# Az Európai Unió L 304/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.304.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 304 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. november 20. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.304.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 304

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. november 20.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Értesítés az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás hatálybalépéséről | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1064/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. november 17.) az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről | 2 |
| | * | A Bizottság 1065/2010/EU rendelete (2010. november 19.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 7 |
| | * | A Bizottság 1066/2010/EU rendelete (2010. november 19.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 9 |
| | * | A Bizottság 1067/2010/EU rendelete (2010. november 19.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 11 |
| | | A Bizottság 1068/2010/EU rendelete (2010. november 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 14 |
| | | A Bizottság 1069/2010/EU rendelete (2010. november 19.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 16 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2010/79/EU irányelve (2010. november 19.) az illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról szóló 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról | 18 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/696/EU |
| | * | A Tanács határozata (2010. november 17.) a Számvevőszék egy tagjának kinevezéséről | 20 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 29. sz. előírása – Egységes rendelkezések a haszongépjárművek vezetőfülkéjében ülő személyek védelme tekintetében történő jóváhagyásáról | 21 |
| | | INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Egységes szerkezetbe foglalt keretmegállapodás az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról | 47 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Értesítés az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás hatálybalépéséről

1

RENDELETEK

*

A Tanács 1064/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. november 17.) az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

2

*

A Bizottság 1065/2010/EU rendelete (2010. november 19.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

7

*

A Bizottság 1066/2010/EU rendelete (2010. november 19.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

9

*

A Bizottság 1067/2010/EU rendelete (2010. november 19.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

11

A Bizottság 1068/2010/EU rendelete (2010. november 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

14

A Bizottság 1069/2010/EU rendelete (2010. november 19.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

16

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2010/79/EU irányelve (2010. november 19.) az illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról szóló 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

18

HATÁROZATOK

2010/696/EU

*

A Tanács határozata (2010. november 17.) a Számvevőszék egy tagjának kinevezéséről

20

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 29. sz. előírása – Egységes rendelkezések a haszongépjárművek vezetőfülkéjében ülő személyek védelme tekintetében történő jóváhagyásáról

21

INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Egységes szerkezetbe foglalt keretmegállapodás az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról

47

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 20.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 304/1

---

Értesítés az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti, 2007. november 30-án aláírt tudományos és technológiai együttműködési megállapodás (1) meghosszabbításáról szóló megállapodás a 11. cikkében foglaltaknak megfelelően 2010. május 17-én hatályba lépett.

---

(1)  HL L 171., 2009.7.1., 19. o.

---

RENDELETEK

| 20.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 304/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 304/2

---

A TANÁCS 1064/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. november 17.)

az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) és (5) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) és különösen annak 19. cikkére és 22. cikke (1) bekezdésének első mondatára,

tekintettel az Európai Bizottság (Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

1.1.   Előzetes vizsgálatok és meglévő kiegyenlítő intézkedések

| (1) | 1999 decemberében a Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (3) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára. A fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat a továbbiakban: „eredeti szubvencióellenes vizsgálat”. Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett, 3,8 % és 19,1 % közötti ad valorem kiegyenlítő vámként, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvámként jelentek meg. Az eredeti szubvencióellenes vizsgálat vizsgálati időszaka 1997. október 1-jétől1998. szeptember 30-ig tartott. |
| --- | --- |

(1)

1999 decemberében a Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (3) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára. A fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat a továbbiakban: „eredeti szubvencióellenes vizsgálat”. Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett, 3,8 % és 19,1 % közötti ad valorem kiegyenlítő vámként, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvámként jelentek meg. Az eredeti szubvencióellenes vizsgálat vizsgálati időszaka 1997. október 1-jétől1998. szeptember 30-ig tartott.

| (2) | A szubvencióellenes alaprendelet 18. cikkében előírt hatályvesztési felülvizsgálatot követően 2006 márciusában a Tanács 367/2006/EK rendelettel (4) fenntartotta az Indiából származó PET-fólia behozatalára a 2597/1999/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. A vizsgálati időszak 2003. október 1-jétől2004. szeptember 30-ig tartott. |
| --- | --- |

(2)

A szubvencióellenes alaprendelet 18. cikkében előírt hatályvesztési felülvizsgálatot követően 2006 márciusában a Tanács 367/2006/EK rendelettel (4) fenntartotta az Indiából származó PET-fólia behozatalára a 2597/1999/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. A vizsgálati időszak 2003. október 1-jétől2004. szeptember 30-ig tartott.

| (3) | 2006 augusztusában egy indiai PET-fólia gyártó – a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware) – támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1288/2006/EK rendelettel (5) módosította a Garware-re a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. |
| --- | --- |

(3)

2006 augusztusában egy indiai PET-fólia gyártó – a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware) – támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1288/2006/EK rendelettel (5) módosította a Garware-re a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

| (4) | Egy másik indiai PET-fólia gyártó – a Jindal Poly Films, Limited, korábbi nevén Jindal Polyester Ltd. (a továbbiakban: Jindal) – támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2007 szeptemberében az 1124/2007/EK rendelettel (6) módosította a Jindalra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. |
| --- | --- |

(4)

Egy másik indiai PET-fólia gyártó – a Jindal Poly Films, Limited, korábbi nevén Jindal Polyester Ltd. (a továbbiakban: Jindal) – támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2007 szeptemberében az 1124/2007/EK rendelettel (6) módosította a Jindalra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

| (5) | Öt indiai PET-fólia gyártó támogatásának a Bizottság általi, saját kezdeményezésre végzett részleges időközi felülvizsgálatát követően 2009 januárjában a Tanács a 15/2009/EK rendelettel (7) módosította az ezekre a vállalatokra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. |
| --- | --- |

(5)

Öt indiai PET-fólia gyártó támogatásának a Bizottság általi, saját kezdeményezésre végzett részleges időközi felülvizsgálatát követően 2009 januárjában a Tanács a 15/2009/EK rendelettel (7) módosította az ezekre a vállalatokra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

| (6) | 2010 júniusában a Jindal támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács a 2010/579/EU rendelettel (8) módosította a Jindalra az 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. |
| --- | --- |

(6)

2010 júniusában a Jindal támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács a 2010/579/EU rendelettel (8) módosította a Jindalra az 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

