrad punkt 1625.

3

(4)  Polsk författningssamling 122, ändrad punkt 1320.

4

(5)  Polsk författningssamling 116, ändrad punkt 1090.

5

(6)  Polsk författningssamling 192, ändrad punkt 1965

6

(7)  Polsk författningssamling 214, ändrad punkt 1571.

7

(8)  Sekretessbelagd information.

8

(9)  Polsk författningssamling 1997/140, ändrad punkt 939.

9

(10)  1 USD = 3,3 zloty den 22 juni 2010. Denna växelkurs har i detta beslut använts för alla belopp som konverterats från USD till zloty, och beloppen ska därför enbart ses som en grund för jämförelser med zloty.

10

(11)  De faktiska beloppen beror på den försäljningsvolym som uppnås.

11

(12)  I polsk lagstiftning finns en bestämmelse om att en lägre företrädesordning automatiskt flyttas uppåt, (artikel 12 i lagen om landregister och hypotek, polsk författningssamling nr 19, punkt 147).

12

(13)  Beloppet representerar de indrivningskostnader som beräknats av skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole.

13

(14)  Räntan på skatteskulder gäller för alla offentligrättsliga fordringar från skattemyndigheterna och offentliga organ. Medan myndigheter såsom socialförsäkringskontoret har egna rättsbestämmelser om indrivning av avgifter som inte har betalats in i tid, finns bestämmelserna för beräkning av ränta på dessa belopp i skattelagen av den 29 augusti 1997. I tabellen visas räntesatserna per år eftersom de ändras ofta. Detta följer av finansministeriets skyldighet enligt artikel 56 i skattelagen om att fastställa och offentliggöra aktuella räntesatser på skatteskulder i linje med marknadsutvecklingen och de räntesatser som tillämpas av polska nationalbanken. Detaljerade bestämmelser om beräkningen av ränta på skatteskulder anges i finansministeriets förordning av den 22 augusti 2005 (polsk författningssamling nr 165, punkt 1373) och tidigare från 1997, 2001 och 2002 års förordningar från finansministeriet. Ändringarna i skulder till offentligrättsliga borgenärer beaktar alla delbetalningar av utestående belopp.

14

(15)  Med nettovinst avses här och i övriga delar av detta beslut vinsten före skatt.

15

(16)  Lag av den 28 februari 2003 om konkurs och omstrukturering (polsk författningssamling nr 60, ändrad punkt 535).

16

(17)  Registrerade panträtter regleras av lagen om panträtter och registret över panträtter (polsk författningssamling av den 6 december 1996 nr 149, ändrad punkt 703). En registrerad panträtt förutsätter ett skriftligt avtal mellan borgenären och den person som har fullmakt att avyttra det objekt som panträtten gäller samt införande i distriktsdomstolarnas register över panträtter. Egendomen i fråga kan förbli ägarens, som fortsätter att ha rätt att disponera den, eller också kan den innehas av en tredje part, enligt avtal med den parten.

17

(18)  Vanliga panträtter regleras i civillagstiftningen. Panträtten fastställs genom ett avtal mellan ägaren och borgenären och föremålet för panträtten måste frigöras till borgenären eller en tredje part, utom när annat bestäms i lag.

18

(19)  Alla tre metoderna är intäktsmetoder där antingen förväntad nettovinst, förväntat nettokassaflöde eller förväntad nettovinst plus nedskrivningar används för att bedöma framtida intäkter. Nettovinst plus nedskrivning är det första steget vid analys av kassaflödet i det finansiella redovisningssystemet.

19

(20)  WACC definieras allmänt i ekonomisk litteratur som en beräkning av totalkostnaden för bolagets kapital där varje kapitalkategori (både kapital och skulder) vägs proportionellt. Alla kapitalkällor – stamaktier, preferensaktier, obligationer och andra långfristiga skulder – ingår i beräkningen av WACC. WACC är den vägda genomsnittliga kostnaden för de enskilda kapitalkomponenterna. Beräkningen av WACC kan därför inte ifrågasättas eftersom den följer en matematisk formel.

20

(21)  De polska myndigheterna ansåg det rimligt att anta att PZL Wrocławs värde var minst [...]. På denna grund hade [...] % av PZL Wrocławs aktier ett värde på 20,3 miljoner zloty.

