# Jurnalul Oficial L 256/2010

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2010.256.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 256 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5330 septembrie 2010 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2010.256.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 256

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5330 septembrie 2010

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia nr. 862/2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 septembrie 2010 privind participarea Uniunii în cadrul Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică (BONUS) derulat de mai multe state membre (
  1
  ) | 1 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

DECIZII

*

Decizia nr. 862/2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 septembrie 2010 privind participarea Uniunii în cadrul Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică (BONUS) derulat de mai multe state membre (
  1
  )

1

1

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 863/2010 al Comisiei din 29 septembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 967/2006 în ceea ce privește termenele aplicabile exportului de zahăr produs peste cotă și prelevărilor pentru acesta | 15 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 864/2010 al Comisiei din 29 septembrie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 17 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 865/2010 al Comisiei din 29 septembrie 2010 de stabilire a prețului minim de vânzare pentru unt pentru cea de a șaptea invitație separată de participare la licitație în cadrul procedurii de licitație deschise prin Regulamentul (UE) nr. 446/2010 | 19 |
| | | DECIZII |
| | | 2010/579/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 27 septembrie 2010 de autorizare a Republicii Federale Germania și a Marelui Ducat al Luxemburgului să aplice o măsură de derogare de la articolul 5 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată | 20 |
| | | 2010/580/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 27 septembrie 2010 privind autorizarea Regatului Țărilor de Jos de a aplica o măsură de derogare de la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată | 22 |
| | | 2010/581/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 27 septembrie 2010 de autorizare a Republicii Polone de a introduce o măsură specială de derogare de la articolul 26 alineatul (1) litera (a) și de la articolul 168 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată | 24 |
| | | 2010/582/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 27 septembrie 2010 de autorizare a Republicii Franceze și a Republicii Italiene de a introduce o măsură specială de derogare de la articolul 5 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată | 26 |
| | | 2010/583/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 27 septembrie 2010 de autorizare a României de a introduce o măsură specială de derogare de la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată | 27 |
| | | 2010/584/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 27 septembrie 2010 de autorizare a Republicii Letonia de a aplica o măsură de derogare de la dispozițiile articolului 287 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată | 29 |

II   Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 863/2010 al Comisiei din 29 septembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 967/2006 în ceea ce privește termenele aplicabile exportului de zahăr produs peste cotă și prelevărilor pentru acesta

15

Regulamentul (UE) nr. 864/2010 al Comisiei din 29 septembrie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

17

Regulamentul (UE) nr. 865/2010 al Comisiei din 29 septembrie 2010 de stabilire a prețului minim de vânzare pentru unt pentru cea de a șaptea invitație separată de participare la licitație în cadrul procedurii de licitație deschise prin Regulamentul (UE) nr. 446/2010

19

DECIZII

2010/579/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 27 septembrie 2010 de autorizare a Republicii Federale Germania și a Marelui Ducat al Luxemburgului să aplice o măsură de derogare de la articolul 5 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

20

2010/580/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 27 septembrie 2010 privind autorizarea Regatului Țărilor de Jos de a aplica o măsură de derogare de la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

22

2010/581/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 27 septembrie 2010 de autorizare a Republicii Polone de a introduce o măsură specială de derogare de la articolul 26 alineatul (1) litera (a) și de la articolul 168 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

24

2010/582/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 27 septembrie 2010 de autorizare a Republicii Franceze și a Republicii Italiene de a introduce o măsură specială de derogare de la articolul 5 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

26

2010/583/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 27 septembrie 2010 de autorizare a României de a introduce o măsură specială de derogare de la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

27

2010/584/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 27 septembrie 2010 de autorizare a Republicii Letonia de a aplica o măsură de derogare de la dispozițiile articolului 287 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

29

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia Autorității AELS de Supraveghere nr. 43/10/COL din 10 februarie 2010 de modificare a listei prevăzute de anexa I la Acordul privind Spațiul Economic European capitolul I partea 1.2 punctul 39, care enumeră punctele de control la frontieră din Islanda și Norvegia autorizate pentru controlul sanitar-veterinar al animalelor vii și al produselor de origine animală din țări terțe, și de abrogare a Deciziei nr. 301/08/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 21 mai 2008 | 30 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia Autorității AELS de Supraveghere nr. 43/10/COL din 10 februarie 2010 de modificare a listei prevăzute de anexa I la Acordul privind Spațiul Economic European capitolul I partea 1.2 punctul 39, care enumeră punctele de control la frontieră din Islanda și Norvegia autorizate pentru controlul sanitar-veterinar al animalelor vii și al produselor de origine animală din țări terțe, și de abrogare a Deciziei nr. 301/08/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 21 mai 2008

30

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 213/2008 al Comisiei din 28 noiembrie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2195/2002 al Parlamentului European și al Consiliului privind Vocabularul comun privind achizițiile publice (CPV) și a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește procedurile de achiziții publice, în ceea ce privește revizuirea CPV (JO L 74, 15.3.2008) | 34 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 213/2008 al Comisiei din 28 noiembrie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2195/2002 al Parlamentului European și al Consiliului privind Vocabularul comun privind achizițiile publice (CPV) și a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește procedurile de achiziții publice, în ceea ce privește revizuirea CPV (JO L 74, 15.3.2008)

(JO L 74, 15.3.2008)

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

DECIZII

| 30.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 256/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 256/1

---

DECIZIA NR. 862/2010/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 22 septembrie 2010

privind participarea Uniunii în cadrul Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică (BONUS) derulat de mai multe state membre

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 185 și articolul 188 al doilea paragraf,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (3) („Al șaptelea program-cadru”) prevede participarea Comunității în cadrul programelor de cercetare și dezvoltare derulate de mai multe state membre, inclusiv participarea în cadrul structurilor create pentru executarea acelor programe, în sensul articolului 169 din Tratatul de instituire a Comunității Europene („Tratatul CE”). |
| --- | --- |

(1)

Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (3) („Al șaptelea program-cadru”) prevede participarea Comunității în cadrul programelor de cercetare și dezvoltare derulate de mai multe state membre, inclusiv participarea în cadrul structurilor create pentru executarea acelor programe, în sensul articolului 169 din Tratatul de instituire a Comunității Europene („Tratatul CE”).

| (2) | Decizia 2006/971/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (4) încurajează abordarea multitematică a subiectelor de cercetare relevante pentru una sau mai multe teme ale celui de Al șaptelea program-cadru și, în acest context, a identificat o inițiativă în temeiul articolului 169 din Tratatul CE în domeniul cercetării comune la Marea Baltică ca fiind unul dintre domeniile adecvate pentru participarea Comunității în programele naționale de cercetare puse în aplicare în comun. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2006/971/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (4) încurajează abordarea multitematică a subiectelor de cercetare relevante pentru una sau mai multe teme ale celui de Al șaptelea program-cadru și, în acest context, a identificat o inițiativă în temeiul articolului 169 din Tratatul CE în domeniul cercetării comune la Marea Baltică ca fiind unul dintre domeniile adecvate pentru participarea Comunității în programele naționale de cercetare puse în aplicare în comun.

| (3) | Ecosistemul Mării Baltice, o mare europeană interioară semiînchisă, reprezintă una dintre cele mai mari mase de apă salmastră și a fost grav afectat de numeroase presiuni naturale și de presiuni cauzate de activitatea umană, cum ar fi poluarea prin deversarea de arme chimice, de exemplu gazele de luptă din timpul celui de al doilea război mondial, și poluarea cu compuși de metale grele, substanțe organice, materiale radioactive și scurgeri de petrol și de produse din petrol utilizate pentru încălzire. Dezvoltarea agriculturii în bazinul hidrografic al Mării Baltice a cauzat, de asemenea, deversarea excesivă de îngrășăminte și de materiale organice, ceea ce a condus la eutrofizare avansată, precum și introducerea de organisme străine nonendemice în mediu. Exploatarea dezechilibrată a stocurilor de pește și schimbările climatice determină pierderea biodiversități inițiale. Acești factori, precum și intruziunea permanentă a activităților umane, incluzând proiectele de infrastructură din zona de coastă, din zona limitrofă acesteia și din bazinul hidrografic al Mării Baltice, precum și turismul nesustenabil din punct de vedere al mediului, conduc la degradarea mediului natural. Toate aceste aspecte reduc drastic capacitatea Mării Baltice de a furniza în mod durabil bunurile și serviciile de care oamenii depind direct și indirect pentru nevoile sociale, culturale și economice. |
| --- | --- |

(3)

Ecosistemul Mării Baltice, o mare europeană interioară semiînchisă, reprezintă una dintre cele mai mari mase de apă salmastră și a fost grav afectat de numeroase presiuni naturale și de presiuni cauzate de activitatea umană, cum ar fi poluarea prin deversarea de arme chimice, de exemplu gazele de luptă din timpul celui de al doilea război mondial, și poluarea cu compuși de metale grele, substanțe organice, materiale radioactive și scurgeri de petrol și de produse din petrol utilizate pentru încălzire. Dezvoltarea agriculturii în bazinul hidrografic al Mării Baltice a cauzat, de asemenea, deversarea excesivă de îngrășăminte și de materiale organice, ceea ce a condus la eutrofizare avansată, precum și introducerea de organisme străine nonendemice în mediu. Exploatarea dezechilibrată a stocurilor de pește și schimbările climatice determină pierderea biodiversități inițiale. Acești factori, precum și intruziunea permanentă a activităților umane, incluzând proiectele de infrastructură din zona de coastă, din zona limitrofă acesteia și din bazinul hidrografic al Mării Baltice, precum și turismul nesustenabil din punct de vedere al mediului, conduc la degradarea mediului natural. Toate aceste aspecte reduc drastic capacitatea Mării Baltice de a furniza în mod durabil bunurile și serviciile de care oamenii depind direct și indirect pentru nevoile sociale, culturale și economice.

| (4) | Consiliul European din 14 decembrie 2007 a subliniat preocuparea în privința situației mediului din Marea Baltică, astfel cum se reflectă în Comunicarea Comisiei din 10 iunie 2009 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice. În plus, Consiliul a invitat Comisia să prezinte o propunere de inițiativă în temeiul articolului 169 din Tratatul CE pentru regiunea Mării Baltice. |
| --- | --- |

(4)

Consiliul European din 14 decembrie 2007 a subliniat preocuparea în privința situației mediului din Marea Baltică, astfel cum se reflectă în Comunicarea Comisiei din 10 iunie 2009 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice. În plus, Consiliul a invitat Comisia să prezinte o propunere de inițiativă în temeiul articolului 169 din Tratatul CE pentru regiunea Mării Baltice.

| (5) | Știința ar trebui să contribuie la abordarea acestor provocări și la găsirea unor soluții pentru problemele stringente de mediu de la Marea Baltică. Totuși, gravitatea situației actuale necesită o accelerare din punct de vedere calitativ și cantitativ a cercetării în curs în regiunea Mării Baltice prin dezvoltarea și punerea în aplicare a unei abordări complet integrate în cadrul căreia programele de cercetare relevante din toate statele vecine să poată fi raționalizate și orientate pentru a soluționa problemele complexe și stringente în mod coordonat, eficient și eficace. |
| --- | --- |

(5)

Știința ar trebui să contribuie la abordarea acestor provocări și la găsirea unor soluții pentru problemele stringente de mediu de la Marea Baltică. Totuși, gravitatea situației actuale necesită o accelerare din punct de vedere calitativ și cantitativ a cercetării în curs în regiunea Mării Baltice prin dezvoltarea și punerea în aplicare a unei abordări complet integrate în cadrul căreia programele de cercetare relevante din toate statele vecine să poată fi raționalizate și orientate pentru a soluționa problemele complexe și stringente în mod coordonat, eficient și eficace.

| (6) | În prezent, o serie de programe sau activități de cercetare și dezvoltare derulate de statele membre în mod individual la nivel național pentru sprijinirea cercetării și dezvoltării în regiunea Mării Baltice nu sunt coordonate suficient la nivelul Uniunii pentru a obține masa critică necesară în domeniile strategice de cercetare și dezvoltare. |
| --- | --- |

(6)

În prezent, o serie de programe sau activități de cercetare și dezvoltare derulate de statele membre în mod individual la nivel național pentru sprijinirea cercetării și dezvoltării în regiunea Mării Baltice nu sunt coordonate suficient la nivelul Uniunii pentru a obține masa critică necesară în domeniile strategice de cercetare și dezvoltare.

| (7) | În plus, actualele structuri de cercetare specifice în funcție de sector, care au evoluat de-a lungul unei lungi tradiții de politici naționale, sunt puternic ancorate în sistemele naționale de guvernanță și împiedică dezvoltarea și finanțarea cercetării multidisciplinare, interdisciplinare și transdisciplinare din domeniul mediului, necesară pentru abordarea provocărilor de la Marea Baltică. |
| --- | --- |

(7)

În plus, actualele structuri de cercetare specifice în funcție de sector, care au evoluat de-a lungul unei lungi tradiții de politici naționale, sunt puternic ancorate în sistemele naționale de guvernanță și împiedică dezvoltarea și finanțarea cercetării multidisciplinare, interdisciplinare și transdisciplinare din domeniul mediului, necesară pentru abordarea provocărilor de la Marea Baltică.

| (8) | Deși există o lungă tradiție a cooperării în domeniul cercetării la Marea Baltică în rândul țărilor situate atât în interiorul, cât și în exteriorul zonei Mării Baltice, eforturile de colaborare nu au beneficiat până în prezent de resursele financiare adecvate pentru exploatarea optimă a potențialului de cercetare, din cauza situației economice și de dezvoltare neuniforme din aceste țări, precum și din cauza agendelor, temelor și priorităților naționale în materie de cercetare extrem de diferite. |
| --- | --- |

(8)

Deși există o lungă tradiție a cooperării în domeniul cercetării la Marea Baltică în rândul țărilor situate atât în interiorul, cât și în exteriorul zonei Mării Baltice, eforturile de colaborare nu au beneficiat până în prezent de resursele financiare adecvate pentru exploatarea optimă a potențialului de cercetare, din cauza situației economice și de dezvoltare neuniforme din aceste țări, precum și din cauza agendelor, temelor și priorităților naționale în materie de cercetare extrem de diferite.

| (9) | În programul său de lucru din 11 iunie 2007 pentru perioada 2007-2008 privind punerea în aplicare a programului specific „Cooperare”, Comisia a oferit sprijin financiar pentru BONUS ERA-NET și ERA-NET PLUS în domeniul cercetării de mediu de la Marea Baltică în vederea consolidării cooperării între agențiile de finanțare a cercetării din domeniul mediului din regiunea Mării Baltice și în vederea facilitării tranziției către un program comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică care să fie pus în aplicare în temeiul articolului 169 din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(9)

În programul său de lucru din 11 iunie 2007 pentru perioada 2007-2008 privind punerea în aplicare a programului specific „Cooperare”, Comisia a oferit sprijin financiar pentru BONUS ERA-NET și ERA-NET PLUS în domeniul cercetării de mediu de la Marea Baltică în vederea consolidării cooperării între agențiile de finanțare a cercetării din domeniul mediului din regiunea Mării Baltice și în vederea facilitării tranziției către un program comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică care să fie pus în aplicare în temeiul articolului 169 din Tratatul CE.

| (10) | În general, BONUS ERA-NET și ERA-NET PLUS au funcționat bine și, prin urmare, este important să se asigure continuitatea eforturilor de cercetare pentru a aborda provocările importante din domeniul mediului. |
| --- | --- |

(10)

În general, BONUS ERA-NET și ERA-NET PLUS au funcționat bine și, prin urmare, este important să se asigure continuitatea eforturilor de cercetare pentru a aborda provocările importante din domeniul mediului.

| (11) | În conformitate cu abordarea din cel de Al șaptelea program-cadru și astfel cum s-a confirmat în cadrul consultărilor cu părțile interesate pe parcursul derulării BONUS ERA-NET, în regiunea Mării Baltice sunt necesare programe de cercetare circumscrise unei politici. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu abordarea din cel de Al șaptelea program-cadru și astfel cum s-a confirmat în cadrul consultărilor cu părțile interesate pe parcursul derulării BONUS ERA-NET, în regiunea Mării Baltice sunt necesare programe de cercetare circumscrise unei politici.

| (12) | Danemarca, Germania, Estonia, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda și Suedia (denumite în continuare „statele participante”) au convenit să deruleze împreună Programul comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică BONUS (denumit în continuare „BONUS”). BONUS vizează sprijinirea dezvoltării științifice și a inovării prin asigurarea cadrului juridic și organizațional necesar pentru cooperare transnațională între statele de la Marea Baltică în ceea ce privește cercetarea în domeniul mediului din regiunea Mării Baltice. |
| --- | --- |

(12)

Danemarca, Germania, Estonia, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda și Suedia (denumite în continuare „statele participante”) au convenit să deruleze împreună Programul comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică BONUS (denumit în continuare „BONUS”). BONUS vizează sprijinirea dezvoltării științifice și a inovării prin asigurarea cadrului juridic și organizațional necesar pentru cooperare transnațională între statele de la Marea Baltică în ceea ce privește cercetarea în domeniul mediului din regiunea Mării Baltice.

| (13) | Deși se concentrează în mare parte asupra cercetării din domeniul mediului, BONUS se intersectează cu o serie de programe de cercetare ale Uniunii conexe care privesc mai multe activități umane cu impact cumulat asupra ecosistemului, precum pescuitul, acvacultura, agricultura, infrastructura (inclusiv în domeniul energiei), transporturile, formarea și mobilitatea cercetătorilor, precum și cu aspecte socioeconomice. BONUS are o relevanță deosebită pentru o serie de politici și directive ale Uniunii, inclusiv Strategia Uniunii pentru regiunea Mării Baltice, politica comună în domeniul pescuitului, politica agricolă comună, Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (5), Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (6), precum și angajamentele internaționale ale Uniunii, cum ar fi Planul de acțiune pentru Marea Baltică al HELCOM. Drept urmare, multe alte sectoare ale politicii Uniunii vor beneficia în urma BONUS. |
| --- | --- |

(13)

Deși se concentrează în mare parte asupra cercetării din domeniul mediului, BONUS se intersectează cu o serie de programe de cercetare ale Uniunii conexe care privesc mai multe activități umane cu impact cumulat asupra ecosistemului, precum pescuitul, acvacultura, agricultura, infrastructura (inclusiv în domeniul energiei), transporturile, formarea și mobilitatea cercetătorilor, precum și cu aspecte socioeconomice. BONUS are o relevanță deosebită pentru o serie de politici și directive ale Uniunii, inclusiv Strategia Uniunii pentru regiunea Mării Baltice, politica comună în domeniul pescuitului, politica agricolă comună, Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (5), Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (6), precum și angajamentele internaționale ale Uniunii, cum ar fi Planul de acțiune pentru Marea Baltică al HELCOM. Drept urmare, multe alte sectoare ale politicii Uniunii vor beneficia în urma BONUS.