1.2.   Korábbi vizsgálatok és meglévő dömpingellenes intézkedések

| (7) | A Tanács 2001 augusztusában az 1676/2001/EK rendelettel (9) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára. A fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat a továbbiakban: „eredeti dömpingellenes vizsgálat”. Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportáló gyártóktól származó behozatalra kivetett 0 % és 62,6 % közötti dömpingellenes értékvám, míg az összes többi vállalat vonatkozásában 53,3 %-os maradványvám formáját öltötték. |
| --- | --- |

(7)

A Tanács 2001 augusztusában az 1676/2001/EK rendelettel (9) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára. A fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat a továbbiakban: „eredeti dömpingellenes vizsgálat”. Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportáló gyártóktól származó behozatalra kivetett 0 % és 62,6 % közötti dömpingellenes értékvám, míg az összes többi vállalat vonatkozásában 53,3 %-os maradványvám formáját öltötték.

| (8) | A Tanács 2006 márciusában a 366/2006/EK rendelettel (10) módosította az 1676/2001/EK rendelettel meghozott intézkedéseket. A kivetett dömpingellenes vám mértéke 0 % és 18 % között volt, figyelembe véve a végleges kiegyenlítő vámoknak a 367/2006/EK rendeletnek megfelelően végzett hatályvesztési felülvizsgálatának megállapításait. |
| --- | --- |

(8)

A Tanács 2006 márciusában a 366/2006/EK rendelettel (10) módosította az 1676/2001/EK rendelettel meghozott intézkedéseket. A kivetett dömpingellenes vám mértéke 0 % és 18 % között volt, figyelembe véve a végleges kiegyenlítő vámoknak a 367/2006/EK rendeletnek megfelelően végzett hatályvesztési felülvizsgálatának megállapításait.

| (9) | Egy indiai PET-fólia gyártó, a Garware támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2006 augusztusában az 1288/2006/EK rendelettel módosította a Garware-re az 1676/2001/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot. |
| --- | --- |

(9)

Egy indiai PET-fólia gyártó, a Garware támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2006 augusztusában az 1288/2006/EK rendelettel módosította a Garware-re az 1676/2001/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot.

| (10) | Egy újabb exportáló gyártó kérelmét követően a Tanács 2006 szeptemberében az 1424/2006/EK rendelettel (11) módosította az 1676/2001/EK rendeletet az SRF Limited tekintetében. A módosított rendelet 15,5 %-os dömpingkülönbözetet és 3,5 %-os dömpingellenes vámtételt állapított meg az érintett vállalat vonatkozásában, figyelembe véve a vállalat exporttámogatási különbözetét, amelyet a 367/2006/EK rendelet elfogadását eredményező szubvencióellenes vizsgálat során határoztak meg. Mivel a kérelmezőre egyéni kiegyenlítő vám nem vonatkozott, az összes többi vállalatra megállapított vámokat alkalmazták. |
| --- | --- |

(10)

Egy újabb exportáló gyártó kérelmét követően a Tanács 2006 szeptemberében az 1424/2006/EK rendelettel (11) módosította az 1676/2001/EK rendeletet az SRF Limited tekintetében. A módosított rendelet 15,5 %-os dömpingkülönbözetet és 3,5 %-os dömpingellenes vámtételt állapított meg az érintett vállalat vonatkozásában, figyelembe véve a vállalat exporttámogatási különbözetét, amelyet a 367/2006/EK rendelet elfogadását eredményező szubvencióellenes vizsgálat során határoztak meg. Mivel a kérelmezőre egyéni kiegyenlítő vám nem vonatkozott, az összes többi vállalatra megállapított vámokat alkalmazták.

| (11) | A Tanács 2007 novemberében az 1292/2007/EK rendelettel (12) – a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően – végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára. Ugyanez a rendelet megszüntette a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, az egyik indiai exportőrre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot. |
| --- | --- |

(11)

A Tanács 2007 novemberében az 1292/2007/EK rendelettel (12) – a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően – végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára. Ugyanez a rendelet megszüntette a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, az egyik indiai exportőrre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot.

| (12) | Öt indiai PET-fólia gyártó támogatásának a Bizottság általi, saját kezdeményezésre végzett részleges időközi felülvizsgálatát követően 2009 januárjában a Tanács a 15/2009/EK rendelettel módosította az ezekre a vállalatokra a 1292/2007/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot. |
| --- | --- |

(12)

Öt indiai PET-fólia gyártó támogatásának a Bizottság általi, saját kezdeményezésre végzett részleges időközi felülvizsgálatát követően 2009 januárjában a Tanács a 15/2009/EK rendelettel módosította az ezekre a vállalatokra a 1292/2007/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot.

2.   ELJÁRÁS

2.1.   A felülvizsgálat indokai

| (13) | A Polyplex Corporation Limited vállalat, egy indiai exportáló gyártó (a továbbiakban: kérelmező) a szubvencióellenes alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtott be. A kérelem a termékkör vizsgálatára korlátozódott, pontosabban annak egyértelműsítésére, hogy bizonyos terméktípusok a PET-fólia behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések hatálya alá tartoznak-e. |
| --- | --- |

(13)

A Polyplex Corporation Limited vállalat, egy indiai exportáló gyártó (a továbbiakban: kérelmező) a szubvencióellenes alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtott be. A kérelem a termékkör vizsgálatára korlátozódott, pontosabban annak egyértelműsítésére, hogy bizonyos terméktípusok a PET-fólia behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések hatálya alá tartoznak-e.

| (14) | A kérelmező azt kérte, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fóliát (SPRL), amennyiben az beletartozik az érintett termék meghatározásába, zárják ki azon termékek köréből, amelyekre az Indiából származó PET-fólia behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések érvényesek. A kérelmező prima facie bizonyítékokkal szolgált arról, hogy alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőit tekintve a szilikonizált poliészter elválasztó fólia jelentősen különbözik az érintett terméktől. |
| --- | --- |

(14)

A kérelmező azt kérte, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fóliát (SPRL), amennyiben az beletartozik az érintett termék meghatározásába, zárják ki azon termékek köréből, amelyekre az Indiából származó PET-fólia behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések érvényesek. A kérelmező prima facie bizonyítékokkal szolgált arról, hogy alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőit tekintve a szilikonizált poliészter elválasztó fólia jelentősen különbözik az érintett terméktől.