21

(22)  Det skäliga marknadsvärdet definieras i den ekonomiska litteraturen som det pris till vilket ett företag eller tillgångar byter ägare mellan en villig köpare och en villig säljare, där ingendera är tvingad att köpa eller sälja och båda har en skälig kännedom om alla relevanta fakta vid tidpunkten.

22

(23)  Metoden med justerat substansvärde är ett sätt att värdera en going concern genom att justera värdet på alla tillgångar och skulder till skäligt marknadsvärde. Det skäliga marknadsvärdet definieras i den ekonomiska litteraturen som det pris till vilket ett företag eller tillgångar byter ägare mellan en villig köpare och en villig säljare, där ingendera är tvingad att köpa eller sälja och båda har en skälig kännedom om alla relevanta fakta vid tidpunkten.

23

(24)  Euron används som nominell valuta i dessa avtal.

24

(25)  Särskilt ILA Berlin, internationella flyguppvisningen i Paris, Farnborough Air Show i Storbritannien och försvarsindustrins mässa (MSPO) i Polen.

25

(26)  [...] är ett av Europas största outsourcingföretag som sysselsätter nästan [...] anställda till ett uppskattat värde på cirka [...] (enligt lydelsen i förslaget av den 30 september 2008).

26

(27)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

27

(28)  Mål C-256/97, DMT Transports, REG 1999, s. I-3919, punkt 21.

28

(29)  Kostnader som skulle uppstå om man utgår från alternativa förhållanden eller antaganden (jämfört med kostnader som uppstår i aktuella förhållanden).

29

(30)  Mål C-342/96, Spanien mot kommissionen, REG 1999, s. I-2459.

30

Spanien

kommissionen

(31)  Mål T-152/99, HAMSAY mot kommissionen, REG 2002, s. II-3049, punkt 170.

31

HAMSAY

kommissionen

(32)  Detta belopp används för återbetalning till socialförsäkringskontoret.

32

(33)  De polska myndigheterna konstaterade också att den totala skulden till Wrocław stad uppgick till 32 094 812,25 zloty och att skulden till statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer uppgick till 14 578 542,46 zloty. För dessa två borgenärer innefattade undersökningen inte retroaktiv ränta, enligt punkt 135.

33

(34)  En förlängningsavgift kommer att debiteras.

34

(35)  Skattelagen av den 29 augusti 1997 (polsk författningssamling 2005/8, punkt 60 i sin ändrade form). Enligt artikel 112 är en köpare av ett företag eller en fristående del av ett företag ansvarig med alla sina tillgångar gemensamt och solidariskt med skattebetalaren för skulder som har uppstått före inköpsdagen och som är relaterade till affärsverksamhet, utom om köparen inte kan ha känt till skulderna trots genomförd due diligence-undersökning. Enligt artikel 118 kan ett beslut om skatteskuld inte delges en tredje part efter fem år räknat från slutet av det kalenderår då skatteskulden uppstod.

35

(36)  I detta ingår en skuld på 7,5 miljoner zloty till socialförsäkringskontoret, 19,1 miljoner zloty till skattemyndigheten i regionen lägre Silesien, 24,9 miljoner zloty till Wrocław stad och 12,9 miljoner zloty till statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer.

36

(37)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

37

(38)  Mål C-256/97, DM Transports, REG 1999, s. I-3913, punkt 30, mål T-36/99, Lenzing mot kommissionen, REG 2004. s. II-3597, punkterna 137 och 139.

38

DM Transports

Lenzing

kommissionen

(39)  Mål C-256/97, DMT Transports, REG 1999, s, I-3913, punkt 30.

39

DMT Transports

(40)  Mål C-342/96, Spanien mot kommissionen, REG 1999, s. I-2459, punkt 46, mål C-256/97, DMT, REG 1999, s. I-3913, punkt 24, mål T-152/99, HAMSA mot kommissionen, REG 2002, s. II-3049, punkt 167, mål T-198/01, Technische Glaswerke Ilmenau mot kommissionen, REG 2004, s. II-2717, punkt 99, mål T-68/03, Olympic Airways mot kommissionen, REG 2007, s. II-2911, punkt 283.

40

Spanien mot kommissionen

HAMSA mot kommissionen

Technische Glaswerke Ilmenau mot kommissionen

Olympic Airways mot kommissionen

(41)  Mål C-256/97, DMT, REG 1999, s. I-3913, punkt 30, mål T-152/99, HAMSA mot kommissionen, REG 2002, s. II-3049, punkt 168, mål T-46/97, SIC mot kommissionen, REG 2000, s. II-2125, punkt 95, mål T-68/03, Olympic Airways mot kommissionen, REG 2007, s. II-2911, punkt 283.