| (14) | Pentru a spori impactul BONUS, statele participante au fost de acord cu participarea Uniunii în cadrul acestuia. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a spori impactul BONUS, statele participante au fost de acord cu participarea Uniunii în cadrul acestuia.

| (15) | BONUS ar trebui să includă o etapă strategică, urmată de o etapă de punere în aplicare, pentru a oferi oportunitatea de organizare a unei consultări extinse cu părțile interesate asupra unei agende de cercetare circumscrise unei viziuni strategice și care să poată aborda necesitățile de cercetare emergente. Pe parcursul etapei strategice a BONUS, este necesar să fie implicate și alte agenții de finanțare, orientate către sectoare, în vederea consolidării integrării cercetării care vizează necesitățile utilizatorilor finali intersectoriali și în vederea asigurării utilizării și asimilării eficace a rezultatelor în perspectiva dispozițiilor privind politicile și administrarea resurselor în cadrul mai multor sectoare economice. |
| --- | --- |

(15)

BONUS ar trebui să includă o etapă strategică, urmată de o etapă de punere în aplicare, pentru a oferi oportunitatea de organizare a unei consultări extinse cu părțile interesate asupra unei agende de cercetare circumscrise unei viziuni strategice și care să poată aborda necesitățile de cercetare emergente. Pe parcursul etapei strategice a BONUS, este necesar să fie implicate și alte agenții de finanțare, orientate către sectoare, în vederea consolidării integrării cercetării care vizează necesitățile utilizatorilor finali intersectoriali și în vederea asigurării utilizării și asimilării eficace a rezultatelor în perspectiva dispozițiilor privind politicile și administrarea resurselor în cadrul mai multor sectoare economice.

| (16) | La finalul etapei strategice, Comisia ar trebui să verifice că agenda strategică de cercetare, platformele de consultare a părților interesate și modalitățile de punere în aplicare sunt pregătite pentru a se putea trece la etapa de punere în aplicare a BONUS. Comisia poate, după caz, să facă recomandări pentru îmbunătățirea agendei strategice de cercetare. Tranziția către etapa de punere în aplicare ar trebui să se desfășoare fără întreruperi și fără întârzieri inutile. |
| --- | --- |

(16)

La finalul etapei strategice, Comisia ar trebui să verifice că agenda strategică de cercetare, platformele de consultare a părților interesate și modalitățile de punere în aplicare sunt pregătite pentru a se putea trece la etapa de punere în aplicare a BONUS. Comisia poate, după caz, să facă recomandări pentru îmbunătățirea agendei strategice de cercetare. Tranziția către etapa de punere în aplicare ar trebui să se desfășoare fără întreruperi și fără întârzieri inutile.

| (17) | Statele participante au convenit să contribuie cu 50 milioane EUR la BONUS. Contribuțiile în natură sub forma accesului la infrastructuri și a utilizării acestora („contribuție în natură la infrastructuri”) ar trebui să fie permise cu condiția ca acestea să nu reprezinte o parte semnificativă a contribuției în ansamblu. Ar trebui să se evalueze valoarea și utilitatea acestora pentru desfășurarea proiectelor BONUS. |
| --- | --- |

(17)

Statele participante au convenit să contribuie cu 50 milioane EUR la BONUS. Contribuțiile în natură sub forma accesului la infrastructuri și a utilizării acestora („contribuție în natură la infrastructuri”) ar trebui să fie permise cu condiția ca acestea să nu reprezinte o parte semnificativă a contribuției în ansamblu. Ar trebui să se evalueze valoarea și utilitatea acestora pentru desfășurarea proiectelor BONUS.

| (18) | Participarea Uniunii la BONUS ar trebui să nu depășească 50 milioane EUR pe întreaga durată a BONUS și să fie echivalentă, în această limită, cu contribuția statelor participante pentru a spori interesul acestora în ceea ce privește desfășurarea în comun a BONUS. O mare parte din contribuția financiară a Uniunii ar trebui să fie alocată etapei de punere în aplicare. Ar trebui să fie stabilit un plafon pentru fiecare etapă. Plafonul pentru etapa de punere în aplicare ar trebui să fie majorat cu orice sumă rămasă după punerea în aplicare a etapei strategice. |
| --- | --- |

(18)

Participarea Uniunii la BONUS ar trebui să nu depășească 50 milioane EUR pe întreaga durată a BONUS și să fie echivalentă, în această limită, cu contribuția statelor participante pentru a spori interesul acestora în ceea ce privește desfășurarea în comun a BONUS. O mare parte din contribuția financiară a Uniunii ar trebui să fie alocată etapei de punere în aplicare. Ar trebui să fie stabilit un plafon pentru fiecare etapă. Plafonul pentru etapa de punere în aplicare ar trebui să fie majorat cu orice sumă rămasă după punerea în aplicare a etapei strategice.

| (19) | Punerea în aplicare în comun a BONUS necesită o structură de punere în aplicare specifică, astfel cum se stipulează în Decizia 2006/971/CE. Statele participante au convenit cu privire la această structură specifică de punere în aplicare și au înființat Rețeaua organizațiilor baltice pentru finanțarea cercetării științifice („BONUS GEIE”) pentru punerea în aplicare a BONUS. BONUS GEIE ar trebui să fie beneficiarul contribuției financiare a Uniunii. Reamintind statelor participante importanța principiului unui fond comun efectiv, fiecare stat participant va decide, în conformitate cu normele și procedurile comune de finanțare din cadrul BONUS, dacă să își administreze propria contribuție sau dacă aceasta va fi administrată de BONUS GEIE. BONUS GEIE ar trebui să se asigure, de asemenea, că punerea în aplicare a BONUS respectă principiul bunei gestiuni financiare. |
| --- | --- |

(19)

Punerea în aplicare în comun a BONUS necesită o structură de punere în aplicare specifică, astfel cum se stipulează în Decizia 2006/971/CE. Statele participante au convenit cu privire la această structură specifică de punere în aplicare și au înființat Rețeaua organizațiilor baltice pentru finanțarea cercetării științifice („BONUS GEIE”) pentru punerea în aplicare a BONUS. BONUS GEIE ar trebui să fie beneficiarul contribuției financiare a Uniunii. Reamintind statelor participante importanța principiului unui fond comun efectiv, fiecare stat participant va decide, în conformitate cu normele și procedurile comune de finanțare din cadrul BONUS, dacă să își administreze propria contribuție sau dacă aceasta va fi administrată de BONUS GEIE. BONUS GEIE ar trebui să se asigure, de asemenea, că punerea în aplicare a BONUS respectă principiul bunei gestiuni financiare.

| (20) | Contribuția financiară a Uniunii ar trebui să fie furnizată sub rezerva angajamentelor oficiale din partea autorităților naționale competente ale statelor participante și a plății contribuțiilor financiare ale acestora. |
| --- | --- |

(20)

Contribuția financiară a Uniunii ar trebui să fie furnizată sub rezerva angajamentelor oficiale din partea autorităților naționale competente ale statelor participante și a plății contribuțiilor financiare ale acestora.

| (21) | Plata contribuției Uniunii pentru etapa strategică ar trebui să facă obiectul unui acord de finanțare încheiat între Comisie, în numele Uniunii, și BONUS GEIE în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiuni din cel de Al șaptelea program-cadru și de diseminare a rezultatelor activităților de cercetare (2007-2013) (7) pentru facilitarea și simplificarea gestionării acestuia. |
| --- | --- |

(21)

Plata contribuției Uniunii pentru etapa strategică ar trebui să facă obiectul unui acord de finanțare încheiat între Comisie, în numele Uniunii, și BONUS GEIE în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiuni din cel de Al șaptelea program-cadru și de diseminare a rezultatelor activităților de cercetare (2007-2013) (7) pentru facilitarea și simplificarea gestionării acestuia.

| (22) | Plata contribuției Uniunii pentru etapa de punere în aplicare ar trebui să facă obiectul încheierii între Comisie, în numele Uniunii, și BONUS GEIE a unui acord de punere în aplicare care să conțină dispoziții detaliate privind utilizarea contribuției financiare a Uniunii. Această parte a contribuției financiare a Uniunii ar trebui să fie administrată sub forma gestiunii centralizate indirecte în conformitate cu articolul 54 alineatul (2) litera (c) și cu articolul 56 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (8) („regulamentul financiar”) și articolul 35, articolul 38 alineatul (2) și articolul 41 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a regulamentului financiar (9). |
| --- | --- |

(22)

Plata contribuției Uniunii pentru etapa de punere în aplicare ar trebui să facă obiectul încheierii între Comisie, în numele Uniunii, și BONUS GEIE a unui acord de punere în aplicare care să conțină dispoziții detaliate privind utilizarea contribuției financiare a Uniunii. Această parte a contribuției financiare a Uniunii ar trebui să fie administrată sub forma gestiunii centralizate indirecte în conformitate cu articolul 54 alineatul (2) litera (c) și cu articolul 56 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (8) („regulamentul financiar”) și articolul 35, articolul 38 alineatul (2) și articolul 41 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a regulamentului financiar (9).

| (23) | Orice dobânzi generate de contribuțiile plătite către BONUS GEIE ar trebuie considerate a fi venituri ale BONUS GEIE și ar trebui alocate punerii în aplicare a BONUS. |
| --- | --- |

(23)

Orice dobânzi generate de contribuțiile plătite către BONUS GEIE ar trebuie considerate a fi venituri ale BONUS GEIE și ar trebui alocate punerii în aplicare a BONUS.

| (24) | În vederea protejării intereselor sale financiare, Uniunea ar trebui să aibă dreptul de a reduce, reține sau anula contribuția sa financiară în situația în care BONUS este pus în aplicare în mod necorespunzător, parțial sau cu întârziere sau statele participante nu contribuie sau contribuie parțial sau cu întârziere la finanțarea BONUS, în conformitate cu condițiile stabilite în acordurile care urmează a fi încheiate între Uniune și BONUS GEIE. |
| --- | --- |

(24)

În vederea protejării intereselor sale financiare, Uniunea ar trebui să aibă dreptul de a reduce, reține sau anula contribuția sa financiară în situația în care BONUS este pus în aplicare în mod necorespunzător, parțial sau cu întârziere sau statele participante nu contribuie sau contribuie parțial sau cu întârziere la finanțarea BONUS, în conformitate cu condițiile stabilite în acordurile care urmează a fi încheiate între Uniune și BONUS GEIE.

| (25) | Pentru ca BONUS să fie pus în aplicare în mod eficient, pe parcursul etapei de punere în aplicare ar trebui să se acorde sprijin financiar participanților la proiectele BONUS selectate la nivel central sub responsabilitatea BONUS GEIE în urma cererilor de propuneri. Acordarea și furnizarea unui astfel de sprijin financiar participanților la BONUS ar trebui să fie transparente și nebirocratice și să se desfășoare în conformitate cu normele comune din cel de Al șaptelea program-cadru. |
| --- | --- |

(25)

Pentru ca BONUS să fie pus în aplicare în mod eficient, pe parcursul etapei de punere în aplicare ar trebui să se acorde sprijin financiar participanților la proiectele BONUS selectate la nivel central sub responsabilitatea BONUS GEIE în urma cererilor de propuneri. Acordarea și furnizarea unui astfel de sprijin financiar participanților la BONUS ar trebui să fie transparente și nebirocratice și să se desfășoare în conformitate cu normele comune din cel de Al șaptelea program-cadru.

| (26) | Centrul Comun de Cercetare este un departament al Comisiei, însă institutele sale dețin capacități de cercetare care sunt relevante pentru BONUS și ar putea contribui la punerea în aplicare a acestuia. Prin urmare, se recomandă definirea rolului Centrului Comun de Cercetare sub raportul eligibilității sale pentru finanțare. |
| --- | --- |

(26)

Centrul Comun de Cercetare este un departament al Comisiei, însă institutele sale dețin capacități de cercetare care sunt relevante pentru BONUS și ar putea contribui la punerea în aplicare a acestuia. Prin urmare, se recomandă definirea rolului Centrului Comun de Cercetare sub raportul eligibilității sale pentru finanțare.

| (27) | Pentru a asigura egalitatea de tratament, evaluarea propunerilor ar trebui să urmeze aceleași principii aplicabile propunerilor înaintate în temeiul celui de Al șaptelea program-cadru. Prin urmare, evaluarea propunerilor ar trebui să se realizeze la nivel central, sub responsabilitatea BONUS GEIE, de către experți independenți care cunosc bine condițiile locale, pe baza unor criterii transparente și comune, iar fondurile ar trebui alocate conform unei liste cuprinzând o clasificare aprobată la nivel central. Clasificarea și ordinea de prioritate ar trebui să fie aprobate de către BONUS GEIE strict pe baza concluziilor evaluării independente, care ar trebui să fie obligatorii. |
| --- | --- |

(27)

Pentru a asigura egalitatea de tratament, evaluarea propunerilor ar trebui să urmeze aceleași principii aplicabile propunerilor înaintate în temeiul celui de Al șaptelea program-cadru. Prin urmare, evaluarea propunerilor ar trebui să se realizeze la nivel central, sub responsabilitatea BONUS GEIE, de către experți independenți care cunosc bine condițiile locale, pe baza unor criterii transparente și comune, iar fondurile ar trebui alocate conform unei liste cuprinzând o clasificare aprobată la nivel central. Clasificarea și ordinea de prioritate ar trebui să fie aprobate de către BONUS GEIE strict pe baza concluziilor evaluării independente, care ar trebui să fie obligatorii.

| (28) | Orice stat membru și orice țară asociată la cel de Al șaptelea program-cadru ar trebui să aibă dreptul de a participa la BONUS. |
| --- | --- |

(28)

Orice stat membru și orice țară asociată la cel de Al șaptelea program-cadru ar trebui să aibă dreptul de a participa la BONUS.

| (29) | În conformitate cu obiectivele celui de Al șaptelea program-cadru, participarea oricăror alte țări în cadrul BONUS, în special a acelor țări riverane Mării Baltice sau situate în bazinul hidrografic al acesteia, ar trebui să fie posibilă dacă această participare este prevăzută în acordul internațional relevant și dacă atât Comisia, cât și statul membru participant sunt de acord. În conformitate cu cel de Al șaptelea program-cadru, Uniunea ar trebui să aibă dreptul de a conveni asupra condițiilor legate de contribuția sa financiară la BONUS în raport cu participarea altor țări în conformitate cu normele și condițiile prevăzute în prezenta decizie. |
| --- | --- |

(29)

În conformitate cu obiectivele celui de Al șaptelea program-cadru, participarea oricăror alte țări în cadrul BONUS, în special a acelor țări riverane Mării Baltice sau situate în bazinul hidrografic al acesteia, ar trebui să fie posibilă dacă această participare este prevăzută în acordul internațional relevant și dacă atât Comisia, cât și statul membru participant sunt de acord. În conformitate cu cel de Al șaptelea program-cadru, Uniunea ar trebui să aibă dreptul de a conveni asupra condițiilor legate de contribuția sa financiară la BONUS în raport cu participarea altor țări în conformitate cu normele și condițiile prevăzute în prezenta decizie.

| (30) | Ar trebui luate măsuri corespunzătoare pentru prevenirea abaterilor și a fraudei și ar trebui depuse eforturile necesare pentru recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau utilizate incorect în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (10), Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (11) și Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (12). |
| --- | --- |

(30)

Ar trebui luate măsuri corespunzătoare pentru prevenirea abaterilor și a fraudei și ar trebui depuse eforturile necesare pentru recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau utilizate incorect în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (10), Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (11) și Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (12).

| (31) | Activitățile de cercetare realizate în cadrul BONUS ar trebui să respecte principiile de etică în conformitate cu principiile generale formulate în cel de Al șaptelea program-cadru și să adere la principiile egalității de șanse dintre femei și bărbați și al integrării acestei dimensiuni, precum și la principiul dezvoltării durabile. |
| --- | --- |

(31)

Activitățile de cercetare realizate în cadrul BONUS ar trebui să respecte principiile de etică în conformitate cu principiile generale formulate în cel de Al șaptelea program-cadru și să adere la principiile egalității de șanse dintre femei și bărbați și al integrării acestei dimensiuni, precum și la principiul dezvoltării durabile.

| (32) | Din perspectiva evaluării intermediare efectuate de Comisie, asistată de experți independenți care cunosc bine condițiile locale, Comisia ar trebui să evalueze calitatea și eficiența punerii în aplicare a BONUS și progresele înregistrate în raport cu obiectivele stabilite și să efectueze o evaluare finală. |
| --- | --- |

(32)

Din perspectiva evaluării intermediare efectuate de Comisie, asistată de experți independenți care cunosc bine condițiile locale, Comisia ar trebui să evalueze calitatea și eficiența punerii în aplicare a BONUS și progresele înregistrate în raport cu obiectivele stabilite și să efectueze o evaluare finală.

| (33) | Participanții la BONUS ar trebui să comunice și să disemineze pe scară largă rezultatele acestora, în special altor proiecte regionale de cercetare marină similare, și să pună informațiile la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(33)

Participanții la BONUS ar trebui să comunice și să disemineze pe scară largă rezultatele acestora, în special altor proiecte regionale de cercetare marină similare, și să pună informațiile la dispoziția publicului.

| (34) | Punerea în aplicare reușită a proiectelor deja efectuată în cazul BONUS ERA-NET și BONUS ERA-NET PLUS a dezvăluit situația dezastruoasă a Mării Baltice. Prin urmare, starea mediului din Marea Baltică ar trebui să continue să facă obiectul activităților de cercetare, |
| --- | --- |

(34)

Punerea în aplicare reușită a proiectelor deja efectuată în cazul BONUS ERA-NET și BONUS ERA-NET PLUS a dezvăluit situația dezastruoasă a Mării Baltice. Prin urmare, starea mediului din Marea Baltică ar trebui să continue să facă obiectul activităților de cercetare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Contribuția financiară a Uniunii

(1)   Contribuția financiară a Uniunii la Programul comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică BONUS (denumit în continuare „BONUS”) derulat în comun de Danemarca, Germania, Estonia, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda și Suedia (denumite în continuare „statele participante”) este furnizată în condițiile stabilite în prezenta decizie.

(2)   Uniunea alocă o contribuție financiară care nu depășește 50 milioane EUR pentru întreaga durată a BONUS, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 pe durata etapei strategice și în conformitate cu articolul 54 alineatul (2) litera (c) din regulamentul financiar pe durata etapei de punere în aplicare. În limita plafonului specificat, contribuția financiară a Uniunii este echivalentă cu contribuția statelor participante.

(3)   Contribuția financiară a Uniunii se plătește în comun din creditele de angajament alocate tuturor temelor relevante din programul specific „Cooperare”.