2.2.   Az eljárás megindítása

| (15) | Mivel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2009. szeptember 9-én megjelent értesítéssel (13) (A vizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy a dömpingellenes alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének és a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikkének rendelkezései alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a termékkör vizsgálatára korlátozódik. A felülvizsgálat főként azt hivatott tisztázni, hogy az SPRL az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék kategóriájába tartozik-e. |
| --- | --- |

(15)

Mivel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2009. szeptember 9-én megjelent értesítéssel (13) (A vizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy a dömpingellenes alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének és a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikkének rendelkezései alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a termékkör vizsgálatára korlátozódik. A felülvizsgálat főként azt hivatott tisztázni, hogy az SPRL az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék kategóriájába tartozik-e.

2.3.   Felülvizsgálati eljárás

| (16) | A Bizottság hivatalosan értesítette az Indiai Köztársaság (a továbbiakban: érintett ország) hatóságait és az összes ismert érintett felet, azaz az érintett ország exportáló gyártóit, az uniós felhasználókat, importőröket és gyártókat a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy írásban ismertessék észrevételeiket, illetve, hogy az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben rögzített határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság hivatalosan értesítette az Indiai Köztársaság (a továbbiakban: érintett ország) hatóságait és az összes ismert érintett felet, azaz az érintett ország exportáló gyártóit, az uniós felhasználókat, importőröket és gyártókat a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy írásban ismertessék észrevételeiket, illetve, hogy az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben rögzített határidőn belül meghallgatást kérjenek.

| (17) | Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(17)

Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

| (18) | A Bizottság kérdőíveket küldött az összes ismert érintett félnek és minden egyéb félnek, amelyek az eljárás kezdeményezéséről szóló közleményben megállapított határidőn belül jelentkeztek. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság kérdőíveket küldött az összes ismert érintett félnek és minden egyéb félnek, amelyek az eljárás kezdeményezéséről szóló közleményben megállapított határidőn belül jelentkeztek.

| (19) | A kérdőívre a kérelmezőtől, két másik indiai exportáló gyártótól, négy uniós gyártótól és két uniós importőrtől érkezett válasz. |
| --- | --- |

(19)

A kérdőívre a kérelmezőtől, két másik indiai exportáló gyártótól, négy uniós gyártótól és két uniós importőrtől érkezett válasz.

| (20) | A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden általa szükségesnek tartott információt annak megvizsgálásához, hogy szükséges-e a meglévő dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések hatályának módosítása, továbbá az alábbi vállalatok létesítményeiben ellenőrző látogatásokat tett:






  — | Garware Polyester Limited, Mumbai, India, |
| --- | --- | --- |

(20)

A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden általa szükségesnek tartott információt annak megvizsgálásához, hogy szükséges-e a meglévő dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések hatályának módosítása, továbbá az alábbi vállalatok létesítményeiben ellenőrző látogatásokat tett:

—

Garware Polyester Limited, Mumbai, India,

| — | Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Németország, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Németország,

| — | Polyplex Corporation Limited, Noida, India. |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, Noida, India.

| (21) | A vizsgálat a 2008. április 1. és 2009. március 31. közötti időszakban zajlott le (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak). |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálat a 2008. április 1. és 2009. március 31. közötti időszakban zajlott le (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak).

3.   ÉRINTETT TERMÉK

| (22) | Az érintett termék megegyezik a 367/2006/EK és az 1292/2007/EK rendeletben meghatározott termékkel, nevezetesen az Indiából származó és az ex 3920 62 19 és ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET) fóliával. |
| --- | --- |

(22)

Az érintett termék megegyezik a 367/2006/EK és az 1292/2007/EK rendeletben meghatározott termékkel, nevezetesen az Indiából származó és az ex 3920 62 19 és ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET) fóliával.

4.   A FELÜLVIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAI

4.1.   Előzmények

| (23) | A PET-fólia nem öntapadó, polietilén-teraftalátból készült fólia. A PET-fóliát mindig PET polimerből állítják elő, és egy alapfóliából áll, amelyet a gyártási folyamat során vagy azt követően további megmunkálásnak vethetnek alá. Ezek az alapfólián végzett kezelések rendszerint a koronakezelést, fémezést vagy kémiai bevonást foglalják magukban. |
| --- | --- |

(23)

A PET-fólia nem öntapadó, polietilén-teraftalátból készült fólia. A PET-fóliát mindig PET polimerből állítják elő, és egy alapfóliából áll, amelyet a gyártási folyamat során vagy azt követően további megmunkálásnak vethetnek alá. Ezek az alapfólián végzett kezelések rendszerint a koronakezelést, fémezést vagy kémiai bevonást foglalják magukban.

| (24) | A PET-fólia meghatározott fizikai, technikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, amelyek megkülönböztetik más fóliáktól. Ilyen jellemzők például a nagy szakítószilárdság, a nagyon jó elektromos tulajdonságok, az alacsony nedvszívó képesség és a nedvességállóság, az alacsony zsugorodási és a jó barrier tulajdonságok. Bár ezek a meghatározott jellemzők számos PET-fólia típusra érvényesek, ezek a típusok mégis mind ugyanolyan alapvető fizikai, technikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a PET-alapfólia. A PET-fóliának öt széles végfelhasználási területe van, amelyek öt piaci szegmenshez kapcsolódnak: mágneses adathordozók, csomagolás, elektrotechnikai, képtárolási és ipari alkalmazások. |
| --- | --- |

(24)

A PET-fólia meghatározott fizikai, technikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, amelyek megkülönböztetik más fóliáktól. Ilyen jellemzők például a nagy szakítószilárdság, a nagyon jó elektromos tulajdonságok, az alacsony nedvszívó képesség és a nedvességállóság, az alacsony zsugorodási és a jó barrier tulajdonságok. Bár ezek a meghatározott jellemzők számos PET-fólia típusra érvényesek, ezek a típusok mégis mind ugyanolyan alapvető fizikai, technikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a PET-alapfólia. A PET-fóliának öt széles végfelhasználási területe van, amelyek öt piaci szegmenshez kapcsolódnak: mágneses adathordozók, csomagolás, elektrotechnikai, képtárolási és ipari alkalmazások.