41

DMT, REG

HAMSA

kommissionen

SIC

kommissionen

Olympic Airways

kommissionen

(42)  Användning av IAS är obligatorisk i EU enligt kommissionens förordning (EG) nr 1725/2003 av den 29 september 2003 om antagande av vissa redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002, EUT L 261, 13.10.2003, s. 1.

42

(43)  Mål T-16/96, Cityflyer mot kommissionen, REG 1998, s. II-575, punkt 52.

43

Cityflyer

kommissionen

(44)  Mål T-228 och 233/99, Westdeutsche Landesbank mot kommissionen, REG 2003, s. II-435, punkt 314.

44

Westdeutsche Landesbank

kommissionen

---

| 16.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/85 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/85

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 15 november 2010

om att bevilja Republiken Tjeckien ett undantag från tillämpningen av beslut 2006/679/EG om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg för spårsträckan Strančice–České Budějovice

[delgivet med nr K(2010) 7789]

(Endast den tjeckiska texten är giltig)

(2010/691/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av kommissionens beslut 2006/679/EG av den 28 mars 2006 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (1), särskilt avsnitt 7.1.3 i bilagan, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens beslut 2009/561/EG (2) om ändring av beslut 2006/679/EG fastställdes genomförandereglerna för den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet avseende delsystemet trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens beslut 2009/561/EG (2) om ändring av beslut 2006/679/EG fastställdes genomförandereglerna för den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet avseende delsystemet trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik.

| (2) | I enlighet med avsnitt 7.1.3 i den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet avseende delsystemet trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik är installation av ERTMS/ETCS obligatorisk när det gäller en uppgradering eller nyinstallation av delen för tågskydd i en utrustning för trafikstyrning och signalering för projekt som avser järnvägsinfrastruktur och som erhåller finansieringsstöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och/eller Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med avsnitt 7.1.3 i den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet avseende delsystemet trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik är installation av ERTMS/ETCS obligatorisk när det gäller en uppgradering eller nyinstallation av delen för tågskydd i en utrustning för trafikstyrning och signalering för projekt som avser järnvägsinfrastruktur och som erhåller finansieringsstöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och/eller Sammanhållningsfonden.

| (3) | Kommissionen kan dock bevilja tillfälliga undantag från denna regel om signalsystemet moderniseras på en kort sträcka (mindre än 150 km) eller delar av spårsträckan, förutsatt att den berörda medlemsstaten skickar in underlag till kommissionen om detta. Underlaget ska innehålla en ekonomisk analys som ger vid handen att det finns avsevärda ekonomiska och/eller tekniska fördelar med att ta ERTMS i bruk vid en senare utrustningstidpunkt i stället för i samband med genomförandet av det EU-finansierade projektet. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen kan dock bevilja tillfälliga undantag från denna regel om signalsystemet moderniseras på en kort sträcka (mindre än 150 km) eller delar av spårsträckan, förutsatt att den berörda medlemsstaten skickar in underlag till kommissionen om detta. Underlaget ska innehålla en ekonomisk analys som ger vid handen att det finns avsevärda ekonomiska och/eller tekniska fördelar med att ta ERTMS i bruk vid en senare utrustningstidpunkt i stället för i samband med genomförandet av det EU-finansierade projektet.

| (4) | Kommissionen ska analysera det underlag som inlämnats och de åtgärder som föreslås av medlemsstaten samt informera den kommitté som avses i artikel 29 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG (3) om resultatet av analysen. Om undantag beviljas ska medlemsstaten se till att ERTMS installeras senast fem år efter det att projektet avslutats och så snart som delsträckan kopplats samman med en annan spårsträcka som är utrustad med ERTMS. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen ska analysera det underlag som inlämnats och de åtgärder som föreslås av medlemsstaten samt informera den kommitté som avses i artikel 29 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG (3) om resultatet av analysen. Om undantag beviljas ska medlemsstaten se till att ERTMS installeras senast fem år efter det att projektet avslutats och så snart som delsträckan kopplats samman med en annan spårsträcka som är utrustad med ERTMS.

| (5) | Spårsträckan Strančice–České Budějovice kommer successivt att uppgraderas till 2016, varigenom en del avsnitt erhåller eller kommer att erhålla finansieringsstöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och/eller Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