Articolul 2

Punerea în aplicare a BONUS

(1)   BONUS este pus în aplicare de către Rețeaua organizațiilor baltice pentru finanțarea cercetării științifice (denumită în continuare „BONUS GEIE”).

(2)   BONUS se pune în aplicare în două etape, și anume o etapă strategică, urmată de o etapă de punere în aplicare, în conformitate cu anexa I.

(3)   Etapa strategică a Bonus are o durată de până la 18 luni. Această etapă pregătește etapa de punere în aplicare. Pe parcursul etapei de punere în aplicare, BONUS GEIE îndeplinește următoarele sarcini:

| (a) | pregătirea agendei strategice de cercetare, definind astfel partea referitoare la conținutul științific al BONUS, cu accent pe cererile de propuneri, în conformitate cu obiectivele celui de Al șaptelea program-cadru; |
| --- | --- |

(a)

pregătirea agendei strategice de cercetare, definind astfel partea referitoare la conținutul științific al BONUS, cu accent pe cererile de propuneri, în conformitate cu obiectivele celui de Al șaptelea program-cadru;

| (b) | instituirea platformelor de consultare a părților interesate cu scopul consolidării și instituționalizării implicării părților interesate din toate sectoarele relevante; |
| --- | --- |

(b)

instituirea platformelor de consultare a părților interesate cu scopul consolidării și instituționalizării implicării părților interesate din toate sectoarele relevante;

| (c) | pregătirea modalităților de punere în aplicare, inclusiv normele și procedurile juridice și financiare, dispozițiile care reglementează drepturile de proprietate intelectuală generate de activitățile BONUS, resursele umane și aspectele legate de comunicare. |
| --- | --- |

(c)

pregătirea modalităților de punere în aplicare, inclusiv normele și procedurile juridice și financiare, dispozițiile care reglementează drepturile de proprietate intelectuală generate de activitățile BONUS, resursele umane și aspectele legate de comunicare.

(4)   Etapa de punere în aplicare are o durată de cel puțin cinci ani. Pe parcursul etapei de punere în aplicare se publică cererile de propuneri în vederea finanțării unor proiecte care abordează obiectivele BONUS. Aceste cereri de propuneri vizează proiecte transnaționale și care implică parteneri multipli, încurajând participarea corespunzătoare a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), și includ activități de cercetare, dezvoltare tehnologică, formare și diseminare. Proiectele sunt selectate conform principiilor egalității de tratament, transparenței, evaluării independente, cofinanțării, activităților nonprofit, neretroactivității și necumulării finanțării cu finanțarea din alte surse ale Uniunii. Acordarea și furnizarea de finanțare participanților la BONUS se realizează conform normelor comune, astfel cum se prevede în cel de Al șaptelea program cadru.

Articolul 3

Condițiile privind contribuția financiară a Uniunii

(1)   Contribuția financiară a Uniunii pentru etapa strategică nu depășește 1,25 milioane EUR și este echivalentă, în această limită, cu contribuția statelor participante. Angajamentul Uniunii de a contribui la etapa strategică este luat sub rezerva unui angajament echivalent din partea statelor participante.

(2)   Contribuția financiară a Uniunii pentru etapa de punere în aplicare nu depășește 48,75 milioane EUR și este echivalentă cu contribuția statelor participante, în limita menționată. Plafonul poate fi majorat cu suma rămasă după etapa strategică. Pe parcursul etapei de punere în aplicare, până la 25 % din contribuția din partea statelor participante poate consta în contribuții în natură la infrastructuri.

(3)   Contribuția financiară a Uniunii pentru etapa de punere în aplicare este condiționată de:

| (a) | stabilirea de către statele participante a agendei strategice de cercetare, a platformelor de consultare a părților interesate și a modalităților de punere în aplicare menționate la articolul 2 alineatul (3), precum și de progresele înregistrate în raport cu obiectivele și rezultatele preconizate prevăzute în anexa I secțiunea 2. Comisia poate, după caz, să facă recomandări pentru îmbunătățirea agendei strategice de cercetare; |
| --- | --- |

(a)

stabilirea de către statele participante a agendei strategice de cercetare, a platformelor de consultare a părților interesate și a modalităților de punere în aplicare menționate la articolul 2 alineatul (3), precum și de progresele înregistrate în raport cu obiectivele și rezultatele preconizate prevăzute în anexa I secțiunea 2. Comisia poate, după caz, să facă recomandări pentru îmbunătățirea agendei strategice de cercetare;

| (b) | demonstrarea de către BONUS GEIE a capacității de punere în aplicare a BONUS, inclusiv primirea, alocarea și monitorizarea contribuției financiare a Uniunii în conformitate cu gestiunea centralizată indirectă în temeiul articolului 54 alineatul (2) litera (c) și al articolului 56 din regulamentul financiar și al articolului 35, al articolului 38 alineatul (2) și al articolului 41 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002, precum și în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare; |
| --- | --- |

(b)

demonstrarea de către BONUS GEIE a capacității de punere în aplicare a BONUS, inclusiv primirea, alocarea și monitorizarea contribuției financiare a Uniunii în conformitate cu gestiunea centralizată indirectă în temeiul articolului 54 alineatul (2) litera (c) și al articolului 56 din regulamentul financiar și al articolului 35, al articolului 38 alineatul (2) și al articolului 41 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002, precum și în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare;

| (c) | menținerea și aplicarea unui model de guvernanță adecvat și eficient pentru BONUS în conformitate cu anexa II; |
| --- | --- |

(c)

menținerea și aplicarea unui model de guvernanță adecvat și eficient pentru BONUS în conformitate cu anexa II;

| (d) | desfășurarea eficientă de către BONUS GEIE a activităților legate de etapa de punere în aplicare a BONUS prevăzute în anexa I, inclusiv lansarea cererilor de propuneri în vederea acordării de subvenții; |
| --- | --- |

(d)

desfășurarea eficientă de către BONUS GEIE a activităților legate de etapa de punere în aplicare a BONUS prevăzute în anexa I, inclusiv lansarea cererilor de propuneri în vederea acordării de subvenții;

| (e) | un angajament luat de fiecare stat participant privind propria contribuție la finanțarea BONUS și plata efectivă a contribuției lor financiare, în special finanțarea participanților la proiectele BONUS selecționate în urma cererilor de propuneri; |
| --- | --- |

(e)

un angajament luat de fiecare stat participant privind propria contribuție la finanțarea BONUS și plata efectivă a contribuției lor financiare, în special finanțarea participanților la proiectele BONUS selecționate în urma cererilor de propuneri;

| (f) | conformitatea cu normele Uniunii privind ajutorul de stat, în special cu cadrul comunitar privind ajutorul de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare (13); |
| --- | --- |

(f)

conformitatea cu normele Uniunii privind ajutorul de stat, în special cu cadrul comunitar privind ajutorul de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare (13);

| (g) | asigurarea unui nivel ridicat de excelență științifică, respectarea principiilor de etică în conformitate cu principiile generale formulate în Al șaptelea program-cadru și aderarea la principiile egalității de șanse dintre femei și bărbați și al integrării acestei dimensiuni, precum și la principiul privind dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

(g)

asigurarea unui nivel ridicat de excelență științifică, respectarea principiilor de etică în conformitate cu principiile generale formulate în Al șaptelea program-cadru și aderarea la principiile egalității de șanse dintre femei și bărbați și al integrării acestei dimensiuni, precum și la principiul privind dezvoltarea durabilă.

Articolul 4

Participarea Centrului Comun de Cercetare

(1)   Centrul Comun de Cercetare este eligibil pentru finanțare prin BONUS în aceleași condiții ca entitățile eligibile din statele participante.

(2)   Resursele proprii al Centrului Comun de Cercetare care nu sunt acoperite de finanțarea de către BONUS nu vor fi considerate ca făcând parte din contribuția financiară a Uniunii în sensul articolului 1.

Articolul 5

Acordurile dintre Uniune și BONUS GEIE

(1)   Dispozițiile detaliate pentru gestionarea și controlul fondurilor și protecția intereselor financiare ale Uniunii pe parcursul etapei strategice sunt incluse într-un acord de finanțare care urmează a fi încheiat între Comisie, în numele Uniunii, și BONUS GEIE în conformitate cu normele prevăzute de prezenta decizie și de Regulamentul (CE) nr. 1906/2006.

(2)   Dispozițiile detaliate privind gestionarea și controlul fondurilor și protecția intereselor financiare ale Uniunii pe parcursul etapei de punere în aplicare sunt stabilite printr-un acord de punere în aplicare și prin acorduri financiare anuale care urmează a fi încheiate între Comisie, în numele Uniunii, și BONUS GEIE.

Acordul de punere în aplicare include în special următoarele:

| (a) | o definire a sarcinilor delegate; |
| --- | --- |

(a)

o definire a sarcinilor delegate;

| (b) | dispoziții referitoare la protecția fondurilor Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

dispoziții referitoare la protecția fondurilor Uniunii;

| (c) | condițiile și dispozițiile detaliate pentru îndeplinirea sarcinilor, inclusiv normele privind finanțarea și limitele superioare ale finanțării aplicabile proiectelor BONUS, dispozițiile adecvate pentru delimitarea responsabilităților și controalele efectuate cu privire la punerea în aplicare; |
| --- | --- |

(c)

condițiile și dispozițiile detaliate pentru îndeplinirea sarcinilor, inclusiv normele privind finanțarea și limitele superioare ale finanțării aplicabile proiectelor BONUS, dispozițiile adecvate pentru delimitarea responsabilităților și controalele efectuate cu privire la punerea în aplicare;

| (d) | normele privind raportarea către Comisie cu privire la modul în care sunt îndeplinite sarcinile; |
| --- | --- |

(d)

normele privind raportarea către Comisie cu privire la modul în care sunt îndeplinite sarcinile;

| (e) | condițiile în care încetează îndeplinirea sarcinilor; |
| --- | --- |

(e)

condițiile în care încetează îndeplinirea sarcinilor;

| (f) | dispozițiile detaliate în ceea ce privește controalele efectuate de Comisie; |
| --- | --- |

(f)

dispozițiile detaliate în ceea ce privește controalele efectuate de Comisie;

| (g) | condițiile care reglementează utilizarea unui cont bancar separat și tratamentul aplicat dobânzii generate; |
| --- | --- |

(g)

condițiile care reglementează utilizarea unui cont bancar separat și tratamentul aplicat dobânzii generate;

| (h) | dispozițiile care asigură vizibilitatea acțiunii Uniunii în raport cu alte activități ale BONUS GEIE; |
| --- | --- |

(h)

dispozițiile care asigură vizibilitatea acțiunii Uniunii în raport cu alte activități ale BONUS GEIE;

| (i) | un angajament potrivit căruia nu se întreprinde nicio acțiune care ar putea determina apariția unui conflict de interese în sensul articolului 52 alineatul (2) din regulamentul financiar; |
| --- | --- |

(i)

un angajament potrivit căruia nu se întreprinde nicio acțiune care ar putea determina apariția unui conflict de interese în sensul articolului 52 alineatul (2) din regulamentul financiar;

| (j) | dispozițiile care reglementează drepturile de proprietate intelectuală generate din punerea în aplicare a BONUS în conformitate cu articolul 2; |
| --- | --- |

(j)

dispozițiile care reglementează drepturile de proprietate intelectuală generate din punerea în aplicare a BONUS în conformitate cu articolul 2;

| (k) | criteriile care vor fi utilizate în evaluările intermediare și finale, inclusiv cele la care se face referire la articolul 13. |
| --- | --- |

(k)

criteriile care vor fi utilizate în evaluările intermediare și finale, inclusiv cele la care se face referire la articolul 13.

(3)   Comisia efectuează o evaluare ex ante a BONUS GEIE pentru a obține probe privind existența și funcționarea adecvată a procedurilor și sistemelor menționate la articolul 56 din regulamentul financiar.

Articolul 6

Dobânda generată de contribuțiile financiare

Dobânda acumulată de contribuțiile financiare alocate pentru BONUS este considerată venit al BONUS GEIE și se alocă BONUS.

Articolul 7

Reducerea, reținerea sau anularea contribuției financiare a Uniunii

În cazul în care BONUS nu este pus în aplicare sau este pus în aplicare fie în mod necorespunzător, fie parțial, fie cu întârziere, Uniunea poate reduce, reține sau anula contribuția sa financiară ținând seama de progresele înregistrate în punerea în aplicare a BONUS.

În cazul în care statele participante nu contribuie sau contribuie doar parțial sau cu întârziere la finanțarea BONUS, Uniunea poate reduce contribuția sa financiară ținând seama de valoarea fondurilor publice alocate de către statele participante în conformitate cu condițiile acordului de finanțare menționat la articolul 5 alineatul (1).

Articolul 8

Protejarea intereselor financiare ale Uniunii de către statele participante

Pentru punerea în aplicare a BONUS, statele participante adoptă măsuri legislative, de reglementare, administrative sau de altă natură necesare pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii. În special, statele participante iau măsurile necesare pentru a asigura recuperarea în întregime a sumelor datorate Uniunii în conformitate cu regulamentul financiar și Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002.

Articolul 9

Controlul exercitat de Comisie și de Curtea de Conturi

Comisia și Curtea de Conturi a Uniunii Europene au dreptul de a efectua toate verificările și inspecțiile necesare pentru a asigura gestionarea corespunzătoare a fondurilor Uniunii și pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii împotriva oricărei fraude sau abateri. În acest scop, statele participante și BONUS GEIE pun la dispoziția Comisiei și a Curții de Conturi toate documentele pertinente.

Articolul 10

Informarea reciprocă

Comisia comunică toate informațiile pertinente Parlamentului European, Consiliului și Curții de Conturi. Statele participante sunt invitate să transmită Comisiei, prin intermediul BONUS GEIE, orice informații suplimentare solicitate de Parlamentul European, Consiliu sau Curtea de Conturi privind gestionarea financiară a BONUS GEIE care corespund cerințelor generale de raportare prevăzute la articolul 13.

Articolul 11

Participarea altor state membre și țări asociate

Orice stat membru și orice țară asociată la cel de Al șaptelea program-cadru se pot alătura BONUS în conformitate cu criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) și la articolul 3 alineatul (3) literele (e) și (f). Statele membre și țările care se alătură BONUS sunt considerate state participante în sensul prezentei decizii.

Articolul 12

Participarea altor țări

Statele participante și Comisia pot conveni cu privire la participarea oricărei alte țări, sub rezerva îndeplinirii criteriilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) și articolul 3 alineatul (3) literele (e) și (f), cu condiția ca această participare să fie prevăzută de acordul internațional pertinent.

Statele participante și Comisia definesc condițiile în temeiul cărora entitățile juridice stabilite sau rezidente într-o astfel de țară sunt eligibile pentru finanțarea BONUS.

Articolul 13

Raport anual și evaluare

Comisia include un raport al activităților BONUS în raportul anual privind cel de Al șaptelea program-cadru pe care îl prezintă Parlamentului European și Consiliului în temeiul articolului 190 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Comisia efectuează o evaluare intermediară a BONUS până cel târziu la 31 decembrie 2014. Această evaluare vizează progresele înregistrate în raport cu obiectivele prevăzute la articolul 2 și în anexa I, precum și recomandările BONUS cu privire la cele mai adecvate modalități pentru sporirea integrării, calității și eficienței punerii în aplicare, inclusiv integrarea științifică, administrativă și financiară, precum și adecvarea nivelului contribuțiilor financiare ale statelor participante, ținând seama de cererea potențială din partea comunităților naționale de cercetare ale acestora. Comisia comunică Parlamentului European și Consiliului concluziile evaluării sale intermediare, însoțite de observațiile sale.

La finalul participării Uniunii în cadrul BONUS, însă nu mai târziu de 31 decembrie 2017, Comisia efectuează o evaluare finală a BONUS. Comisia transmite rezultatele acestei evaluări Parlamentului European și Consiliului.

Articolul 14

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 15

Destinatari

Decizia se adresează statelor membre.

Adoptată la Strasbourg, 22 septembrie 2010.

Pentru Parlamentul European

Președintele

J. BUZEK

Pentru Consiliu

Președintele

O. CHASTEL

---

(1)  Avizul din 29 aprilie 2010 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 16 iunie 2010 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 12 iulie 2010.

2

(3)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

3

(4)  JO L 400, 30.12.2006, p. 86.

4

(5)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

5

(6)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

6

(7)  JO L 391, 30.12.2006, p. 1.

7

(8)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

8

(9)  JO L 357, 31.12.2002, p. 1.

9

(10)  JO L 312, 23.12.1995, p. 1.

10

(11)  JO L 292, 15.11.1996, p. 2.

11

(12)  JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

12

(13)  JO C 323, 30.12.2006, p. 1.

13

---

ANEXA I

OBIECTIVELE ȘI PUNEREA ÎN APLICARE A BONUS

1.   Obiectivele BONUS

BONUS consolidează capacitatea de cercetare a regiunii Mării Baltice pentru a susține dezvoltarea și punerea în aplicare a unor regulamente, politici și practici de gestionare adaptate scopului urmărit, pentru a răspunde în mod eficace provocărilor majore din domeniul mediului și provocărilor esențiale la nivel de societate cu care regiunea se confruntă și se va confrunta în următorii ani și pentru a îmbunătăți eficiența și eficacitatea abordării și programării fragmentare în materie de cercetare în domeniul mediului în regiunea Mării Baltice, prin integrarea activităților de cercetare din sistemul Mării Baltice într-un program multinațional interdisciplinar de cooperare durabil, bine integrat și orientat.

BONUS contribuie, de asemenea, la stabilirea și structurarea spațiului european de cercetare în regiunea Mării Baltice.

Pentru a îndeplini aceste obiective este necesară îmbunătățirea eficienței și a eficacității programării fragmentare în materie de cercetare în domeniul mediului în regiunea Mării Baltice prin integrarea activităților de cercetare într-un program multinațional interdisciplinar de cooperare durabil, bine integrat și orientat, în sprijinul dezvoltării durabile a regiunii. În acest scop, BONUS:

| (a) | stabilește agende strategice de cercetare circumscrise unei politici; |
| --- | --- |

(a)

stabilește agende strategice de cercetare circumscrise unei politici;

| (b) | sporește coordonarea și integrarea durabilă a programelor publice de cercetare transfrontaliere și intersectoriale; |
| --- | --- |

(b)

sporește coordonarea și integrarea durabilă a programelor publice de cercetare transfrontaliere și intersectoriale;

| (c) | crește capacitatea de cercetare a noilor state membre ale Uniunii Europene de la Marea Baltică; |
| --- | --- |

(c)

crește capacitatea de cercetare a noilor state membre ale Uniunii Europene de la Marea Baltică;

| (d) | instituie platforme adecvate de consultare a părților interesate în care sunt reprezentate toate sectoarele relevante; |
| --- | --- |

(d)

instituie platforme adecvate de consultare a părților interesate în care sunt reprezentate toate sectoarele relevante;

| (e) | mobilizează resurse financiare suplimentare printr-o mai bună colaborare intersectorială în domeniul cercetării în sistemul Mării Baltice; |
| --- | --- |

(e)

mobilizează resurse financiare suplimentare printr-o mai bună colaborare intersectorială în domeniul cercetării în sistemul Mării Baltice;

| (f) | instituie modalități adecvate de punere în aplicare care permit punerea în aplicare eficientă a BONUS prin intermediul unei entități juridice și al unei structuri de guvernanță pentru gestionarea în comun; |
| --- | --- |

(f)

instituie modalități adecvate de punere în aplicare care permit punerea în aplicare eficientă a BONUS prin intermediul unei entități juridice și al unei structuri de guvernanță pentru gestionarea în comun;

| (g) | lansează cel puțin trei cereri de propuneri multitematice comune, concentrate pe strategii și cu parteneri multipli. |
| --- | --- |

(g)

lansează cel puțin trei cereri de propuneri multitematice comune, concentrate pe strategii și cu parteneri multipli.