4.2.   Módszer

| (25) | Annak megítélése érdekében, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az egyéb típusú PET-fóliák egyetlen terméknek tekintendők-e, megvizsgálták, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az egyéb PET-fóliák alapvetően azonos fizikai, technikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek-e. Ezenkívül vizsgálták a termékek gyártási eljárásait, a különbségeket a végfelhasználási területeken, a felcserélhetőséget, valamint a költségek és az árak közötti különbségeket. |
| --- | --- |

(25)

Annak megítélése érdekében, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az egyéb típusú PET-fóliák egyetlen terméknek tekintendők-e, megvizsgálták, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az egyéb PET-fóliák alapvetően azonos fizikai, technikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek-e. Ezenkívül vizsgálták a termékek gyártási eljárásait, a különbségeket a végfelhasználási területeken, a felcserélhetőséget, valamint a költségek és az árak közötti különbségeket.

4.3.   A felek fő érvei

| (26) | A kérelmező azt állította, hogy alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőit tekintve a szilikonizált poliészter elválasztó fólia különbözik az érintett terméktől. A szilikonizált poliészter elválasztó fólia viszonylag kis tapadási ereje és alacsony felületi feszültsége a fóliát csúszóssá teszi, következésképpen annak felülete alkalmatlanná válik a festésre, bevonásra, ragasztásra és fémezésre. A kérelmező szerint a nem vulkanizált szilikon fólián belüli migrálása következtében, még az egyik oldalán bevont szilikonizált poliészter elválasztó fólia bevonatlan oldala is lényeges eltéréseket mutat fizikai és technikai jellemzői tekintetében a más típusú PET-fóliákkal összehasonlítva. Ezek a jellemzők állítólag megakadályozzák a szilikonizált poliészter elválasztó fólia alkalmazását a PET-fólia ágazat eredeti vizsgálat során azonosított szegmensei, vagyis a mágneses adathordozók, csomagolás, elektrotechnikai, képtárolási és ipari alkalmazások területén. Másrészről a más típusú PET-fóliák elválasztó fóliaként való használatát funkcionálisan aktív felületük lehetetlenné teszi, mivel erősen hozzátapadnának a tapadó felületekhez. Következésképpen, a kérelmező érvelése szerint a szilikonizált poliészter elválasztó fólia alkalmazása egyetlen más típusú PET-fólia alkalmazásával sem cserélhető fel. |
| --- | --- |

(26)

A kérelmező azt állította, hogy alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőit tekintve a szilikonizált poliészter elválasztó fólia különbözik az érintett terméktől. A szilikonizált poliészter elválasztó fólia viszonylag kis tapadási ereje és alacsony felületi feszültsége a fóliát csúszóssá teszi, következésképpen annak felülete alkalmatlanná válik a festésre, bevonásra, ragasztásra és fémezésre. A kérelmező szerint a nem vulkanizált szilikon fólián belüli migrálása következtében, még az egyik oldalán bevont szilikonizált poliészter elválasztó fólia bevonatlan oldala is lényeges eltéréseket mutat fizikai és technikai jellemzői tekintetében a más típusú PET-fóliákkal összehasonlítva. Ezek a jellemzők állítólag megakadályozzák a szilikonizált poliészter elválasztó fólia alkalmazását a PET-fólia ágazat eredeti vizsgálat során azonosított szegmensei, vagyis a mágneses adathordozók, csomagolás, elektrotechnikai, képtárolási és ipari alkalmazások területén. Másrészről a más típusú PET-fóliák elválasztó fóliaként való használatát funkcionálisan aktív felületük lehetetlenné teszi, mivel erősen hozzátapadnának a tapadó felületekhez. Következésképpen, a kérelmező érvelése szerint a szilikonizált poliészter elválasztó fólia alkalmazása egyetlen más típusú PET-fólia alkalmazásával sem cserélhető fel.

| (27) | Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a kérelmező érvelése két egymást követő, mesterségesen korlátozott összehasonlításra támaszkodott. Egyrészt a kérelmező a szilikonizált poliészter elválasztó fóliát csak a PET-fóliák egy szűk körét képviselő PET-alapfóliával hasonlította össze, a szilikonizált poliészter elválasztó fóliával jobban összehasonlítható, más típusú bevont PET-fóliákkal nem. Másrészt ez az állítólagosan korlátozott összehasonlítás csak a fizikai és kémiai jellemzők egy igen szelektív és korlátozott körét vette figyelembe. Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fóliát más típusú PET-fóliák széles körével reprezentatív mennyiségű kémiai és fizikai jellemző mentén összehasonlítva világosan látszik, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az egyéb típusú PET-fóliák azonos terméknek tekinthetők, és továbbra is a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések hatálya alá kell tartozniuk. Az uniós gazdasági ágazat szerint a szilikonizált poliészter elválasztó fólia gyakorlatilag egy szilikon réteggel utólagosan bevont PET-fólia. Ez elvileg nem különbözik a bevonattal ellátott más típusú fóliáktól, mint például a fémezett, antisztatikus bevonattal vagy záróréteggel ellátott fólia, és mint ilyen, egyértelműen az érintett terméknek tekintendő. Állításai alátámasztására az uniós gazdasági ágazat több különböző típusú PET-fólia számos fizikai és kémiai jellemző mentén történt összehasonlításával szolgált. |
| --- | --- |

(27)

Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a kérelmező érvelése két egymást követő, mesterségesen korlátozott összehasonlításra támaszkodott. Egyrészt a kérelmező a szilikonizált poliészter elválasztó fóliát csak a PET-fóliák egy szűk körét képviselő PET-alapfóliával hasonlította össze, a szilikonizált poliészter elválasztó fóliával jobban összehasonlítható, más típusú bevont PET-fóliákkal nem. Másrészt ez az állítólagosan korlátozott összehasonlítás csak a fizikai és kémiai jellemzők egy igen szelektív és korlátozott körét vette figyelembe. Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fóliát más típusú PET-fóliák széles körével reprezentatív mennyiségű kémiai és fizikai jellemző mentén összehasonlítva világosan látszik, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az egyéb típusú PET-fóliák azonos terméknek tekinthetők, és továbbra is a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések hatálya alá kell tartozniuk. Az uniós gazdasági ágazat szerint a szilikonizált poliészter elválasztó fólia gyakorlatilag egy szilikon réteggel utólagosan bevont PET-fólia. Ez elvileg nem különbözik a bevonattal ellátott más típusú fóliáktól, mint például a fémezett, antisztatikus bevonattal vagy záróréteggel ellátott fólia, és mint ilyen, egyértelműen az érintett terméknek tekintendő. Állításai alátámasztására az uniós gazdasági ágazat több különböző típusú PET-fólia számos fizikai és kémiai jellemző mentén történt összehasonlításával szolgált.