(5)

Spårsträckan Strančice–České Budějovice kommer successivt att uppgraderas till 2016, varigenom en del avsnitt erhåller eller kommer att erhålla finansieringsstöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och/eller Sammanhållningsfonden.

| (6) | Spårsträckan Strančice–České Budějovice är kortare än 150 km och är inte sammankopplad med en annan spårsträcka som är utrustad med ERTMS. Den 24 januari 2010 skickade de tjeckiska myndigheterna in en begäran om undantag till kommissionen, tillsammans med underlag som visar att det finns avsevärda ekonomiska och tekniska fördelar med att ta ERTMS i bruk vid utgången av 2018 i stället för i samband med genomförandet av det EU-finansierade projektet. |
| --- | --- |

(6)

Spårsträckan Strančice–České Budějovice är kortare än 150 km och är inte sammankopplad med en annan spårsträcka som är utrustad med ERTMS. Den 24 januari 2010 skickade de tjeckiska myndigheterna in en begäran om undantag till kommissionen, tillsammans med underlag som visar att det finns avsevärda ekonomiska och tekniska fördelar med att ta ERTMS i bruk vid utgången av 2018 i stället för i samband med genomförandet av det EU-finansierade projektet.

| (7) | Europeiska järnvägsbyrån tillhandahöll den 20 maj 2010, i enlighet med artikel 15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 (4), ett tekniskt yttrande avseende begäran om undantag. |
| --- | --- |

(7)

Europeiska järnvägsbyrån tillhandahöll den 20 maj 2010, i enlighet med artikel 15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 (4), ett tekniskt yttrande avseende begäran om undantag.

| (8) | I detta tekniska yttrande angavs att det underlag som inlämnats innehåller de delar som krävs för ett undantag men det begärs en bekräftelse på att anbudsinfordran innehåller en möjlighet att välja ERTMS-utrustning för spårsträckan. |
| --- | --- |

(8)

I detta tekniska yttrande angavs att det underlag som inlämnats innehåller de delar som krävs för ett undantag men det begärs en bekräftelse på att anbudsinfordran innehåller en möjlighet att välja ERTMS-utrustning för spårsträckan.

| (9) | De tjeckiska myndigheterna bekräftade den 7 juni 2010 att anbudsinfordran för sista delavsnittet kommer att innehålla en klar möjlighet att välja ERTMS-utrustning för spårsträckan. |
| --- | --- |

(9)

De tjeckiska myndigheterna bekräftade den 7 juni 2010 att anbudsinfordran för sista delavsnittet kommer att innehålla en klar möjlighet att välja ERTMS-utrustning för spårsträckan.

| (10) | Kommissionen har informerat den kommitté som inrättats genom artikel 29 i direktiv 2008/57/EG om resultaten av analysen. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen har informerat den kommitté som inrättats genom artikel 29 i direktiv 2008/57/EG om resultaten av analysen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undantaget från skyldigheten att genomföra den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet avseende trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik för spårsträckan Strančice–České Budějovice som begärts av Republiken Tjeckien beviljas härmed.

Undantaget beviljas till och med den 31 december 2018.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Tjeckien.

Utfärdat i Bryssel den 15 november 2010.

På kommissionens vägnar

Siim KALLAS

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 284, 16.10.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 194, 25.7.2009, s. 60.

2

(3)  EUT L 191, 18.7.2008, s. 1.

3

(4)  EUT L 164, 30.4.2004, s. 1.

4

---

Rättelser

| 16.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/87

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 1015/2010 av den 10 november 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG vad gäller krav på ekodesign för tvättmaskiner för hushållsbruk

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 293 av den 11 november 2010
  )

På sidan 23, artikel 8.2 b, ska det

i stället för:

| ”b) | De allmänna ekodesignkrav som fastställs i punkt 1.2 i bilaga I ska gälla från och med den 1 juni 2011.” |
| --- | --- |

”b)

De allmänna ekodesignkrav som fastställs i punkt 1.2 i bilaga I ska gälla från och med den 1 juni 2011.”

vara:

| ”b) | De allmänna ekodesignkrav som fastställs i punkt 1.2 i bilaga I ska gälla från och med den 1 juni 2012.” |
| --- | --- |

”b)

De allmänna ekodesignkrav som fastställs i punkt 1.2 i bilaga I ska gälla från och med den 1 juni 2012.”

---