2.   Etapa strategică

2.1.   Obiectiv

Etapa strategică pregătește etapa de punere în aplicare. Această etapă vizează dezvoltarea strategică a BONUS pentru a asigura faptul că se poate obține integrarea optimă a cercetării sistemului de la Marea Baltică. Se urmărește o mai mare implicare a părților interesate și a grupurilor de utilizatori pentru a se asigura că cercetarea corespunde politicii și cerințelor de administrare și că stabilirea temelor de cercetare prioritare urmărește cerințele impuse de politica adoptată. De asemenea, se urmărește în mod activ implicarea pe deplin a oamenilor de știință și a instituțiilor de cercetare respective, precum și a comunităților de părți interesate în sens larg.

2.2.   Rezultate preconizate

BONUS GEIE prezintă Comisiei rezultatele preconizate enumerate mai jos la cel târziu 15 luni de la inițierea etapei strategice.

Comisia acordă, la cererea BONUS GEIE, avize și asistență pe parcursul pregătirii acestor aspecte. BONUS GEIE raportează la cererea Comisiei progresele înregistrate.

2.2.1.   Agenda strategică de cercetare

Agenda strategică de cercetare este dezvoltată și aprobată pe baza consultării dintre statele participante, o gamă largă de părți interesate și Comisie. Aceasta reprezintă baza pentru un program circumscris unei politici. Aceasta extinde sfera cercetării astfel încât să cuprindă, pe lângă ecosistemul marin, o abordare a bazinului hidrografic care să vizeze aspectele-cheie care afectează calitatea și productivitatea ecosistemelor din regiunea Mării Baltice.

Agenda de cercetare strategică include descrierea cercetării fundamentale și de ultimă generație a sistemului Mării Baltice, prezintă o viziune strategică clară și o foaie de parcurs cu privire la modalitatea de a atinge obiectivele stabilite și stabilește temele orientative ale cererilor de propuneri circumscrise unei politici, bugetele acestora, programul de publicare și durata preconizată a proiectelor. În plus, agenda include măsuri pentru abordarea necesităților de cercetare emergente, promovează integrarea panbaltică a cercetării și include o foaie de parcurs comună pentru utilizarea în comun și posibila planificare pentru viitoarele investiții în capacitățile regionale de infrastructură.

2.2.2.   Platformele de consultare a părților interesate

Pe baza unei analize cuprinzătoare a părților interesate relevante în ceea ce privește BONUS la nivel local, național, regional și european, se instituie platforme de consultare a părților interesate și mecanisme având ca scop consolidarea și instituționalizarea implicării părților interesate din toate sectoarele relevante pentru identificarea deficiențelor critice, stabilirea temelor de cercetare prioritare și îmbunătățirea asimilării rezultatelor cercetării. Aceasta include participarea oamenilor de știință, inclusiv din alte domenii ale științelor naturale nonmarine pertinente și din disciplinele științelor sociale și economice, pentru a asigura multidisciplinaritatea necesară pentru dezvoltarea agendei strategice de cercetare, a viziunii strategice a acesteia și a priorităților de cercetare.

Se instituie un forum al sectorului de cercetare (un organism format din reprezentanți ai ministerelor și ai altor actori din domeniul cercetării și guvernanței sistemului Mării Baltice) ca organism permanent în sprijinul BONUS, responsabil de discutarea planificării acestuia, a rezultatelor și a necesităților de cercetare emergente din perspectiva procesului decizional. Forumul facilitează și promovează integrarea panbaltică a cercetării, inclusiv utilizarea în comun și planificarea capacităților de infrastructură, sprijină procesul de identificare a necesităților de cercetare, promovează utilizarea rezultatelor cercetării și facilitează integrarea fondurilor pentru cercetare.

2.2.3.   Modalitățile de punere în aplicare

Modalitățile de punere în aplicare includ toate aspectele care asigură punerea în aplicare reușită a agendei strategice de cercetare. După caz, acestea respectă normele aferente celui de Al șaptelea program-cadru. Modalitățile de punere în aplicare constau, inter alia, în următoarele elemente:

| (a) | adoptarea de măsuri (elaborarea de documente, stabilirea de proceduri, angajarea și formarea de personal) prevăzute de regulamentul financiar pentru gestiunea centralizată indirectă; |
| --- | --- |

(a)

adoptarea de măsuri (elaborarea de documente, stabilirea de proceduri, angajarea și formarea de personal) prevăzute de regulamentul financiar pentru gestiunea centralizată indirectă;

| (b) | obținerea angajamentelor formale ale statelor participante reprezentând cel puțin 48,75 milioane EUR, din care maximum 25 % pot fi sub formă de contribuții în natură la infrastructuri; |
| --- | --- |

(b)

obținerea angajamentelor formale ale statelor participante reprezentând cel puțin 48,75 milioane EUR, din care maximum 25 % pot fi sub formă de contribuții în natură la infrastructuri;

| (c) | realizarea unei estimări realiste și bazate pe probe a valorii contribuțiilor în natură la infrastructuri a statelor participante; |
| --- | --- |

(c)

realizarea unei estimări realiste și bazate pe probe a valorii contribuțiilor în natură la infrastructuri a statelor participante;

| (d) | alcătuirea unei liste cuprinzătoare a tuturor infrastructurilor, inclusiv detaliile de contact ale proprietarilor acestora, ale operatorilor sau ale altor autorități responsabile, precum și publicarea acesteia și actualizarea acesteia de câte ori este necesar; |
| --- | --- |

(d)

alcătuirea unei liste cuprinzătoare a tuturor infrastructurilor, inclusiv detaliile de contact ale proprietarilor acestora, ale operatorilor sau ale altor autorități responsabile, precum și publicarea acesteia și actualizarea acesteia de câte ori este necesar;

| (e) | asigurarea faptului că se convin și se instituie modalități comune de punere în aplicare a acordurilor de finanțare cu beneficiarii BONUS care urmează a fi încheiate la nivel central de către BONUS GEIE, inclusiv normele comune convenite pentru participare, modelul de acord de finanțare, instrucțiunile pentru solicitanți, participanți și evaluatori independenți și modalitățile pentru auditarea beneficiarilor, inclusiv posibilitatea efectuării unor astfel de audituri de către Comisie și Curtea de Conturi; |
| --- | --- |

(e)

asigurarea faptului că se convin și se instituie modalități comune de punere în aplicare a acordurilor de finanțare cu beneficiarii BONUS care urmează a fi încheiate la nivel central de către BONUS GEIE, inclusiv normele comune convenite pentru participare, modelul de acord de finanțare, instrucțiunile pentru solicitanți, participanți și evaluatori independenți și modalitățile pentru auditarea beneficiarilor, inclusiv posibilitatea efectuării unor astfel de audituri de către Comisie și Curtea de Conturi;

| (f) | dezvoltarea unei structuri adecvate de guvernanță pentru gestionarea BONUS în toate etapele ciclului de viață al proiectului; |
| --- | --- |

(f)

dezvoltarea unei structuri adecvate de guvernanță pentru gestionarea BONUS în toate etapele ciclului de viață al proiectului;

| (g) | garantarea faptului că se oferă finanțare adecvată pentru consolidarea BONUS GEIE în ceea ce privește resursele umane și opiniile calificate în multiple discipline, pentru a i se permite să sprijine atât aspectele strategice, cât și punerea în aplicare eficientă a BONUS; |
| --- | --- |

(g)

garantarea faptului că se oferă finanțare adecvată pentru consolidarea BONUS GEIE în ceea ce privește resursele umane și opiniile calificate în multiple discipline, pentru a i se permite să sprijine atât aspectele strategice, cât și punerea în aplicare eficientă a BONUS;

| (h) | dezvoltarea unei structuri financiare pentru finanțarea proiectelor BONUS; |
| --- | --- |

(h)

dezvoltarea unei structuri financiare pentru finanțarea proiectelor BONUS;

| (i) | dezvoltarea unei strategii de comunicare și diseminare care să garanteze, în măsura posibilului, faptul că rezultatele și datele respectă standardele rețelei europene de observare și date privind mediul marin. |
| --- | --- |

(i)

dezvoltarea unei strategii de comunicare și diseminare care să garanteze, în măsura posibilului, faptul că rezultatele și datele respectă standardele rețelei europene de observare și date privind mediul marin.

În ceea ce privește contribuțiile în natură sub formă de acces la infrastructură, în timpul etapei strategice se dezvoltă abordarea și normele specifice prin care statele participante se angajează să asigure beneficiarilor BONUS acces la infrastructură și posibilitatea utilizării acesteia (în special nave de cercetare) în mod gratuit. Costurile pentru utilizarea acestei infrastructuri nu sunt considerate costuri eligibile în cadrul proiectului. În această privință, BONUS GEIE încheie acorduri relevante cu statele participante sau cu proprietarii infrastructurii care:

| (a) | definesc metodologia pentru evaluarea contribuțiilor în natură sub formă de acces la infrastructură; |
| --- | --- |

(a)

definesc metodologia pentru evaluarea contribuțiilor în natură sub formă de acces la infrastructură;

| (b) | asigură efectuarea de către BONUS GEIE, Comisie și Curtea de Conturi a unor audituri privind accesul la infrastructură și utilizarea acesteia, precum și costurile aferente; |
| --- | --- |

(b)

asigură efectuarea de către BONUS GEIE, Comisie și Curtea de Conturi a unor audituri privind accesul la infrastructură și utilizarea acesteia, precum și costurile aferente;

| (c) | stipulează că părțile contractante întocmesc rapoarte anuale cu privire la costurile suportate pentru asigurarea accesului la infrastructură sau utilizarea acesteia de către beneficiarii BONUS. |
| --- | --- |

(c)

stipulează că părțile contractante întocmesc rapoarte anuale cu privire la costurile suportate pentru asigurarea accesului la infrastructură sau utilizarea acesteia de către beneficiarii BONUS.

2.2.4.   Finanțarea din partea Uniunii pentru etapa strategică

Costurile eligibile se rambursează în proporție de până la 50 % și sunt reprezentate de acele costuri reale contractate de BONUS GEIE și înregistrate în contabilitatea acesteia necesare pentru îndeplinirea obiectivului identificat la punctul 1. Costurile pot fi eligibile începând cu 1 ianuarie 2010 și sunt definite ulterior în acordul de finanțare pentru etapa strategică.

3.   Etapa de punere în aplicare

În cazul în care condițiile menționate la articolul 3 alineatul (3) litera (a) sunt îndeplinite, iar rezultatele auditului ex ante al BONUS GEIE sunt pozitive, Comisia și BONUS GEIE încheie acordul de punere în aplicare.

3.1.   Obiective

Pe parcursul etapei de punere în aplicare, cereri comune de ofertă de propuneri se publică și se pun în aplicare în vederea finanțării proiectelor strategice din cadrul BONUS care abordează obiectivele inițiativei. Temele sunt luate din agenda strategică de cercetare a BONUS, respectă pe cât posibil foaia de parcurs stabilită și includ activități de cercetare, dezvoltare tehnologică, precum și de formare și/sau diseminare.

3.2.   Punerea în aplicare a proiectelor BONUS

Proiectele BONUS se pun în aplicare prin intermediul unor proiecte transnaționale cu parteneri multipli în care sunt implicate cel puțin trei entități juridice independente eligibile din trei state membre sau țări asociate diferite, dintre care cel puțin două trebuie să fie din statele participante.

Entitățile juridice din statele membre și țările asociate pot primi finanțare BONUS. Orice consorțiu care înaintează o propunere pentru un proiect BONUS poate include participanți dintr-un stat terț, cu condiția ca acesta să poată garanta în mod realist că dispune de resursele necesare pentru a acoperi în întregime costurile legate de participarea sa.

Fiecare cerere de propuneri indică în mod clar temele științifice. Aceste teme sunt identificate de către BONUS GEIE în urma consultării Comisiei. Pentru identificarea temelor, BONUS GEIE și Comisia țin seama de necesitățile emergente, de rezultatele și concluziile proiectelor puse în aplicare anterior și de consultările pe scară largă cu părțile interesate derulate pe parcursul etapei strategice și pe parcursul BONUS.

BONUS GEIE publică cererile de propuneri pe o scară cât mai largă, utilizând mijloace de informare specifice, în special paginile de internet referitoare la cel de Al șaptelea program-cadru, și se adresează tuturor părților interesate pertinente, prin presa de specialitate și broșuri. Cererile de propuneri rămân deschise pe o perioadă de cel puțin trei luni. Proiectele propuse sunt transmise la nivel central către BONUS GEIE de către solicitanți ca răspuns la cererile de propuneri și fac obiectul unei proceduri de evaluare constând într-o singură etapă.

Proiectele propuse sunt evaluate și selectate la nivel central pe baza unei evaluări independente în funcție de criteriile definite de eligibilitate, selecție și acordare a finanțării. Principalele criterii de evaluare sunt excelența științifică, calitatea punerii în aplicare și impactul scontat al proiectului. Cererile de propuneri încorporează principalele criterii de evaluare. Pot fi introduse criterii suplimentare, cu condiția ca acestea să fie publicate în cererea de propuneri, să nu fie discriminatorii și să nu aibă prioritate în fața principalelor criterii de evaluare.

BONUS GEIE se asigură că fiecare propunere primită este evaluată cu asistența a cel puțin trei experți independenți numiți de BONUS GEIE pe baza criteriilor stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1906/2006. Fiecărei propuneri de proiect i se acordă un punctaj. Experții independenți examinează proiectele pe baza criteriilor de evaluare și le clasifică pe o scală de la 0 la 5 per criteriu, în conformitate cu normele de depunere a propunerilor și cu procedurile aferente de evaluare, selecție și acordare a finanțării din cadrul celui de Al șaptelea program-cadru.

BONUS GEIE stabilește o listă de finanțare strict în conformitate cu rezultatele evaluării independente. Lista de clasificare stabilită de experții independenți este considerată obligatorie pentru alocarea fondurilor BONUS.

Gestionarea administrativă a subvențiilor acordate proiectelor BONUS selectate se realizează la nivel central sub responsabilitatea BONUS GEIE.

3.3.   Activități ulterioare

În afară de gestionarea BONUS prevăzută la punctele 3.1 și 3.2, BONUS GEIE desfășoară, de asemenea, următoarele activități:

| (a) | actualizarea periodică a agendei strategice de cercetare și stabilirea priorităților în privința temelor de cercetare, ținând seama de necesitățile emergente și de rezultatele și concluziile proiectelor puse în aplicare anterior și pe baza procedurilor de consultare pe scară largă a părților interesate menționate la punctul 2.2.2; |
| --- | --- |

(a)

actualizarea periodică a agendei strategice de cercetare și stabilirea priorităților în privința temelor de cercetare, ținând seama de necesitățile emergente și de rezultatele și concluziile proiectelor puse în aplicare anterior și pe baza procedurilor de consultare pe scară largă a părților interesate menționate la punctul 2.2.2;

| (b) | facilitarea accesului echipelor transnaționale și multidisciplinare de cercetare din cadrul proiectelor finanțate prin BONUS la infrastructuri și instalații de cercetare unicat; |
| --- | --- |

(b)

facilitarea accesului echipelor transnaționale și multidisciplinare de cercetare din cadrul proiectelor finanțate prin BONUS la infrastructuri și instalații de cercetare unicat;

| (c) | promovarea unei interfețe știință-politică eficiente, pentru a asigura asimilarea optimă a rezultatelor cercetării; |
| --- | --- |

(c)

promovarea unei interfețe știință-politică eficiente, pentru a asigura asimilarea optimă a rezultatelor cercetării;

| (d) | obținerea de finanțare din partea statelor participante pentru a asigura sustenabilitatea BONUS fără finanțarea din partea Uniunii în perioada post-BONUS; |
| --- | --- |

(d)

obținerea de finanțare din partea statelor participante pentru a asigura sustenabilitatea BONUS fără finanțarea din partea Uniunii în perioada post-BONUS;

| (e) | colaborarea sporită dintre programele regionale de cercetare în domeniul mediului și comunitățile științifice relevante din bazinele hidrografice ale celorlalte mări europene; |
| --- | --- |

(e)

colaborarea sporită dintre programele regionale de cercetare în domeniul mediului și comunitățile științifice relevante din bazinele hidrografice ale celorlalte mări europene;

| (f) | activități de comunicare și diseminare; |
| --- | --- |

(f)

activități de comunicare și diseminare;

| (g) | BONUS GEIE depune toate eforturile necesare în sensul schimbului de bune practici în ceea ce privește bazinele hidrografice regionale ale celorlalte mări europene, precum și al unei relaționări adecvate la nivel european pentru asigurarea armonizării și raționalizării. |
| --- | --- |

(g)

BONUS GEIE depune toate eforturile necesare în sensul schimbului de bune practici în ceea ce privește bazinele hidrografice regionale ale celorlalte mări europene, precum și al unei relaționări adecvate la nivel european pentru asigurarea armonizării și raționalizării.

3.4.   Contribuții pe parcursul etapei de punere în aplicare

Etapa de punere în aplicare a BONUS se cofinanțează de statele participante și de Uniune pe o perioadă minimă de cinci ani până la încheierea ciclului complet de viață al tuturor proiectelor finanțate prin BONUS, cu condiția ca angajamentele din partea Uniunii să fie îndeplinite până în 2013 și toate obligațiile de raportare către Comisie să fie îndeplinite. Contribuția financiară a Uniunii pe parcursul etapei de punere în aplicare este echivalentă cu contribuțiile în numerar și în natură sub formă de acces la infrastructură ale statelor participante la proiectele BONUS efectuate prin intermediul BONUS GEIE, precum și cu costurile de funcționare contractate de BONUS GEIE în etapa de punere în aplicare. Aceste costuri de funcționare nu pot depăși 5 milioane EUR.