4.4.   Ténymegállapítások

4.4.1.   Fizikai és kémiai jellemzők

| (28) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a (27) preambulumbekezdésben említett két jellemző, azaz a szilikonizált poliészter elválasztó fólia kis tapadási ereje és alacsony felületi feszültsége csak kiegészítő jellemzők a PET-fólia eredeti dömpingellenes vizsgálat (14) során megállapított és a (24) preambulumbekezdésben említett alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői mellett. Megjegyzendő ezzel kapcsolatban, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői azonosak a más típusú PET-fóliák jellemzőivel. |
| --- | --- |

(28)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a (27) preambulumbekezdésben említett két jellemző, azaz a szilikonizált poliészter elválasztó fólia kis tapadási ereje és alacsony felületi feszültsége csak kiegészítő jellemzők a PET-fólia eredeti dömpingellenes vizsgálat (14) során megállapított és a (24) preambulumbekezdésben említett alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői mellett. Megjegyzendő ezzel kapcsolatban, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői azonosak a más típusú PET-fóliák jellemzőivel.

| (29) | A szilikonizált poliészter elválasztó fóliára két jellemző tulajdonságot, azaz a kis tapadási erőt és az alacsony felületi feszültséget tekintve megállapítást nyert, hogy ezek nem a PET-fólia, hanem inkább annak szilikonizált felülete, vagyis gyakorlatilag a szilikon tulajdonságai. A szilikon, úgy mint bármilyen más anyagból készült bevonat megváltoztatja a fólia felületének bizonyos jellemzőit, nem változtatja meg azonban magának a PET-alapfóliának az alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőit, amely a bevonat alatt ugyanaz marad. |
| --- | --- |

(29)

A szilikonizált poliészter elválasztó fóliára két jellemző tulajdonságot, azaz a kis tapadási erőt és az alacsony felületi feszültséget tekintve megállapítást nyert, hogy ezek nem a PET-fólia, hanem inkább annak szilikonizált felülete, vagyis gyakorlatilag a szilikon tulajdonságai. A szilikon, úgy mint bármilyen más anyagból készült bevonat megváltoztatja a fólia felületének bizonyos jellemzőit, nem változtatja meg azonban magának a PET-alapfóliának az alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőit, amely a bevonat alatt ugyanaz marad.

| (30) | Igaz ugyan, hogy a PET-fólia szilikonnal történő bevonása a felületen kis tapadási erőt és alacsony felületi feszültséget eredményez, hasonlóan lehetne érvelni a többi bevonat esetében is, azaz ha a felületet más típusú bevonattal látják el, a PET-fólia más jellemző tulajdonságokat vesz fel. Bizonyos esetekben a bevonat olyan tulajdonságokat eredményezhet, amelyek a PET-fóliának csak igen speciális felhasználását teszik lehetővé. A szilikon bevonat ebben a tekintetben semmiképpen nem egyedülálló. A más típusú bevonattal ellátott, további speciális termékek között említhetők például a hegeszthető fóliák, a páramentesítő réteggel bevont fóliák, a lehúzható/újrazárható fóliák és a kopoliészter bevonatú fóliák. Azonban az összes ilyen típus alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői azonosak, és valamennyi az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék kategóriájába tartozik. |
| --- | --- |

(30)

Igaz ugyan, hogy a PET-fólia szilikonnal történő bevonása a felületen kis tapadási erőt és alacsony felületi feszültséget eredményez, hasonlóan lehetne érvelni a többi bevonat esetében is, azaz ha a felületet más típusú bevonattal látják el, a PET-fólia más jellemző tulajdonságokat vesz fel. Bizonyos esetekben a bevonat olyan tulajdonságokat eredményezhet, amelyek a PET-fóliának csak igen speciális felhasználását teszik lehetővé. A szilikon bevonat ebben a tekintetben semmiképpen nem egyedülálló. A más típusú bevonattal ellátott, további speciális termékek között említhetők például a hegeszthető fóliák, a páramentesítő réteggel bevont fóliák, a lehúzható/újrazárható fóliák és a kopoliészter bevonatú fóliák. Azonban az összes ilyen típus alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői azonosak, és valamennyi az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék kategóriájába tartozik.

| (31) | Ennek alapján megállapítható, hogy az alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőik tekintetében nincsenek olyan lényeges különbségek a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az egyéb PET-fóliák között, amelyek indokolnák a szilikonizált poliészter elválasztó fólia kizárását a termékkörből. |
| --- | --- |

(31)

Ennek alapján megállapítható, hogy az alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőik tekintetében nincsenek olyan lényeges különbségek a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az egyéb PET-fóliák között, amelyek indokolnák a szilikonizált poliészter elválasztó fólia kizárását a termékkörből.

4.4.2.   Egyéb kritériumok összehasonlítása

| (32) | A teljesség kedvéért megvizsgálták a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő egyéb állításokat is, amelyek állítólag arról tanúskodnak, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és a PET-fólia egymástól különböző termékek. |
| --- | --- |

(32)

A teljesség kedvéért megvizsgálták a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő egyéb állításokat is, amelyek állítólag arról tanúskodnak, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és a PET-fólia egymástól különböző termékek.