BONUS GEIE este beneficiarul și administratorul contribuției financiare a Uniunii. Un stat participant poate decide să își administreze propriile fonduri și să își dedice contribuțiile în numerar exclusiv proiectelor de cercetare la nivel național selecționate la nivel central sau să delege competențele de administrare a contribuțiilor sale în numerar la nivel central, respectiv să fie preluate de BONUS GEIE.

Sub rezerva condițiilor convenite în acordurile financiare anuale menționate la articolul 5 alineatul (2), contribuția financiară a Uniunii este plătită pe baza dovezii de plată a contribuției în numerar a statelor participante către beneficiarii BONUS sau către BONUS GEIE și de asigurare a contribuțiilor în natură sub formă de acces la infrastructură pentru proiectele BONUS.

Utilizarea adecvată a finanțării BONUS de către beneficiari constituie responsabilitatea BONUS GEIE și se confirmă prin auditarea financiară independentă a proiectelor, care trebuie efectuată de BONUS GEIE sau în numele acesteia.

3.5.   Finanțarea proiectelor BONUS

Sub rezerva articolului 3 alineatul (3) litera (f), finanțarea proiectelor BONUS acoperă până la 100 % din costurile eligibile care urmează a fi calculate în conformitate cu normele și ratele comune de finanțare, astfel cum au fost stabilite de BONUS GEIE în modalitățile de punere în aplicare și convenite de către Comisie în acordul de punere în aplicare.

---

ANEXA II

GUVERNANȚA BONUS

BONUS se administrează de către BONUS GEIE prin intermediul secretariatului acestuia. BONUS GEIE a înființat următoarele structuri în vederea administrării BONUS:

| (a) | comitetul director; |
| --- | --- |

(a)

comitetul director;

| (b) | secretariatul; |
| --- | --- |

(b)

secretariatul;

| (c) | consiliul consultativ; |
| --- | --- |

(c)

consiliul consultativ;

| (d) | forumul cercetării sectoriale; și |
| --- | --- |

(d)

forumul cercetării sectoriale; și

| (e) | forumul coordonatorilor de proiect. |
| --- | --- |

(e)

forumul coordonatorilor de proiect.

| (a) | Comitetul director este cea mai înaltă autoritate a BONUS GEIE, care constituie organismul de adoptare a deciziilor și de conducere a secretariatului acestuia. Comitetul director este format din funcționari de rang superior din cadrul instituțiilor de finanțare și gestionare a cercetării, numiți de membrii BONUS GEIE. Acesta este prezidat de președinte, o funcție care este ocupată anual prin rotație de membrii BONUS GEIE. Președintele anterior, președintele actual și cel viitor formează comitetul executiv, care sprijină secretariatul în chestiunile de importanță strategică. Ținând seama de propunerile secretariatului, comitetul director ia decizii cu privire la orientarea strategică a BONUS, inclusiv decizii privind definirea și actualizarea BONUS, planificarea cererilor de propuneri, profilul bugetar, criteriile de eligibilitate și de selecție, echipa de evaluatori, aprobarea listei de clasificare a proiectelor BONUS care urmează a fi finanțate, monitorizarea progreselor înregistrate în cazul proiectelor BONUS finanțate și supravegherea activității adecvate și organizate a secretariatului în legătură cu BONUS. |
| --- | --- |

(a)

Comitetul director este cea mai înaltă autoritate a BONUS GEIE, care constituie organismul de adoptare a deciziilor și de conducere a secretariatului acestuia. Comitetul director este format din funcționari de rang superior din cadrul instituțiilor de finanțare și gestionare a cercetării, numiți de membrii BONUS GEIE. Acesta este prezidat de președinte, o funcție care este ocupată anual prin rotație de membrii BONUS GEIE. Președintele anterior, președintele actual și cel viitor formează comitetul executiv, care sprijină secretariatul în chestiunile de importanță strategică. Ținând seama de propunerile secretariatului, comitetul director ia decizii cu privire la orientarea strategică a BONUS, inclusiv decizii privind definirea și actualizarea BONUS, planificarea cererilor de propuneri, profilul bugetar, criteriile de eligibilitate și de selecție, echipa de evaluatori, aprobarea listei de clasificare a proiectelor BONUS care urmează a fi finanțate, monitorizarea progreselor înregistrate în cazul proiectelor BONUS finanțate și supravegherea activității adecvate și organizate a secretariatului în legătură cu BONUS.

| (b) | Secretariatul este condus de directorul executiv, care pune în aplicare deciziile comitetului director și acționează ca reprezentant principal al BONUS atât în raporturile cu Comisia, cât și în cele cu diversele agenții naționale de finanțare. Secretariatul este responsabil de coordonarea și monitorizarea globală a activităților BONUS, de publicarea, evaluarea și rezultatele cererilor de propuneri și de monitorizarea proiectelor finanțate, atât din punct de vedere contractual, cât și din punct de vedere științific, precum și pentru raportarea progreselor înregistrate către comitetul director. Secretariatul răspunde, de asemenea, de planificarea și organizarea consultărilor cu părțile interesate și consiliul consultativ, precum și de integrarea și asimilarea ulterioară a acestora în agenda strategică de cercetare și în promovarea unor interfețe știință-politică eficace. |
| --- | --- |

(b)

Secretariatul este condus de directorul executiv, care pune în aplicare deciziile comitetului director și acționează ca reprezentant principal al BONUS atât în raporturile cu Comisia, cât și în cele cu diversele agenții naționale de finanțare. Secretariatul este responsabil de coordonarea și monitorizarea globală a activităților BONUS, de publicarea, evaluarea și rezultatele cererilor de propuneri și de monitorizarea proiectelor finanțate, atât din punct de vedere contractual, cât și din punct de vedere științific, precum și pentru raportarea progreselor înregistrate către comitetul director. Secretariatul răspunde, de asemenea, de planificarea și organizarea consultărilor cu părțile interesate și consiliul consultativ, precum și de integrarea și asimilarea ulterioară a acestora în agenda strategică de cercetare și în promovarea unor interfețe știință-politică eficace.

| (c) | Consiliul consultativ sprijină comitetul director și secretariatul. Acesta este format din oameni de știință de prestigiu internațional, reprezentanți ai părților interesate relevante, incluzând de exemplu turismul, energiile regenerabile, pescuitul și acvacultura, transportul maritim, furnizorii de biotehnologie și tehnologie, precum și organizații industriale și organizații ale societății civile care au interese în aceste sectoare, alte programe de cercetare integrate în regiunea Mării Baltice și alte regiuni maritime europene. Consiliul consultativ oferă consiliere independentă, orientări și recomandări în ceea ce privește chestiunile legate de știință și politică ale BONUS, inclusiv consiliere cu privire la obiectivele, prioritățile și rezultatele vizate de BONUS, modalitățile de consolidare a performanțelor BONUS și calitatea rezultatelor cercetării sale, consolidarea capacităților, relaționarea și relevanța activității pentru atingerea obiectivelor BONUS. Consiliul consultativ oferă, de asemenea, sprijin privind utilizarea și diseminarea rezultatelor BONUS. |
| --- | --- |

(c)

Consiliul consultativ sprijină comitetul director și secretariatul. Acesta este format din oameni de știință de prestigiu internațional, reprezentanți ai părților interesate relevante, incluzând de exemplu turismul, energiile regenerabile, pescuitul și acvacultura, transportul maritim, furnizorii de biotehnologie și tehnologie, precum și organizații industriale și organizații ale societății civile care au interese în aceste sectoare, alte programe de cercetare integrate în regiunea Mării Baltice și alte regiuni maritime europene. Consiliul consultativ oferă consiliere independentă, orientări și recomandări în ceea ce privește chestiunile legate de știință și politică ale BONUS, inclusiv consiliere cu privire la obiectivele, prioritățile și rezultatele vizate de BONUS, modalitățile de consolidare a performanțelor BONUS și calitatea rezultatelor cercetării sale, consolidarea capacităților, relaționarea și relevanța activității pentru atingerea obiectivelor BONUS. Consiliul consultativ oferă, de asemenea, sprijin privind utilizarea și diseminarea rezultatelor BONUS.

| (d) | Forumul cercetării sectoriale este format din reprezentanți ai ministerelor și alți actori implicați în cercetarea și guvernanța din regiunea Mării Baltice. Acesta se reunește o dată pe an într-o reuniune de consultare în care se discută rezultatele BONUS și necesitățile de cercetare emergente din perspectiva adoptării deciziilor. Acesta constituie forumul pentru promovarea integrării panbaltice a cercetării, inclusiv a cercetării relevante finanțate la nivel sectorial și a utilizării și planificării infrastructurilor comune. |
| --- | --- |

(d)

Forumul cercetării sectoriale este format din reprezentanți ai ministerelor și alți actori implicați în cercetarea și guvernanța din regiunea Mării Baltice. Acesta se reunește o dată pe an într-o reuniune de consultare în care se discută rezultatele BONUS și necesitățile de cercetare emergente din perspectiva adoptării deciziilor. Acesta constituie forumul pentru promovarea integrării panbaltice a cercetării, inclusiv a cercetării relevante finanțate la nivel sectorial și a utilizării și planificării infrastructurilor comune.

| (e) | Forumul coordonatorilor de proiect este format din coordonatori ai proiectelor finanțate prin intermediul BONUS. Acesta sprijină secretariatul în ceea ce privește aspectele referitoare la coordonarea științifică a BONUS și integrarea și sinteza rezultatelor cercetării. |
| --- | --- |

(e)

Forumul coordonatorilor de proiect este format din coordonatori ai proiectelor finanțate prin intermediul BONUS. Acesta sprijină secretariatul în ceea ce privește aspectele referitoare la coordonarea științifică a BONUS și integrarea și sinteza rezultatelor cercetării.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 30.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 256/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 256/15

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 863/2010 AL COMISIEI

din 29 septembrie 2010

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 967/2006 în ceea ce privește termenele aplicabile exportului de zahăr produs peste cotă și prelevărilor pentru acesta

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 134 și articolul 161 alineatul (3), coroborate cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 967/2006 al Comisiei din 29 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului privind producția peste cotă în sectorul zahărului (2) stabilește termene aplicabile exportului de zahăr în afara contingentului și prelevărilor pentru acesta. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 967/2006 al Comisiei din 29 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului privind producția peste cotă în sectorul zahărului (2) stabilește termene aplicabile exportului de zahăr în afara contingentului și prelevărilor pentru acesta.

| (2) | Articolul 19 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 967/2006 prevede că, în cazul exportului producției peste cotă, producătorii trebuie să prezinte autorității competente din statul membru dovezile de export solicitate înainte de data de 1 aprilie următoare anului de comercializare în care a fost produs excedentul. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 19 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 967/2006 prevede că, în cazul exportului producției peste cotă, producătorii trebuie să prezinte autorității competente din statul membru dovezile de export solicitate înainte de data de 1 aprilie următoare anului de comercializare în care a fost produs excedentul.

| (3) | În cazul în care anumite destinații nu sunt eligibile pentru exportul de zahăr și/sau izoglucoză produse peste cotă, producătorii trebuie să prezinte dovezi cu privire la sosirea la destinație în conformitate cu articolul 4c din Regulamentul (CE) nr. 951/2006 (3). Experiența a demonstrat că, în cazul anumitor destinații, obținerea tuturor documentelor necesare poate să dureze mai mult timp. Prin urmare, în acest caz este necesar să se prevadă posibilitatea de a extinde termenul. |
| --- | --- |

(3)

În cazul în care anumite destinații nu sunt eligibile pentru exportul de zahăr și/sau izoglucoză produse peste cotă, producătorii trebuie să prezinte dovezi cu privire la sosirea la destinație în conformitate cu articolul 4c din Regulamentul (CE) nr. 951/2006 (3). Experiența a demonstrat că, în cazul anumitor destinații, obținerea tuturor documentelor necesare poate să dureze mai mult timp. Prin urmare, în acest caz este necesar să se prevadă posibilitatea de a extinde termenul.

| (4) | Atunci când se extinde termenul de depunere a dovezilor de export pe lângă autoritățile competente din statul membru, este necesar să se adapteze și termenul în care statul membru notifică prelevările totale care trebuie plătite de producători, precum și termenul în care producătorii trebuie să plătească prelevările. În mod asemănător, este necesar să se modifice termenul fixat statelor membre pentru a stabili și a comunica Comisiei cantitățile excedentare. |
| --- | --- |

(4)

Atunci când se extinde termenul de depunere a dovezilor de export pe lângă autoritățile competente din statul membru, este necesar să se adapteze și termenul în care statul membru notifică prelevările totale care trebuie plătite de producători, precum și termenul în care producătorii trebuie să plătească prelevările. În mod asemănător, este necesar să se modifice termenul fixat statelor membre pentru a stabili și a comunica Comisiei cantitățile excedentare.

| (5) | Prin urmare, articolele 3, 4 și 19 din Regulamentul (CE) nr. 967/2006 trebuie modificate în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, articolele 3, 4 și 19 din Regulamentul (CE) nr. 967/2006 trebuie modificate în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 967/2006 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 3 alineatul (2) se adaugă al doilea paragraf cu următorul text:
  „În cazul în care statele membre folosesc posibilitatea prevăzută la articolul 19 alineatul (3), termenele prevăzute la primul paragraf sunt 1 noiembrie și, respectiv, 1 decembrie.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 3 alineatul (2) se adaugă al doilea paragraf cu următorul text:

„În cazul în care statele membre folosesc posibilitatea prevăzută la articolul 19 alineatul (3), termenele prevăzute la primul paragraf sunt 1 noiembrie și, respectiv, 1 decembrie.”

| 2. | La articolul 4 alineatul (3) se adaugă al doilea paragraf cu următorul text:
  „În cazul în care statele membre folosesc posibilitatea prevăzută la articolul 19 alineatul (3), termenul prevăzut la primul paragraf este 31 decembrie.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 4 alineatul (3) se adaugă al doilea paragraf cu următorul text:

„În cazul în care statele membre folosesc posibilitatea prevăzută la articolul 19 alineatul (3), termenul prevăzut la primul paragraf este 31 decembrie.”

| 3. | Articolul 19 se modifică după cum urmează:






  (a) | Alineatul (2) litera (c) punctul (ii) se înlocuiește cu următorul text:






  „(ii) | documentele menționate la articolele 31 și 32 din Regulamentul (CE) nr. 376/2008 și, dacă anumite destinații nu sunt eligibile pentru exporturile de zahăr și/sau izoglucoză în afara contingentului, documentele menționate la articolul 4c din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, necesare eliberării garanției.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Articolul 19 se modifică după cum urmează:

(a)

Alineatul (2) litera (c) punctul (ii) se înlocuiește cu următorul text:

„(ii)

documentele menționate la articolele 31 și 32 din Regulamentul (CE) nr. 376/2008 și, dacă anumite destinații nu sunt eligibile pentru exporturile de zahăr și/sau izoglucoză în afara contingentului, documentele menționate la articolul 4c din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, necesare eliberării garanției.”

| (b) | Se adaugă alineatul (3), cu următorul text:
  „(3)   În cazul în care anumite destinații nu sunt eligibile pentru exportul de zahăr și/sau izoglucoză produse peste cotă, statele membre pot, la solicitarea scrisă a producătorului, prelungi cu până la 6 luni termenul de 1 aprilie prevăzut la alineatul (2) litera (c) pentru prezentarea documentelor menționate la alineatul (2) litera (c) punctul (ii).” |
| --- | --- |

(b)

Se adaugă alineatul (3), cu următorul text:

„(3)   În cazul în care anumite destinații nu sunt eligibile pentru exportul de zahăr și/sau izoglucoză produse peste cotă, statele membre pot, la solicitarea scrisă a producătorului, prelungi cu până la 6 luni termenul de 1 aprilie prevăzut la alineatul (2) litera (c) pentru prezentarea documentelor menționate la alineatul (2) litera (c) punctul (ii).”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 septembrie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 176, 30.6.2006, p. 22.

2

(3)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

3

---

| 30.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 256/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 256/17

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 864/2010 AL COMISIEI

din 29 septembrie 2010

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 30 septembrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 septembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 84,4 |
| MK | 52,7 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 62,4 |
| 0707 00 05 | TR | 128,7 |
| ZZ | 128,7 |
| 0709 90 70 | TR | 115,8 |
| ZZ | 115,8 |
| 0805 50 10 | AR | 126,2 |
| CL | 124,0 |
| EG | 66,3 |
| IL | 120,5 |
| MA | 157,0 |
| TR | 97,5 |
| UY | 128,7 |
| ZA | 102,7 |
| ZZ | 115,4 |
| 0806 10 10 | TR | 118,2 |
| ZA | 56,9 |
| ZZ | 87,6 |
| 0808 10 80 | AR | 56,1 |
| AU | 217,4 |
| BR | 48,8 |
| CL | 112,7 |
| CN | 82,6 |
| NZ | 95,9 |
| US | 85,0 |
| ZA | 82,8 |
| ZZ | 97,7 |
| 0808 20 50 | CN | 81,6 |
| ZA | 88,6 |
| ZZ | 85,1 |
| 0809 30 | TR | 187,5 |
| ZZ | 187,5 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| IL | 173,4 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 90,6 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MA

84,4

MK

52,7

TR

50,2

ZZ

62,4

0707 00 05

TR

128,7

ZZ

128,7

0709 90 70

TR

115,8

ZZ

115,8

0805 50 10

AR

126,2

CL

124,0

EG

66,3

IL

120,5

MA

157,0

TR

97,5

UY

128,7

ZA

102,7

ZZ

115,4

0806 10 10

TR

118,2

ZA

56,9

ZZ

87,6

0808 10 80

AR

56,1

AU

217,4

BR

48,8

CL

112,7

CN

82,6

NZ

95,9

US

85,0

ZA

82,8

ZZ

97,7

0808 20 50

CN

81,6

ZA

88,6

ZZ

85,1

0809 30

TR

187,5

ZZ

187,5

0809 40 05

BA

53,5

IL

173,4

MK

45,0

ZZ

90,6

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 30.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 256/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 256/19

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 865/2010 AL COMISIEI

din 29 septembrie 2010

de stabilire a prețului minim de vânzare pentru unt pentru cea de a șaptea invitație separată de participare la licitație în cadrul procedurii de licitație deschise prin Regulamentul (UE) nr. 446/2010

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 43 litera (j) coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 446/2010 al Comisiei (2) a deschis vânzările de unt prin procedură de licitație în conformitate cu condițiile prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1272/2009 al Comisiei din 11 decembrie 2009 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului cu privire la achiziționarea și vânzarea produselor agricole în cadrul schemei de intervenție publică (3). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 446/2010 al Comisiei (2) a deschis vânzările de unt prin procedură de licitație în conformitate cu condițiile prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1272/2009 al Comisiei din 11 decembrie 2009 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului cu privire la achiziționarea și vânzarea produselor agricole în cadrul schemei de intervenție publică (3).

| (2) | Având în vedere ofertele primite pentru ca răspuns la invitațiile separate de participare la licitație, Comisia trebuie să stabilească un preț minim de vânzare sau să decidă să nu stabilească un preț minim de vânzare, în conformitate cu articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1272/2009. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere ofertele primite pentru ca răspuns la invitațiile separate de participare la licitație, Comisia trebuie să stabilească un preț minim de vânzare sau să decidă să nu stabilească un preț minim de vânzare, în conformitate cu articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1272/2009.

| (3) | Având în vedere ofertele primite pentru cea de a șaptea invitație separată de participare la licitație, este necesar să se stabilească un preț minim de vânzare pentru untul depozitat în Franța datorită cantității foarte reduse depozitate în statul membru respectiv. Pentru untul depozitat în alte state membre decât Franța, nu trebuie să se stabilească niciun preț minim. |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere ofertele primite pentru cea de a șaptea invitație separată de participare la licitație, este necesar să se stabilească un preț minim de vânzare pentru untul depozitat în Franța datorită cantității foarte reduse depozitate în statul membru respectiv. Pentru untul depozitat în alte state membre decât Franța, nu trebuie să se stabilească niciun preț minim.

| (4) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru cea de a șaptea invitație separată de participare la licitație pentru vânzarea de unt în cadrul procedurii de licitație deschise prin Regulamentul (UE) nr. 446/2010, pentru care termenul de depunere a ofertelor a expirat la 21 septembrie 2010, prețul minim de vânzare pentru untul depozitat în Franța este de 356,00 EUR/100 kg.