4.4.2.1.   Gyártási folyamat

| (33) | A kérelmező azt állította, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia gyártása az egyéb típusú PET-fóliákétól eltérő gyártási beredezéseket igényel. |
| --- | --- |

(33)

A kérelmező azt állította, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia gyártása az egyéb típusú PET-fóliákétól eltérő gyártási beredezéseket igényel.

| (34) | A (23) preambulumbekezdésben is említettek szerint a PET-fóliát mindig PET polimerből állítják elő, és egy alapfóliából áll, amelyet a gyártási folyamat során vagy azt követően további megmunkálásnak vethetnek alá. Ezek az alapfólián végzett kezelések rendszerint a koronakezelést, fémezést vagy kémiai bevonást foglalják magukban. |
| --- | --- |

(34)

A (23) preambulumbekezdésben is említettek szerint a PET-fóliát mindig PET polimerből állítják elő, és egy alapfóliából áll, amelyet a gyártási folyamat során vagy azt követően további megmunkálásnak vethetnek alá. Ezek az alapfólián végzett kezelések rendszerint a koronakezelést, fémezést vagy kémiai bevonást foglalják magukban.

| (35) | Az SPRL egy szilikon réteggel bevont PET-fólia. A vizsgálat rámutatott, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia előállításának két különböző technológiája létezik. Az uniós gyártó az „in-line” bevonási eljárást alkalmazó gyártási folyamatot vizsgálta meg. A PET-alapfóliát ebben az eljárásban a gyártási folyamat során vonják be, a nyújtást megelőzően. A bevonási modul a gyártási folyamatnak csak egy kiegészítő, elhagyható eleme. Ezzel ellentétben, az indiai gyártó az „off-line” bevonási technológia alkalmazását vizsgálta. Ebben az eljárásban először előállítják a PET-fóliát, amely bevonása ezt követően egy külön gyártási folyamatban történik. |
| --- | --- |

(35)

Az SPRL egy szilikon réteggel bevont PET-fólia. A vizsgálat rámutatott, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia előállításának két különböző technológiája létezik. Az uniós gyártó az „in-line” bevonási eljárást alkalmazó gyártási folyamatot vizsgálta meg. A PET-alapfóliát ebben az eljárásban a gyártási folyamat során vonják be, a nyújtást megelőzően. A bevonási modul a gyártási folyamatnak csak egy kiegészítő, elhagyható eleme. Ezzel ellentétben, az indiai gyártó az „off-line” bevonási technológia alkalmazását vizsgálta. Ebben az eljárásban először előállítják a PET-fóliát, amely bevonása ezt követően egy külön gyártási folyamatban történik.

| (36) | Megállapítást nyert, hogy az in-line és az off-line technológia közötti választás pusztán gazdasági természetű, mivel az in-line bevonási eljáráshoz szükséges gyártási modul beruházási költsége körülbelül tízszer magasabb, mint az off-line bevonási technológiát alkalmazó gyártósorhoz szükséges beruházásé. Az in-line bevonás előnye a sokkal nagyobb gyártási sebesség, amely jelentős termelési volumen elérését teszi lehetővé. Az in-line bevonás a szilikon egységnyi költségeinek megtakarítását is eredményezi, mivel a szilikon réteg vékonyabb, mint az off-line bevonás esetén. |
| --- | --- |

(36)

Megállapítást nyert, hogy az in-line és az off-line technológia közötti választás pusztán gazdasági természetű, mivel az in-line bevonási eljáráshoz szükséges gyártási modul beruházási költsége körülbelül tízszer magasabb, mint az off-line bevonási technológiát alkalmazó gyártósorhoz szükséges beruházásé. Az in-line bevonás előnye a sokkal nagyobb gyártási sebesség, amely jelentős termelési volumen elérését teszi lehetővé. Az in-line bevonás a szilikon egységnyi költségeinek megtakarítását is eredményezi, mivel a szilikon réteg vékonyabb, mint az off-line bevonás esetén.

| (37) | Megjegyzendő, hogy a két különböző bevonási módszer létezése nem változtat a szilikonizált poliészter elválasztó fólia alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőin, amelyek továbbra is azonosak a más típusú PET-fóliák jellemzőivel. A különböző gyártási folyamatok önmagukban nem lényegesek annak meghatározása szempontjából, hogy egy terméktípus külön terméknek minősül-e, feltéve, hogy a folyamtok során előállított terméktípusok alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőik szempontjából hasonlónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(37)

Megjegyzendő, hogy a két különböző bevonási módszer létezése nem változtat a szilikonizált poliészter elválasztó fólia alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőin, amelyek továbbra is azonosak a más típusú PET-fóliák jellemzőivel. A különböző gyártási folyamatok önmagukban nem lényegesek annak meghatározása szempontjából, hogy egy terméktípus külön terméknek minősül-e, feltéve, hogy a folyamtok során előállított terméktípusok alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőik szempontjából hasonlónak tekinthetők.

4.4.2.2.   Az alapvető végfelhasználás és felcserélhetőség különbségei

| (38) | A kérelmező azt állította továbbá, hogy nincs felcserélhetőség a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és a más típusú PET-fóliák alkalmazásai között. Ezt az állítást a vizsgálat megerősítette. Azonban az eredeti vizsgálat következtetése szerint ez az állítás más, speciálisan kezelt PET-fóliákra is igaz. |
| --- | --- |

(38)

A kérelmező azt állította továbbá, hogy nincs felcserélhetőség a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és a más típusú PET-fóliák alkalmazásai között. Ezt az állítást a vizsgálat megerősítette. Azonban az eredeti vizsgálat következtetése szerint ez az állítás más, speciálisan kezelt PET-fóliákra is igaz.

| (39) | A vizsgálat megerősítette, hogy a PET-fólia bevonásának vagy bármely egyéb egyedi kezelésének az a célja, hogy a fóliát egy meghatározott felhasználásra alkalmassá tegye. A bevonati rétegként választott anyag minden esetben rendelkezik bizonyos, az adott célt szolgáló jellemzőkkel. A szilikon ilyen jellemzője például a kis tapadási erő. A bevonati rétegnek lehetnek más speciális jellemzői (a szilikonnak például az alacsony felületi feszültség), amelyek a bevont terméket alkalmatlanná teszik más felhasználásra. Számos más típusú, bevonattal ellátott vagy más módon kezelt PET-fólia létezik, amelyek felhasználása a fenti okok miatt korlátozott és speciális. |
| --- | --- |

(39)