În cadrul respectivei invitații separate de participare la licitație, nu trebuie să se stabilească niciun preț minim de vânzare pentru untul depozitat în alte state membre decât Franța.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 30 septembrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 septembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 126, 22.5.2010, p. 17.

2

(3)  JO L 349, 29.12.2009, p. 1.

3

---

DECIZII

| 30.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 256/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 256/20

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI

din 27 septembrie 2010

de autorizare a Republicii Federale Germania și a Marelui Ducat al Luxemburgului să aplice o măsură de derogare de la articolul 5 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

(2010/579/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 291 alineatul (2),

având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1), în special articolul 395 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Prin scrisori înregistrate la Secretariatul General al Comisiei la 15 octombrie și, respectiv, 18 noiembrie 2009, Republica Federală Germania și Marele Ducat al Luxemburgului au solicitat autorizarea să aplice o măsură de derogare de la dispozițiile Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește renovarea și mentenanța unui pod de frontieră. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisori înregistrate la Secretariatul General al Comisiei la 15 octombrie și, respectiv, 18 noiembrie 2009, Republica Federală Germania și Marele Ducat al Luxemburgului au solicitat autorizarea să aplice o măsură de derogare de la dispozițiile Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește renovarea și mentenanța unui pod de frontieră.

| (2) | În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) din Directiva 2006/112/CE, Comisia a informat celelalte state membre, printr-o scrisoare datată 25 februarie 2010, cu privire la solicitările înaintate de Republica Federală Germania și de Marele Ducat al Luxemburgului. Prin scrisoarea din 2 martie 2010, Comisia a notificat Republicii Federale Germania și Marelui Ducat al Luxemburgului faptul că deține toate informațiile necesare pentru a analiza cererile. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) din Directiva 2006/112/CE, Comisia a informat celelalte state membre, printr-o scrisoare datată 25 februarie 2010, cu privire la solicitările înaintate de Republica Federală Germania și de Marele Ducat al Luxemburgului. Prin scrisoarea din 2 martie 2010, Comisia a notificat Republicii Federale Germania și Marelui Ducat al Luxemburgului faptul că deține toate informațiile necesare pentru a analiza cererile.

| (3) | Scopul măsurii este acela ca, în ceea ce privește furnizarea de bunuri și servicii, precum și achizițiile intracomunitare de bunuri și importurile de bunuri destinate renovării și mentenanței subsecvente a podului de frontieră peste râul Mosel, podul și șantierul aferent acestuia să fie considerate a fi pe teritoriul Marelui Ducat al Luxemburgului, conform acordului dintre cele două țări. |
| --- | --- |

(3)

Scopul măsurii este acela ca, în ceea ce privește furnizarea de bunuri și servicii, precum și achizițiile intracomunitare de bunuri și importurile de bunuri destinate renovării și mentenanței subsecvente a podului de frontieră peste râul Mosel, podul și șantierul aferent acestuia să fie considerate a fi pe teritoriul Marelui Ducat al Luxemburgului, conform acordului dintre cele două țări.

| (4) | În absența unei astfel de măsuri ar fi necesar să se stabilească dacă locul impozitării este Republica Federală Germania sau Marele Ducat al Luxemburgului. Lucrările la podul de frontieră executate pe teritoriul german ar face obiectul taxei pe valoarea adăugată percepută în Germania, iar cele executate pe teritoriul Marelui Ducat al Luxemburgului ar face obiectul taxei pe valoarea adăugată percepută în Luxemburg. În plus, podul traversează un teritoriu administrat în comun (condominiu), iar lucrările în această zonă nu ar putea fi atribuite exclusiv teritoriului unuia dintre cele două state membre pentru a se alege un singur loc de prestare de servicii. |
| --- | --- |

(4)

În absența unei astfel de măsuri ar fi necesar să se stabilească dacă locul impozitării este Republica Federală Germania sau Marele Ducat al Luxemburgului. Lucrările la podul de frontieră executate pe teritoriul german ar face obiectul taxei pe valoarea adăugată percepută în Germania, iar cele executate pe teritoriul Marelui Ducat al Luxemburgului ar face obiectul taxei pe valoarea adăugată percepută în Luxemburg. În plus, podul traversează un teritoriu administrat în comun (condominiu), iar lucrările în această zonă nu ar putea fi atribuite exclusiv teritoriului unuia dintre cele două state membre pentru a se alege un singur loc de prestare de servicii.

| (5) | Prin urmare, scopul măsurii este simplificarea procedurii de percepere a taxei pe valoarea adăugată pentru renovarea și mentenanța podului în cauză. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, scopul măsurii este simplificarea procedurii de percepere a taxei pe valoarea adăugată pentru renovarea și mentenanța podului în cauză.

| (6) | Derogarea nu va avea niciun impact negativ asupra resurselor proprii ale Uniunii provenind din taxa pe valoarea adăugată, |
| --- | --- |

(6)

Derogarea nu va avea niciun impact negativ asupra resurselor proprii ale Uniunii provenind din taxa pe valoarea adăugată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin derogare de la articolul 5 din Directiva 2006/112/CE, Republica Federală Germania și Marele Ducat al Luxemburgului sunt autorizate, în legătură cu podul de frontieră care se întinde în prezent peste râul Mosel și leagă șoseaua germană B 419 și șoseaua luxemburgheză N1 între Wellen și Grevenmacher, să considere respectivul pod, precum și șantierul aferent acestuia, a fi în întregime pe teritoriul Marelui Ducat al Luxemburgului în ceea ce privește furnizarea de bunuri și servicii, precum și achizițiile intracomunitare de bunuri și importurile de bunuri destinate renovării și mentenanței subsecvente a acestui pod.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania și Marelui Ducat al Luxemburgului.

Adoptată la Bruxelles, 27 septembrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

K. PEETERS

---

(1)  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

1

---

| 30.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 256/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 256/22

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI

din 27 septembrie 2010

privind autorizarea Regatului Țărilor de Jos de a aplica o măsură de derogare de la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

(Numai textul în limba olandeză este autentic)

(2010/580/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 291 alineatul (2),

având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1), în special articolul 395 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Printr-o scrisoare înregistrată la Secretariatul General al Comisiei la data de 29 ianuarie 2010, Regatul Țărilor de Jos a solicitat autorizarea aplicării unor măsuri fiscale speciale în industria confecțiilor prêt-à-porter, autorizate în prealabil pentru o perioadă limitată prin Decizia 2007/740/CE (2). |
| --- | --- |

(1)

Printr-o scrisoare înregistrată la Secretariatul General al Comisiei la data de 29 ianuarie 2010, Regatul Țărilor de Jos a solicitat autorizarea aplicării unor măsuri fiscale speciale în industria confecțiilor prêt-à-porter, autorizate în prealabil pentru o perioadă limitată prin Decizia 2007/740/CE (2).

| (2) | Prin scrisoarea din 25 februarie 2010, Comisia a informat celelalte state membre cu privire la cererea înaintată de Regatul Țărilor de Jos, în conformitate cu articolul 395 alineatul (2) din Directiva 2006/112/CE. Prin scrisoarea din 2 martie 2010, Comisia a comunicat Regatului Țărilor de Jos faptul că deține toate informațiile necesare pentru a analiza cererea. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 25 februarie 2010, Comisia a informat celelalte state membre cu privire la cererea înaintată de Regatul Țărilor de Jos, în conformitate cu articolul 395 alineatul (2) din Directiva 2006/112/CE. Prin scrisoarea din 2 martie 2010, Comisia a comunicat Regatului Țărilor de Jos faptul că deține toate informațiile necesare pentru a analiza cererea.

| (3) | Acordul ar autoriza Regatul Țărilor de Jos să aplice, în sectorul industriei confecțiilor prêt-à-porter, un sistem de transfer al obligației de a plăti TVA autorităților fiscale de la subcontractant la întreprinderea de confecții (contractantul). Aceasta ar reprezenta o procedură de taxare inversă rezervată, în lanțul comercial, operațiunilor din amonte, și prin urmare mecanismul nu s-ar aplica operatorilor care îi vând consumatorului final. Procedura urmărește să combată frauda specifică de pe piața internă de producție. |
| --- | --- |

(3)

Acordul ar autoriza Regatul Țărilor de Jos să aplice, în sectorul industriei confecțiilor prêt-à-porter, un sistem de transfer al obligației de a plăti TVA autorităților fiscale de la subcontractant la întreprinderea de confecții (contractantul). Aceasta ar reprezenta o procedură de taxare inversă rezervată, în lanțul comercial, operațiunilor din amonte, și prin urmare mecanismul nu s-ar aplica operatorilor care îi vând consumatorului final. Procedura urmărește să combată frauda specifică de pe piața internă de producție.

| (4) | În trecut, astfel de acorduri s-au dovedit a fi o măsură eficientă de prevenire într-un sector în care colectarea TVA este problematică datorită dificultăților privind identificarea și supravegherea activităților subcontractanților. Prin urmare, măsura solicitată trebuie considerată ca fiind o măsură de prevenire a anumitor tipuri de evaziune fiscală și de fraudă în sectorul industriei confecțiilor prêt-à-porter. |
| --- | --- |

(4)

În trecut, astfel de acorduri s-au dovedit a fi o măsură eficientă de prevenire într-un sector în care colectarea TVA este problematică datorită dificultăților privind identificarea și supravegherea activităților subcontractanților. Prin urmare, măsura solicitată trebuie considerată ca fiind o măsură de prevenire a anumitor tipuri de evaziune fiscală și de fraudă în sectorul industriei confecțiilor prêt-à-porter.

| (5) | Alegerea locului realizării producției de îmbrăcăminte prêt-à-porter este influențată de costurile scăzute ale forței de muncă, iar subcontractanții își pot deplasa cu ușurință producția dintr-o țară în alta. Prin urmare, Decizia 2007/740/CE a solicitat Regatului Țărilor de Jos să monitorizeze și să evalueze impactul acestor factori asupra eficacității măsurii de derogare și să prezinte un raport Comisiei până la 31 iulie 2009. |
| --- | --- |

(5)

Alegerea locului realizării producției de îmbrăcăminte prêt-à-porter este influențată de costurile scăzute ale forței de muncă, iar subcontractanții își pot deplasa cu ușurință producția dintr-o țară în alta. Prin urmare, Decizia 2007/740/CE a solicitat Regatului Țărilor de Jos să monitorizeze și să evalueze impactul acestor factori asupra eficacității măsurii de derogare și să prezinte un raport Comisiei până la 31 iulie 2009.

| (6) | Acest raport a indicat faptul că incidența fraudei s-a diminuat considerabil și că numărul întreprinderilor de confecții prêt-à-porter care îndeplinesc condițiile pentru procedura de taxare inversă în temeiul Deciziei 2007/740/CE a scăzut constant ca urmare a măsurii de derogare și a evoluțiilor de pe piața internațională. În consecință, sectorul confecțiilor prêt-à-porter se stabilizează progresiv în Regatul Țărilor de Jos. |
| --- | --- |

(6)

Acest raport a indicat faptul că incidența fraudei s-a diminuat considerabil și că numărul întreprinderilor de confecții prêt-à-porter care îndeplinesc condițiile pentru procedura de taxare inversă în temeiul Deciziei 2007/740/CE a scăzut constant ca urmare a măsurii de derogare și a evoluțiilor de pe piața internațională. În consecință, sectorul confecțiilor prêt-à-porter se stabilizează progresiv în Regatul Țărilor de Jos.

| (7) | Pentru a finaliza acest proces, Regatul Țărilor de Jos a solicitat o prelungire a măsurii pentru o perioadă limitată și a anunțat, în același timp, că o decizie finală privind posibila suprimare a măsurii va fi luată în 2011. Prin urmare, este necesar ca derogarea să se aplice în continuare până la 31 decembrie 2012. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a finaliza acest proces, Regatul Țărilor de Jos a solicitat o prelungire a măsurii pentru o perioadă limitată și a anunțat, în același timp, că o decizie finală privind posibila suprimare a măsurii va fi luată în 2011. Prin urmare, este necesar ca derogarea să se aplice în continuare până la 31 decembrie 2012.

| (8) | În cazul în care Regatul Țărilor de Jos ar considera că este necesară o altă prelungire a măsurii de derogare după 2012, un nou raport de evaluare trebuie trimis Comisiei împreună cu cererea de prelungire, până la 1 aprilie 2012. |
| --- | --- |

(8)

În cazul în care Regatul Țărilor de Jos ar considera că este necesară o altă prelungire a măsurii de derogare după 2012, un nou raport de evaluare trebuie trimis Comisiei împreună cu cererea de prelungire, până la 1 aprilie 2012.

| (9) | Derogarea nu va avea un efect negativ asupra resurselor proprii ale Uniunii Europene care provin din taxa pe valoarea adăugată și nici nu va influența valoarea TVA percepută în etapa finală a consumului, |
| --- | --- |

(9)

Derogarea nu va avea un efect negativ asupra resurselor proprii ale Uniunii Europene care provin din taxa pe valoarea adăugată și nici nu va influența valoarea TVA percepută în etapa finală a consumului,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin derogare de la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE, Regatul Țărilor de Jos este autorizat să aplice, până la 31 decembrie 2012, în sectorul industriei confecțiilor prêt-à-porter, un sistem de transfer al obligației subcontractantului de a plăti TVA autorităților fiscale dinspre subcontractant înspre întreprinderea de confecții (contractantul).

Articolul 2

Orice solicitare de a prelungi această măsură după 2012 trebuie însoțită de prezentarea de către Regatul Țărilor de Jos, până la 1 aprilie 2012, a unui raport adresat Comisiei cu privire la eficacitatea măsurii, precum și la alte dovezi ale delocalizării în alte țări a subcontractanților din industria de confecții prêt-à-porter.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data notificării.

Se aplică de la 1 ianuarie 2010.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează Regatului Țărilor de Jos.

Adoptată la Bruxelles, 27 septembrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

K. PEETERS

---

(1)  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

1

(2)  Decizia Consiliului din 13 noiembrie 2007 de autorizare a Regatului Țărilor de Jos să continue să aplice o măsură de derogare de la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (JO L 300, 17.11.2007, p. 71).

2

---

| 30.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 256/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 256/24

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI

din 27 septembrie 2010

de autorizare a Republicii Polone de a introduce o măsură specială de derogare de la articolul 26 alineatul (1) litera (a) și de la articolul 168 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

(2010/581/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 291 alineatul (2),

având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1), în special articolul 395 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Prin scrisoarea înregistrată la Secretariatul General al Comisiei la 16 noiembrie 2009, Polonia a solicitat autorizarea de a introduce o măsură specială de derogare de la prevederile Directivei 2006/112/CE referitoare la dreptul de deducere a taxei aferente intrărilor („măsura specială”). |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea înregistrată la Secretariatul General al Comisiei la 16 noiembrie 2009, Polonia a solicitat autorizarea de a introduce o măsură specială de derogare de la prevederile Directivei 2006/112/CE referitoare la dreptul de deducere a taxei aferente intrărilor („măsura specială”).

| (2) | În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a informat celelalte state membre, prin scrisoarea din 14 decembrie 2009, cu privire la cererea înaintată de Republica Polonă. Prin scrisoarea din 17 decembrie 2009, Comisia a înștiințat Republica Polonă că deține toate informațiile pe care le consideră necesare pentru a analiza cererea. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a informat celelalte state membre, prin scrisoarea din 14 decembrie 2009, cu privire la cererea înaintată de Republica Polonă. Prin scrisoarea din 17 decembrie 2009, Comisia a înștiințat Republica Polonă că deține toate informațiile pe care le consideră necesare pentru a analiza cererea.

| (3) | Polonia aplică o limitare a deducerii TVA pentru autovehiculele de pasageri. Cu toate acestea, unele vehicule cu motor, altele decât autovehiculele de pasageri, prin natura construcției lor pot fi folosite atât în scopuri personale, cât și profesionale. |
| --- | --- |

(3)

Polonia aplică o limitare a deducerii TVA pentru autovehiculele de pasageri. Cu toate acestea, unele vehicule cu motor, altele decât autovehiculele de pasageri, prin natura construcției lor pot fi folosite atât în scopuri personale, cât și profesionale.

| (4) | În momentul de față, în cazul în care o persoană impozabilă intenționează să utilizeze în folosul propriu un vehicul, altul decât un autovehicul de pasageri, pentru care a dedus, total sau parțial, taxa deductibilă aferentă cumpărării, achiziționării intracomunitare, importului, închirierii sau închirierii în sistem de leasing, aceasta este obligată la plata taxei colectate aferentă acelei utilizări. Totuși, pentru persoana impozabilă este dificilă estimarea în mod corect a utilizării în folosul personal, iar pentru autoritățile fiscale este dificilă monitorizarea acestei utilizări. |
| --- | --- |

(4)

În momentul de față, în cazul în care o persoană impozabilă intenționează să utilizeze în folosul propriu un vehicul, altul decât un autovehicul de pasageri, pentru care a dedus, total sau parțial, taxa deductibilă aferentă cumpărării, achiziționării intracomunitare, importului, închirierii sau închirierii în sistem de leasing, aceasta este obligată la plata taxei colectate aferentă acelei utilizări. Totuși, pentru persoana impozabilă este dificilă estimarea în mod corect a utilizării în folosul personal, iar pentru autoritățile fiscale este dificilă monitorizarea acestei utilizări.

| (5) | Pentru simplificarea procedurii de colectare a taxei pe valoarea adăugată (TVA) și pentru a preveni evaziunea fiscală și frauda, Polonia solicită o derogare care i-ar permite să restricționeze dreptul de deducere a TVA la 60 % din valoarea TVA plătită pentru cumpărarea, achiziționarea intracomunitară, importul, închirierea sau închirierea în sistem de leasing a vehiculelor cu motor altele decât autovehiculele de pasageri și care pot fi utilizate atât în scopuri profesionale, cât și în scopuri personale, până la o limită maximă de 6 000 PLN, în vederea prevenirii deducerii excesive a TVA pentru autovehiculele de lux, în cazul cărora probabilitatea utilizării în scopuri personale este mai ridicată. În consecință, persoana impozabilă nu ar mai fi obligată la plata taxei colectate aferentă utilizării vehiculului în folosul personal. |
| --- | --- |

(5)

Pentru simplificarea procedurii de colectare a taxei pe valoarea adăugată (TVA) și pentru a preveni evaziunea fiscală și frauda, Polonia solicită o derogare care i-ar permite să restricționeze dreptul de deducere a TVA la 60 % din valoarea TVA plătită pentru cumpărarea, achiziționarea intracomunitară, importul, închirierea sau închirierea în sistem de leasing a vehiculelor cu motor altele decât autovehiculele de pasageri și care pot fi utilizate atât în scopuri profesionale, cât și în scopuri personale, până la o limită maximă de 6 000 PLN, în vederea prevenirii deducerii excesive a TVA pentru autovehiculele de lux, în cazul cărora probabilitatea utilizării în scopuri personale este mai ridicată. În consecință, persoana impozabilă nu ar mai fi obligată la plata taxei colectate aferentă utilizării vehiculului în folosul personal.

| (6) | Măsura specială ar trebui aplicată numai pentru vehiculele cu motor, altele decât cele de pasageri, cu o capacitate maximă de încărcare de peste 500 kg și cu o greutate maximă de 3,5 tone. Vehiculele destinate îndeplinirii unor sarcini specifice, cum ar fi vehiculele pentru asistență rutieră, mașinile funerare și mașinile pentru încărcare, precum și mașinile destinate revânzării sau închirierii nu ar trebui să intre în domeniul de aplicare a derogării. |
| --- | --- |

(6)

Măsura specială ar trebui aplicată numai pentru vehiculele cu motor, altele decât cele de pasageri, cu o capacitate maximă de încărcare de peste 500 kg și cu o greutate maximă de 3,5 tone. Vehiculele destinate îndeplinirii unor sarcini specifice, cum ar fi vehiculele pentru asistență rutieră, mașinile funerare și mașinile pentru încărcare, precum și mașinile destinate revânzării sau închirierii nu ar trebui să intre în domeniul de aplicare a derogării.

| (7) | Este oportun ca autorizarea să fie valabilă pentru o perioadă limitată și să expire, prin urmare, la 31 decembrie 2013. Având în vedere experiența dobândită până la acea dată se va putea efectua o evaluare pentru a determina dacă derogarea rămâne sau nu justificată. |
| --- | --- |

(7)

Este oportun ca autorizarea să fie valabilă pentru o perioadă limitată și să expire, prin urmare, la 31 decembrie 2013. Având în vedere experiența dobândită până la acea dată se va putea efectua o evaluare pentru a determina dacă derogarea rămâne sau nu justificată.

| (8) | Derogarea nu are un impact negativ asupra resurselor proprii ale Uniunii provenind din taxa pe valoarea adăugată, |
| --- | --- |

(8)

Derogarea nu are un impact negativ asupra resurselor proprii ale Uniunii provenind din taxa pe valoarea adăugată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin derogare de la articolul 168 din Directiva 2006/112/CE, Republica Polonă este autorizată să restricționeze la 60 % dreptul de deducere a TVA aferentă cumpărării, achiziționării intracomunitare, importului, închirierii sau închirierii în sistem de leasing de vehicule cu motor, altele decât cele de pasageri, până la cel mult 6 000 PLN.

Prezenta restricție se aplică numai vehiculelor cu motor, altele decât cele de pasageri, cu o capacitate maximă autorizată de încărcare de peste 500 kg și o greutate maximă de 3,5 tone.

Articolul 2

Articolul 1 nu se aplică următoarelor categorii de vehicule:

| (a) | vehiculelor cumpărate în scopul revânzării, închirierii sau închirierii în sistem de leasing; |
| --- | --- |

(a)

vehiculelor cumpărate în scopul revânzării, închirierii sau închirierii în sistem de leasing;

| (b) | vehiculelor care, în conformitate cu criteriile prevăzute în dispozițiile fiscale, pot fi considerate vehicule destinate în principal transportului de mărfuri; |
| --- | --- |

(b)

vehiculelor care, în conformitate cu criteriile prevăzute în dispozițiile fiscale, pot fi considerate vehicule destinate în principal transportului de mărfuri;

| (c) | vehiculelor destinate îndeplinirii unor sarcini specifice; |
| --- | --- |

(c)

vehiculelor destinate îndeplinirii unor sarcini specifice;

| (d) | vehiculelor destinate transportului a cel puțin 10 persoane, inclusiv șoferul. |
| --- | --- |

(d)

vehiculelor destinate transportului a cel puțin 10 persoane, inclusiv șoferul.

Articolul 3

Prin derogare de la articolul 26 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2006/112/CE, Republica Polonă este autorizată să nu considere drept o prestare de servicii utilizarea în folosul propriu de o persoană impozabilă sau de personalul acesteia sau, mai general, utilizarea în alte scopuri decât cele pentru desfășurarea activității sale a unui vehicul pentru care se aplică restricția menționată la articolul 1 din prezenta decizie.

Articolul 4

Prezenta decizie produce efecte de la data notificării sale.

Aceasta expiră la 31 decembrie 2013.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Republicii Polone.

Adoptată la Bruxelles, 27 septembrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

K. PEETERS

---

(1)  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

1

---

| 30.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 256/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 256/26

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI

din 27 septembrie 2010

de autorizare a Republicii Franceze și a Republicii Italiene de a introduce o măsură specială de derogare de la articolul 5 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

(2010/582/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 291 alineatul (2),

având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1), în special articolul 395 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Prin scrisorile înregistrate la Secretariatul General al Comisiei la 19 iunie 2009 și, respectiv, la 19 noiembrie 2009, Italia și Franța au solicitat autorizarea introducerii unei măsuri fiscale speciale în ceea ce privește exploatarea, întreținerea și menținerea siguranței actualului tunel rutier Col de Tende, precum și construcția, exploatarea, întreținerea și menținerea siguranței unui nou tunel paralel cu cel existent („măsura”). |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisorile înregistrate la Secretariatul General al Comisiei la 19 iunie 2009 și, respectiv, la 19 noiembrie 2009, Italia și Franța au solicitat autorizarea introducerii unei măsuri fiscale speciale în ceea ce privește exploatarea, întreținerea și menținerea siguranței actualului tunel rutier Col de Tende, precum și construcția, exploatarea, întreținerea și menținerea siguranței unui nou tunel paralel cu cel existent („măsura”).

| (2) | În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a informat celelalte state membre, prin scrisori datate 14 decembrie 2009, cu privire la solicitările înaintate de Franța și Italia. Prin scrisorile din 17 decembrie 2009, Comisia a notificat Franța și Italia că deține toate informațiile necesare pentru a analiza cererile. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a informat celelalte state membre, prin scrisori datate 14 decembrie 2009, cu privire la solicitările înaintate de Franța și Italia. Prin scrisorile din 17 decembrie 2009, Comisia a notificat Franța și Italia că deține toate informațiile necesare pentru a analiza cererile.

| (3) | Tunelul rutier Col de Tende este o legătură rutieră permanentă între Franța și Italia. Acordul din 12 martie 2007 încheiat între aceste două state membre a desemnat Italia ca responsabilă cu exploatarea, întreținerea și menținerea siguranței în tunelul existent, precum și cu construcția, exploatarea și menținerea siguranței în tunelul cel nou, care odată terminat, va prelua traficul în sens opus față de actualul tunel. |
| --- | --- |

(3)

Tunelul rutier Col de Tende este o legătură rutieră permanentă între Franța și Italia. Acordul din 12 martie 2007 încheiat între aceste două state membre a desemnat Italia ca responsabilă cu exploatarea, întreținerea și menținerea siguranței în tunelul existent, precum și cu construcția, exploatarea și menținerea siguranței în tunelul cel nou, care odată terminat, va prelua traficul în sens opus față de actualul tunel.

| (4) | Prin măsură, totalitatea zonei tunelului actual, precum și perimetrul și șantierul de construcție al noului tunel, se va considera a fi pe teritoriul Italiei în ceea ce privește furnizarea de bunuri, prestarea de servicii, achizițiile intracomunitare de bunuri și importurile destinate respectivei construcții, exploatării, întreținerii și menținerii siguranței celor două tunele. În absența unei astfel de măsuri, este necesar, în conformitate cu principiul delimitării teritoriale, să se stabilească pentru fiecare operațiune dacă locul de impozitare a fost în Franța sau Italia. |
| --- | --- |

(4)

Prin măsură, totalitatea zonei tunelului actual, precum și perimetrul și șantierul de construcție al noului tunel, se va considera a fi pe teritoriul Italiei în ceea ce privește furnizarea de bunuri, prestarea de servicii, achizițiile intracomunitare de bunuri și importurile destinate respectivei construcții, exploatării, întreținerii și menținerii siguranței celor două tunele. În absența unei astfel de măsuri, este necesar, în conformitate cu principiul delimitării teritoriale, să se stabilească pentru fiecare operațiune dacă locul de impozitare a fost în Franța sau Italia.

| (5) | Scopul măsurii este simplificarea procedurii de încasare a taxei pe valoarea adăugată pentru exploatarea, întreținerea și menținerea siguranței în tunelul existent, precum și pentru construcția, exploatarea, întreținerea și menținerea siguranței în noul tunel. |
| --- | --- |

(5)

Scopul măsurii este simplificarea procedurii de încasare a taxei pe valoarea adăugată pentru exploatarea, întreținerea și menținerea siguranței în tunelul existent, precum și pentru construcția, exploatarea, întreținerea și menținerea siguranței în noul tunel.

| (6) | Derogarea nu are un impact negativ asupra resurselor proprii ale Uniunii provenind din taxa pe valoarea adăugată, |
| --- | --- |

(6)

Derogarea nu are un impact negativ asupra resurselor proprii ale Uniunii provenind din taxa pe valoarea adăugată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin derogare de la articolul 5 al Directivei 2006/112/CE, Republica Franceză și Republica Italiană sunt autorizate să considere totalitatea zonei tunelului rutier Col de Tende, precum și zona de șantier a noului tunel rutier Col de Tende, care va fi paralel cu cel existent, ca fiind pe teritoriul Italiei în ceea ce privește furnizarea de bunuri, prestarea de servicii, achizițiile intracomunitare de bunuri și importurile destinate construcției, exploatării, întreținerii și menținerii siguranței noului tunel, precum și exploatării, întreținerii și menținerii siguranței în tunelul existent.

Articolul 2

Prezenta decizie produce efecte de la data notificării sale.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze și Republicii Italiene.

Adoptată la Bruxelles, 27 septembrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

K. PEETERS

---

(1)  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

1

---

| 30.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 256/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 256/27

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI

din 27 septembrie 2010

de autorizare a României de a introduce o măsură specială de derogare de la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

(2010/583/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 291 alineatul (2),

având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1), în special articolul 395 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Prin scrisoarea înregistrată la Secretariatul General al Comisiei la 23 septembrie 2009, România a solicitat autorizarea de a introduce o măsură specială de derogare de la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea înregistrată la Secretariatul General al Comisiei la 23 septembrie 2009, România a solicitat autorizarea de a introduce o măsură specială de derogare de la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE.

| (2) | În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a informat celelalte state membre, prin scrisoarea din 14 decembrie 2009, cu privire la cererea depusă de România. Printr-o scrisoare datată 17 decembrie 2009, Comisia a informat România că dispune de toate informațiile pe care le consideră necesare pentru evaluarea cererii. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a informat celelalte state membre, prin scrisoarea din 14 decembrie 2009, cu privire la cererea depusă de România. Printr-o scrisoare datată 17 decembrie 2009, Comisia a informat România că dispune de toate informațiile pe care le consideră necesare pentru evaluarea cererii.

| (3) | Articolul 193 din Directiva 2006/112/CE prevede, ca regulă generală, că persoana impozabilă care furnizează bunurile sau serviciile este obligată la plata taxei pe valoarea adăugată (TVA) către autoritățile fiscale. Scopul derogării solicitate de România este ca, în două situații specifice, obligația de plată a TVA să revină beneficiarului bunurilor sau serviciilor furnizate. Prima situație inclusă este aceea în care persoanele impozabile furnizează produse din lemn, conform definiției din legislația națională. A doua situație este reprezentată de furnizarea de produse și/sau servicii de către persoane impozabile, cu excepția comercianților cu amănuntul, care fac obiectul unei proceduri de insolvență. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 193 din Directiva 2006/112/CE prevede, ca regulă generală, că persoana impozabilă care furnizează bunurile sau serviciile este obligată la plata taxei pe valoarea adăugată (TVA) către autoritățile fiscale. Scopul derogării solicitate de România este ca, în două situații specifice, obligația de plată a TVA să revină beneficiarului bunurilor sau serviciilor furnizate. Prima situație inclusă este aceea în care persoanele impozabile furnizează produse din lemn, conform definiției din legislația națională. A doua situație este reprezentată de furnizarea de produse și/sau servicii de către persoane impozabile, cu excepția comercianților cu amănuntul, care fac obiectul unei proceduri de insolvență.

| (4) | Societățile aflate în stare de insolvență sunt adesea împiedicate de dificultăți financiare să se achite de obligațiile de plată a TVA către autoritățile competente pentru furnizările de produse și servicii. Beneficiarul acestor bunuri sau servicii poate totuși, în principiu, să deducă TVA chiar dacă nu a fost achitată autorităților competente de către furnizor. |
| --- | --- |

(4)

Societățile aflate în stare de insolvență sunt adesea împiedicate de dificultăți financiare să se achite de obligațiile de plată a TVA către autoritățile competente pentru furnizările de produse și servicii. Beneficiarul acestor bunuri sau servicii poate totuși, în principiu, să deducă TVA chiar dacă nu a fost achitată autorităților competente de către furnizor.

| (5) | Deoarece pentru comercianții cu amănuntul este dificil să verifice statutul fiscal al clienților lor la punctul de vânzare, taxarea inversă nu ar trebui să se aplice comercianților cu amănuntul care fac obiectul unei proceduri de insolvență. |
| --- | --- |

(5)

Deoarece pentru comercianții cu amănuntul este dificil să verifice statutul fiscal al clienților lor la punctul de vânzare, taxarea inversă nu ar trebui să se aplice comercianților cu amănuntul care fac obiectul unei proceduri de insolvență.

| (6) | De asemenea, România întâmpină probleme pe piața lemnului, din cauza naturii acesteia și a societăților implicate. Pe piața respectivă operează un număr mare de societăți mici pe care autoritățile române le controlează cu dificultate. Forma cea mai răspândită de evaziune fiscală implică facturarea de către furnizor pentru furnizările de produse sau servicii și apoi dispariția acestuia fără a plăti taxa către autoritățile competente, lăsând însă clientului o factură valabilă care poate fi utilizată pentru a solicita deducerea taxei. |
| --- | --- |

(6)

De asemenea, România întâmpină probleme pe piața lemnului, din cauza naturii acesteia și a societăților implicate. Pe piața respectivă operează un număr mare de societăți mici pe care autoritățile române le controlează cu dificultate. Forma cea mai răspândită de evaziune fiscală implică facturarea de către furnizor pentru furnizările de produse sau servicii și apoi dispariția acestuia fără a plăti taxa către autoritățile competente, lăsând însă clientului o factură valabilă care poate fi utilizată pentru a solicita deducerea taxei.

| (7) | Desemnând beneficiarul ca persoană obligată la plata TVA în cazul furnizării de produse din lemn de către persoane impozabile și în cazul furnizării de produse și servicii de către persoane impozabile, cu excepția comercianților cu amănuntul, care fac obiectul unei proceduri de insolvență, derogarea înlătură dificultățile apărute fără a afecta suma totală a taxei datorate. Această măsură are drept efect împiedicarea anumitor tipuri de evaziune fiscală sau de evitare a plății taxelor. |
| --- | --- |

(7)

Desemnând beneficiarul ca persoană obligată la plata TVA în cazul furnizării de produse din lemn de către persoane impozabile și în cazul furnizării de produse și servicii de către persoane impozabile, cu excepția comercianților cu amănuntul, care fac obiectul unei proceduri de insolvență, derogarea înlătură dificultățile apărute fără a afecta suma totală a taxei datorate. Această măsură are drept efect împiedicarea anumitor tipuri de evaziune fiscală sau de evitare a plății taxelor.

| (8) | Măsura este proporțională cu obiectivele urmărite, deoarece nu se intenționează aplicarea sa generală, ci numai pentru anumite operațiuni și sectoare specifice care pun probleme considerabile de taxare, de evaziune fiscală sau de evitare a plății taxelor. |
| --- | --- |

(8)

Măsura este proporțională cu obiectivele urmărite, deoarece nu se intenționează aplicarea sa generală, ci numai pentru anumite operațiuni și sectoare specifice care pun probleme considerabile de taxare, de evaziune fiscală sau de evitare a plății taxelor.

| (9) | Autorizația ar trebui să fie limitată în timp până la 31 decembrie 2013. Având în vedere experiența acumulată până la data menționată, se poate efectua o evaluare pentru a stabili necesitatea de menținere sau nu a derogării. |
| --- | --- |

(9)

Autorizația ar trebui să fie limitată în timp până la 31 decembrie 2013. Având în vedere experiența acumulată până la data menționată, se poate efectua o evaluare pentru a stabili necesitatea de menținere sau nu a derogării.

| (10) | Derogarea nu are un impact negativ asupra resurselor proprii ale Uniunii provenind din TVA, |
| --- | --- |

(10)

Derogarea nu are un impact negativ asupra resurselor proprii ale Uniunii provenind din TVA,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin derogare de la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE, România este autorizată până la 31 decembrie 2013 să desemneze persoana impozabilă căreia îi sunt furnizate produsele sau serviciile menționate la articolul 2 din prezenta decizie drept persoana obligată la plata TVA.