A vizsgálat megerősítette, hogy a PET-fólia bevonásának vagy bármely egyéb egyedi kezelésének az a célja, hogy a fóliát egy meghatározott felhasználásra alkalmassá tegye. A bevonati rétegként választott anyag minden esetben rendelkezik bizonyos, az adott célt szolgáló jellemzőkkel. A szilikon ilyen jellemzője például a kis tapadási erő. A bevonati rétegnek lehetnek más speciális jellemzői (a szilikonnak például az alacsony felületi feszültség), amelyek a bevont terméket alkalmatlanná teszik más felhasználásra. Számos más típusú, bevonattal ellátott vagy más módon kezelt PET-fólia létezik, amelyek felhasználása a fenti okok miatt korlátozott és speciális.

| (40) | Ezért, bár a szilikonizált poliészter elválasztó fólia kifejezetten csak bizonyos felhasználásokra alkalmas, alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői azonosak a más típusú PET-fóliák jellemzőivel. Következésképpen a felcserélhetőség és a végfelhasználás nem lényeges annak meghatározása szempontjából, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia különböző terméknek tekintendő-e. |
| --- | --- |

(40)

Ezért, bár a szilikonizált poliészter elválasztó fólia kifejezetten csak bizonyos felhasználásokra alkalmas, alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői azonosak a más típusú PET-fóliák jellemzőivel. Következésképpen a felcserélhetőség és a végfelhasználás nem lényeges annak meghatározása szempontjából, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia különböző terméknek tekintendő-e.

4.4.2.3.   A költségek és árak közötti különbségek

| (41) | Végezetül a kérelmező azt állította, hogy a PET-alapfólia szilikonizálási folyamata kiegészítő költségekkel jár. |
| --- | --- |

(41)

Végezetül a kérelmező azt állította, hogy a PET-alapfólia szilikonizálási folyamata kiegészítő költségekkel jár.

| (42) | Valóban megerősítést nyert, hogy a szilikon bevonattal történő ellátás kiegészítő költsége – a bevonás módszerétől függően – a gyártási költség 10 %-át is kiteheti. A fenti (35) és (36) preambulumbekezdésekben említettek szerint a kérelmező a szilikon egységnyi költségeinek szempontjából a költségesebb módszert választotta. Hangsúlyozni kell azonban, hogy a PET-alapfólia gyártási költségeihez viszonyítva ez egy kiegészítő költség. A PET-fólia más anyagokból készült bevonattal történő ellátása, úgy mint a fémezési eljárás szintén növeli a gyártási költségeket és ezáltal az árakat. |
| --- | --- |

(42)

Valóban megerősítést nyert, hogy a szilikon bevonattal történő ellátás kiegészítő költsége – a bevonás módszerétől függően – a gyártási költség 10 %-át is kiteheti. A fenti (35) és (36) preambulumbekezdésekben említettek szerint a kérelmező a szilikon egységnyi költségeinek szempontjából a költségesebb módszert választotta. Hangsúlyozni kell azonban, hogy a PET-alapfólia gyártási költségeihez viszonyítva ez egy kiegészítő költség. A PET-fólia más anyagokból készült bevonattal történő ellátása, úgy mint a fémezési eljárás szintén növeli a gyártási költségeket és ezáltal az árakat.

| (43) | Ebben a tekintetben azonban úgy ítélték meg, hogy a szilikon bevonattal történő ellátás kiegészítő költsége önmagában nem mérvadó annak meghatározása szempontjából, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia különböző terméknek minősül-e. A költségek és árak különbségei önmagukban nem indokolják azt a következtetést, hogy egy bizonyos terméktípus különböző terméknek tekintendő, amennyiben a termék és az érintett termék alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői azonosak. |
| --- | --- |

(43)

Ebben a tekintetben azonban úgy ítélték meg, hogy a szilikon bevonattal történő ellátás kiegészítő költsége önmagában nem mérvadó annak meghatározása szempontjából, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia különböző terméknek minősül-e. A költségek és árak különbségei önmagukban nem indokolják azt a következtetést, hogy egy bizonyos terméktípus különböző terméknek tekintendő, amennyiben a termék és az érintett termék alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői azonosak.

5.   KÖVETKEZTETÉSEK A TERMÉKKÖRRŐL

| (44) | A vizsgálat megállapításai megerősítették, hogy a PET-fólia szilikonizálási folyamata olyan végterméket eredményez, amely felülete különbözik a PET-alapfólia felületétől. Ez a folyamat azonban nem változtatja meg a termék alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőit. A vizsgálat tulajdonképpen megerősítette, hogy számos olyan speciálisan kezelt PET-fólia típus van forgalomban, amelyek az érintett termék eredeti vizsgálatban megállapított meghatározása alá tartozik. Az elemzett egyéb kritériumok, azaz a gyártási folyamat, a felcserélhetőség/végfelhasználás és a költségek és árak különbségei ezen a következtetésen nem változtattak. |
| --- | --- |

(44)

A vizsgálat megállapításai megerősítették, hogy a PET-fólia szilikonizálási folyamata olyan végterméket eredményez, amely felülete különbözik a PET-alapfólia felületétől. Ez a folyamat azonban nem változtatja meg a termék alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőit. A vizsgálat tulajdonképpen megerősítette, hogy számos olyan speciálisan kezelt PET-fólia típus van forgalomban, amelyek az érintett termék eredeti vizsgálatban megállapított meghatározása alá tartozik. Az elemzett egyéb kritériumok, azaz a gyártási folyamat, a felcserélhetőség/végfelhasználás és a költségek és árak különbségei ezen a következtetésen nem változtattak.

| (45) | A Bizottság valamennyi felet értesítette azokról az alapvető tényekről és megállapításokról, amelyek alapján a fenti következtetéseket levonta. Egyúttal lehetővé tette a felek számára, hogy e tájékoztatást követően, adott határidőn belül ismertethessék álláspontjukat. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság valamennyi felet értesítette azokról az alapvető tényekről és megállapításokról, amelyek alapján a fenti következtetéseket levonta. Egyúttal lehetővé tette a felek számára, hogy e tájékoztatást követően, adott határidőn belül ismertethessék álláspontjukat.

| (46) | A Bizottság a felek által beküldött szóbeli és írásbeli megjegyzéseket megfelelően figyelembe vette, de nem változtatta meg végkövetkeztetését, miszerint a PET-fóliák behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések termékkörét nem módosítja, |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság a felek által beküldött szóbeli és írásbeli megjegyzéseket megfelelően figyelembe vette, de nem változtatta meg végkövetkeztetését, miszerint a PET-fóliák behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések termékkörét nem módosítja,

ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:

1. cikk

Az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fóliának a behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálata a hatályos intézkedések módosítása nélkül megszűnik.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

D. REYNDERS

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

2

(3)  HL L 316, 1999.12.10., 1.o.