Articolul 2

Derogarea prevăzută la articolul 1 se aplică la:

| (a) | furnizarea de către persoane impozabile de produse din lemn, inclusiv masă lemnoasă pe picior, lemn de lucru rotund sau despicat, lemn de foc, produse din cherestea, lemn ecarisat sau pelete de lemn, lemn în stare brută, lemn procesat sau semiprelucrat; |
| --- | --- |

(a)

furnizarea de către persoane impozabile de produse din lemn, inclusiv masă lemnoasă pe picior, lemn de lucru rotund sau despicat, lemn de foc, produse din cherestea, lemn ecarisat sau pelete de lemn, lemn în stare brută, lemn procesat sau semiprelucrat;

| (b) | furnizarea de produse sau servicii de către persoane impozabile, cu excepția comercianților cu amănuntul, care fac obiectul unei proceduri de insolvență. |
| --- | --- |

(b)

furnizarea de produse sau servicii de către persoane impozabile, cu excepția comercianților cu amănuntul, care fac obiectul unei proceduri de insolvență.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează României.

Adoptată la Bruxelles, 27 septembrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

K. PEETERS

---

(1)  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

1

---

| 30.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 256/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 256/29

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI

din 27 septembrie 2010

de autorizare a Republicii Letonia de a aplica o măsură de derogare de la dispozițiile articolului 287 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

(2010/584/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 291 alineatul (2),

având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1) („Directiva TVA”), în special articolul 395 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Printr-o scrisoare înregistrată la Secretariatul General al Comisiei la data de 17 februarie 2010, Letonia a solicitat autorizarea unei măsuri de derogare de la articolul 287 alineatul (10) din Directiva TVA, în scopul scutirii persoanelor impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu depășește 50 000 EUR („măsura”). Prin măsură, persoanele impozabile respective vor fi scutite, total sau parțial, de obligațiile privind TVA la care face referire titlul XI capitolele 2-6 din Directiva TVA. |
| --- | --- |

(1)

Printr-o scrisoare înregistrată la Secretariatul General al Comisiei la data de 17 februarie 2010, Letonia a solicitat autorizarea unei măsuri de derogare de la articolul 287 alineatul (10) din Directiva TVA, în scopul scutirii persoanelor impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu depășește 50 000 EUR („măsura”). Prin măsură, persoanele impozabile respective vor fi scutite, total sau parțial, de obligațiile privind TVA la care face referire titlul XI capitolele 2-6 din Directiva TVA.

| (2) | În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) din Directiva TVA, Comisia, prin scrisoarea din 4 mai 2010, a informat celelalte state membre cu privire la cererea înaintată de Letonia. Prin scrisoarea din 7 mai 2010, Comisia a comunicat Letoniei faptul că deține toate informațiile necesare pentru a analiza cererea. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) din Directiva TVA, Comisia, prin scrisoarea din 4 mai 2010, a informat celelalte state membre cu privire la cererea înaintată de Letonia. Prin scrisoarea din 7 mai 2010, Comisia a comunicat Letoniei faptul că deține toate informațiile necesare pentru a analiza cererea.

| (3) | Un regim special pentru întreprinderile mici este o opțiune care se află deja la dispoziția statelor membre în temeiul titlului XII din Directiva TVA. Măsura derogă de la titlul XII din Directiva TVA doar în măsura în care plafonul cifrei de afaceri anuale a persoanei impozabile în cadrul regimului special este mai ridicat decât cel permis în prezent Letoniei în temeiul articolului 287 alineatul (10) din Directiva 2006/112/CE, care este de 17 200 EUR. |
| --- | --- |

(3)

Un regim special pentru întreprinderile mici este o opțiune care se află deja la dispoziția statelor membre în temeiul titlului XII din Directiva TVA. Măsura derogă de la titlul XII din Directiva TVA doar în măsura în care plafonul cifrei de afaceri anuale a persoanei impozabile în cadrul regimului special este mai ridicat decât cel permis în prezent Letoniei în temeiul articolului 287 alineatul (10) din Directiva 2006/112/CE, care este de 17 200 EUR.

| (4) | Un plafon mai ridicat pentru regimul special ar putea reduce semnificativ obligațiile celor mai mici întreprinderi în ceea ce privește TVA, regimul special respectiv fiind opțional pentru persoanele impozabile și permițând întreprinderilor să aleagă aplicarea regimului normal de TVA. |
| --- | --- |

(4)

Un plafon mai ridicat pentru regimul special ar putea reduce semnificativ obligațiile celor mai mici întreprinderi în ceea ce privește TVA, regimul special respectiv fiind opțional pentru persoanele impozabile și permițând întreprinderilor să aleagă aplicarea regimului normal de TVA.

| (5) | Comisia a inclus, în propunerea sa de directivă care vizează simplificarea obligațiilor privind taxa pe valoarea adăugată din 29 octombrie 2004 (2), dispoziții al căror obiect este acela de a permite statelor membre fixarea plafonului cifrei de afaceri anuale pentru acordarea unei scutiri de la plata TVA la cel mult 100 000 EUR sau echivalentul în monedă națională, această sumă putând fi reactualizată anual. Cererea prezentată de Letonia este în concordanță cu această propunere. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a inclus, în propunerea sa de directivă care vizează simplificarea obligațiilor privind taxa pe valoarea adăugată din 29 octombrie 2004 (2), dispoziții al căror obiect este acela de a permite statelor membre fixarea plafonului cifrei de afaceri anuale pentru acordarea unei scutiri de la plata TVA la cel mult 100 000 EUR sau echivalentul în monedă națională, această sumă putând fi reactualizată anual. Cererea prezentată de Letonia este în concordanță cu această propunere.

| (6) | Derogarea nu va avea impact asupra resurselor proprii ale Uniunii care provin din taxa pe valoarea adăugată, |
| --- | --- |

(6)

Derogarea nu va avea impact asupra resurselor proprii ale Uniunii care provin din taxa pe valoarea adăugată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin derogare de la articolul 287 alineatul (10) din Directiva 2006/112/CE, Republica Letonia este autorizată să acorde o scutire de la plata TVA persoanelor impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu este mai mare decât echivalentul în moneda națională al sumei de 50 000 EUR la cursul de schimb din ziua aderării Letoniei la Uniunea Europeană.

Articolul 2

Prezenta decizie produce efecte de la data notificării.

Aceasta expiră la 31 decembrie 2013 sau la data intrării în vigoare a unei directive de modificare a pragurilor cifrei de afaceri sub care persoanele impozabile pot fi scutite de plata TVA, dacă intrarea în vigoare este anterioară acestei date.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Letonia.

Adoptată la Bruxelles, 27 septembrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

K. PEETERS

---

(1)  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

1

(2)  JO C 24, 29.1.2005, p. 8.

2

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 30.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 256/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 256/30

---

DECIZIA AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

NR. 43/10/COL

din 10 februarie 2010

de modificare a listei prevăzute de anexa I la Acordul privind Spațiul Economic European capitolul I partea 1.2 punctul 39, care enumeră punctele de control la frontieră din Islanda și Norvegia autorizate pentru controlul sanitar-veterinar al animalelor vii și al produselor de origine animală din țări terțe, și de abrogare a Deciziei nr. 301/08/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 21 mai 2008

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 109 și Protocolul 1 la acord,

având în vedere Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de supraveghere și a unei Curți de Justiție, în special articolul 5 alineatul (2) litera (d) și Protocolul 1 la acesta,

având în vedere punctul 4(B) punctele (1) și (3) și punctul 5 litera (b) din anexa I la Acordul privind SEE capitolul I partea introductivă,

având în vedere actul menționat în anexa I la Acordul privind SEE capitolul I punctul 1.1.4 (Directiva 97/78/CE a Consiliului din 18 decembrie 1997 de stabilire a principiilor de bază ale organizării controalelor veterinare pentru produsele care provin din țări terțe și sunt introduse în Comunitate), astfel cum a fost modificat și adaptat la Acordul privind SEE, în special articolul 6 alineatul (2),

având în vedere actul menționat în anexa I la Acordul privind SEE capitolul I punctul 1.1.5 (Directiva 91/496/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 de stabilire a principiilor privind organizarea controalelor sanitar-veterinare ale animalelor provenite din țări terțe introduse în Comunitate și de modificare a Directivelor 89/662/CEE, 90/425/CEE și 90/675/CEE), astfel cum a fost modificat și adaptat la Acordul privind SEE, în special articolul 6 alineatul (4),

având în vedere actul menționat în anexa I la Acordul privind SEE capitolul I punctul 1.2.111 (Decizia 2001/812/CE a Comisiei din 21 noiembrie 2001 de stabilire a cerințelor pentru aprobarea punctelor de control la frontieră responsabile cu controlul sanitar-veterinar al produselor introduse în Comunitate din țări terțe), astfel cum a fost modificat, în special articolul 3 alineatul (5),

întrucât:

prin Decizia nr. 301/08/COL din 21 mai 2008, Autoritatea AELS de Supraveghere a abrogat Decizia nr. 378/07/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 12 septembrie 2007 și a întocmit o nouă listă a punctelor de control la frontieră din Islanda și Norvegia aprobate pentru controlul sanitar-veterinar al animalelor vii și al produselor de origine animală care provin din țări terțe;

Guvernul Norvegiei a solicitat ca aprobarea produselor refrigerate -HC-T(1)(2)(3)- pentru centrul de inspecție de la Honningsvåg (conform BIP, Honningsvåg Port) să fie eliminată din lista prevăzută de anexa I la Acordul privind SEE capitolul I partea 1.2 punctul 39 și să fie înlocuită cu aprobarea exclusiv pentru produse congelate -HC-T(FR)(1)(2)(3)-;

Guvernul Norvegiei a solicitat ca centrele de inspecție Harøysund (conform BIP, Kristiansund Port) și Vannøy (conform BIP, Tromsø Port) să fie retrase de pe lista prevăzută de anexa I la Acordul privind SEE capitolul I partea 1.2 punctul 39;

prin Decizia nr. 494/09/COL, Autoritatea AELS de Supraveghere a notificat acest caz Comitetului Veterinar al AELS care asistă Autoritatea AELS de Supraveghere. Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului Veterinar al AELS care asistă Autoritatea AELS de Supraveghere,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Controalele sanitar-veterinare ale animalelor vii și ale produselor de origine animală aduse în Islanda și Norvegia din țări terțe se efectuează de către autoritățile naționale competente la punctele de control la frontieră autorizate, menționate în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prin prezenta se abrogă Decizia nr. 301/08/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 21 mai 2008.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la 10 februarie 2010.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează Islandei și Norvegiei.

Articolul 5

Numai versiunea în limba engleză este autentică.

Adoptată la Bruxelles, 10 februarie 2010.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

Per SANDERUD

Președinte

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Membru al Colegiului

---

ANEXĂ

LISTA PUNCTELOR DE CONTROL LA FRONTIERĂ AUTORIZATE

| 1 | = | Denumire |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Cod TRACES |
| 3 | = | Tip







  A | = | Aeroport |
| F | = | Cale ferată |
| P | = | Port |
| R | = | Cale rutieră |

1

=

Denumire

2

=

Cod TRACES

3

=

Tip

A

=

Aeroport

F

=

Cale ferată

P

=

Port

R

=

Cale rutieră

4

=

Centru de inspecție

5

=

Produse

| HC | = | Toate produsele pentru consum uman |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Alte produse |
| NT | = | Nu există cerințe cu privire la temperatură |
| T | = | Produse congelate/refrigerate |
| T(FR) | = | Produse congelate |
| T(CH) | = | Produse refrigerate |

HC

=

Toate produsele pentru consum uman

NHC

=

Alte produse

NT

=

Nu există cerințe cu privire la temperatură

T

=

Produse congelate/refrigerate

T(FR)

=

Produse congelate

T(CH)

=

Produse refrigerate

6

=

Animale vii

| U | = | Ungulate: bovine, porcine, ovine, caprine, solipede domestice și sălbatice |
| --- | --- | --- |
| E | = | Ecvidee înregistrate, astfel cum au fost definite în Directiva 90/426/CEE a Consiliului |
| O | = | Alte animale |

U

=

Ungulate: bovine, porcine, ovine, caprine, solipede domestice și sălbatice

E

=

Ecvidee înregistrate, astfel cum au fost definite în Directiva 90/426/CEE a Consiliului

O

=

Alte animale

5-6

=

Observații speciale

| (1) | = | Control efectuat în conformitate cu cerințele prevăzute în Decizia 93/352/CEE a Comisiei, adoptată în aplicarea articolului 19 alineatul (3) din Directiva 97/78/CE a Consiliului |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | Numai produse ambalate |
| (3) | = | Numai produse din pește |
| (4) | = | Numai proteine de origine animală |
| (5) | = | Numai lână și piei |
| (6) | = | Numai grăsimi lichide, uleiuri și ulei de pește |
| (7) | = | Ponei islandezi (numai din aprilie până în octombrie) |
| (8) | = | Numai ecvidee |
| (9) | = | Numai pești tropicali |
| (10) | = | Numai pisici, câini, rozătoare, lagomorfe, pești vii, reptile și păsări, în afară de ratite |
| (11) | = | Numai hrană în vrac pentru animale |
| (12) | = | Pentru (U), în cazul solipedelor, numai cele destinate unei grădini zoologice, și pentru (O), numai pui de găină de o zi, pește, câini, pisici, insecte sau alte animale destinate unei grădini zoologice |
| (13) | = | Nagylak HU: acesta este un punct de control la frontieră (pentru produse) și un punct de trecere (pentru animale vii) aflat la granița dintre Ungaria și România, supus măsurilor tranzitorii, astfel cum au fost negociate și stabilite în Tratatul de aderare atât pentru produse, cât și pentru animale vii. A se vedea Decizia 2003/630/CE a Comisiei |
| (14) | = | Desemnat pentru tranzit prin Comunitatea Europeană pentru expedierea anumitor produse de origine animală pentru consumul uman către sau dinspre Rusia, în conformitate cu procedurile specifice prevăzute de legislația comunitară în domeniu |
| (15) | = | Numai animale de acvacultură |
| (16) | = | Numai făină de pește |

(1)

=

Control efectuat în conformitate cu cerințele prevăzute în Decizia 93/352/CEE a Comisiei, adoptată în aplicarea articolului 19 alineatul (3) din Directiva 97/78/CE a Consiliului

(2)

=

Numai produse ambalate

(3)

=

Numai produse din pește

(4)

=

Numai proteine de origine animală

(5)

=

Numai lână și piei

(6)

=

Numai grăsimi lichide, uleiuri și ulei de pește

(7)

=

Ponei islandezi (numai din aprilie până în octombrie)

(8)

=

Numai ecvidee

(9)

=

Numai pești tropicali

(10)

=

Numai pisici, câini, rozătoare, lagomorfe, pești vii, reptile și păsări, în afară de ratite

(11)

=

Numai hrană în vrac pentru animale

(12)

=

Pentru (U), în cazul solipedelor, numai cele destinate unei grădini zoologice, și pentru (O), numai pui de găină de o zi, pește, câini, pisici, insecte sau alte animale destinate unei grădini zoologice

(13)

=

Nagylak HU: acesta este un punct de control la frontieră (pentru produse) și un punct de trecere (pentru animale vii) aflat la granița dintre Ungaria și România, supus măsurilor tranzitorii, astfel cum au fost negociate și stabilite în Tratatul de aderare atât pentru produse, cât și pentru animale vii. A se vedea Decizia 2003/630/CE a Comisiei

(14)

=

Desemnat pentru tranzit prin Comunitatea Europeană pentru expedierea anumitor produse de origine animală pentru consumul uman către sau dinspre Rusia, în conformitate cu procedurile specifice prevăzute de legislația comunitară în domeniu

(15)

=

Numai animale de acvacultură

(16)

=

Numai făină de pește

Țara: Islanda

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | IS AKU 1 | P | | HC-T(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | IS HAF 1 | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Húsavík | IS HUS 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ísafjörður | IS ISA 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Keflavík Airport | IS KEF 4 | A | | HC(1)(2)(3) | O(15) |
| Reykjavík Eimskip | IS REY 1a | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT (2)(6)(16) | |
| Reykjavík Samskip | IS REY 1b | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Þorlákshöfn | IS THH 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

IS AKU 1

P

HC-T(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

IS HAF 1

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Húsavík

IS HUS 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ísafjörður

IS ISA 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Keflavík Airport

IS KEF 4

A

HC(1)(2)(3)

O(15)

Reykjavík Eimskip

IS REY 1a

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT (2)(6)(16)

Reykjavík Samskip

IS REY 1b

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Þorlákshöfn

IS THH 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6)

Țara: Norvegia

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | NO BRG 1 | P | | HC, NHC | E(7) |
| Båtsfjord | NO BJF 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | NO EGE 1 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | NO HFT 1 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | NO HVG 1 | P | Honningsvåg | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Gjesvær | HC-T(1)(2)(3) | |
| Kirkenes | NO KKN 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | NO KSU 1 | P | Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Måløy | NO MAY 1 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Trollebø | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | NO OSL 1 | P | | HC, NHC | |
| Oslo | NO OSL 4 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Sortland | NO SLX 1 | P | Melbu | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | NO STS 3 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Tromsø | NO TOS 1 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vadsø | NO VOS 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | NO AES 1 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Ellingsøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Borg

NO BRG 1

P

HC, NHC

E(7)

Båtsfjord

NO BJF 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

NO EGE 1

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

NO HFT 1

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

NO HVG 1

P

Honningsvåg

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Gjesvær

HC-T(1)(2)(3)

Kirkenes

NO KKN 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

NO KSU 1

P

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6)

Måløy

NO MAY 1

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Trollebø

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

NO OSL 1

P

HC, NHC

Oslo

NO OSL 4

A

HC, NHC

U, E, O

Sortland

NO SLX 1

P

Melbu

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

NO STS 3

R

HC, NHC

U, E, O

Tromsø

NO TOS 1

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vadsø

NO VOS 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

NO AES 1

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Ellingsøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Skutvik

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

---

Rectificări

| 30.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 256/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 256/34

---

Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 213/2008 al Comisiei din 28 noiembrie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2195/2002 al Parlamentului European și al Consiliului privind Vocabularul comun privind achizițiile publice (CPV) și a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește procedurile de achiziții publice, în ceea ce privește revizuirea CPV

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 74 din 15 martie 2008
  )

La pagina 156, anexa I, poziția 45240000-1:

în loc de:

„Lucrări de construcții de lucrări hidraulice”,

se va citi:

„Lucrări de construcții de lucrări hidrotehnice”.

La pagina 156, anexa I, poziția 45241300-1:

în loc de:

„Lucrări de construcții de diguri”,

se va citi:

„Lucrări de construcții de moluri”.

La pagina 315, anexa III, poziția 45240000-1:

în loc de:

„Lucrări de construcții de lucrări hidraulice”,

se va citi:

„Lucrări de construcții de lucrări hidrotehnice”.

La pagina 315, anexa III, poziția 45241300-1:

în loc de:

„Lucrări de construcții de diguri”,

se va citi:

„Lucrări de construcții de moluri”.

---