3

(4)  HL L 68., 2006.3.8., 15. o.

4

(5)  HL L 236., 2006.8.31., 1. o.

5

(6)  HL L 255., 2007.9.29., 1. o.

6

(7)  HL L 6., 2009.1.10., 1. o.

7

(8)  HL L 168., 2010.7.2., 1. o.

8

(9)  HL L 277., 2001.8.23., 1. o.

9

(10)  HL L 68., 2006.3.8., 6. o.

10

(11)  HL L 270., 2006.9.29., 1. o.

11

(12)  HL L 288., 2007.11.6., 1. o.

12

(13)  HL C 215., 2009.9.9., 19. o.

13

(14)  A 367/2001/EK rendelet (10) preambulumbekezdése.

14

---

| 20.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 304/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 304/7

---

A BIZOTTSÁG 1065/2010/EU RENDELETE

(2010. november 19.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kartonhengerből és fröccsöntött műanyagból készült nyélből álló termék (úgynevezett „textil-henger”).
  A kartonhengert papír borítja, amely a külső oldalán öntapadós, belső oldalát pedig szintetikus műanyag fedi.
  Az öntapadós papírral borított kartonhenger eldobható és cserélhető. A henger egy védő papírrétegbe van csomagolva, amely tartalmazza a termék működésének leírását.
  A terméket például por, szösz, haj, korpa textil ruhákról stb. való eltávolítására szánják. | 9603 90 91 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 4. és 6. általános szabály, valamint a 9603, a 9603 90 és a 9603 90 91 KN-kód szövegezése határozza meg.
  A termék, amely nem sorolható be első látásra egy meghatározott vámtarifaszám alá, leginkább a 9603 vámtarifaszám alá tartozó kefékhez hasonlít. A 9603 vámtarifaszám sokféle, anyagában és formájában jelentősen eltérő árut foglal magában (lásd még a 9603 vámtarifaszámhoz tartozó HR-magyarázatot).
  A terméket ezért a 9603 90 91 KN-kód alá, más kefeként kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Kartonhengerből és fröccsöntött műanyagból készült nyélből álló termék (úgynevezett „textil-henger”).

A kartonhengert papír borítja, amely a külső oldalán öntapadós, belső oldalát pedig szintetikus műanyag fedi.

Az öntapadós papírral borított kartonhenger eldobható és cserélhető. A henger egy védő papírrétegbe van csomagolva, amely tartalmazza a termék működésének leírását.

A terméket például por, szösz, haj, korpa textil ruhákról stb. való eltávolítására szánják.

9603 90 91

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 4. és 6. általános szabály, valamint a 9603, a 9603 90 és a 9603 90 91 KN-kód szövegezése határozza meg.

A termék, amely nem sorolható be első látásra egy meghatározott vámtarifaszám alá, leginkább a 9603 vámtarifaszám alá tartozó kefékhez hasonlít. A 9603 vámtarifaszám sokféle, anyagában és formájában jelentősen eltérő árut foglal magában (lásd még a 9603 vámtarifaszámhoz tartozó HR-magyarázatot).

A terméket ezért a 9603 90 91 KN-kód alá, más kefeként kell besorolni.

---

| 20.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 304/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 304/9

---

A BIZOTTSÁG 1066/2010/EU RENDELETE

(2010. november 19.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Egyetlen készülékházban elhelyezett hangfrekvenciás erősítőből (15 W) és hangszóróból (kb. 20 cm [8 hüvelyk]) álló, kb. 38 × 38 × 20,5 cm méretű, kb. 8 kg tömegű termék.
  A termék a következő eszközökhöz való interfészekkel van felszerelve:






  — | hangszer, például elektromos gitár, |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Egyetlen készülékházban elhelyezett hangfrekvenciás erősítőből (15 W) és hangszóróból (kb. 20 cm [8 hüvelyk]) álló, kb. 38 × 38 × 20,5 cm méretű, kb. 8 kg tömegű termék.

A termék a következő eszközökhöz való interfészekkel van felszerelve:

—

hangszer, például elektromos gitár,

| — | lábbal működtetett, hanghatások előállítására szolgáló szabályozó, |
| --- | --- |

—

lábbal működtetett, hanghatások előállítására szolgáló szabályozó,

| — | hangrögzítő és -lejátszó készülék, például MP3- vagy CD-lejátszó, valamint |
| --- | --- |

—

hangrögzítő és -lejátszó készülék, például MP3- vagy CD-lejátszó, valamint

| — | fejhallgatók. |
| --- | --- |

—

fejhallgatók.

A termék hangerő-, erősítés-, hangszín- és hanghatás-szabályozó gombokkal is fel van szerelve.

A termék elektromos jeleket fogad a hangszertől, ezeket a jeleket a hangfrekvenciás erősítővel felerősíti, majd a hangszóróval átalakítja őket hallható hanggá.

8518 40 89

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a XVI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 3. pontja, valamint a 8518, a 8518 40 és a 8518 40 89 KN-kód szövegezése határozza meg.

Mivel a termék nincs felszerelve és nem is rendelkezik mikrofon csatlakoztatását lehetővé tévő interfésszel, hallható hang fogadására nem képes. Ebből következően a 8518 50 alszám alá, elektronikus hangerősítő egységként nem sorolható be.

A termék a XVI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 3. pontja értelmében összetett gép, mely egy, a 8518 29 alszám alá tartozó hangszóróból, egy, a 8518 40 alszám alá tartozó hangfrekvenciás elektromos erősítőből, és egy, a 8543 70 alszám alá tartozó, hanghatásokat előállító gépből áll.

A beérkező jelek feldolgozásának mértéke alapján a termék által végzett fő művelet a hangfrekvenciás erősítés.

Ezért a terméket a 8518 40 89 KN-kód alá, hangfrekvenciás elektromos erősítőként kell besorolni.

---

| 20.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 304/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 304/11

---

A BIZOTTSÁG 1067/2010/EU RENDELETE

(2010. november 19.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kódok alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kódok alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kódok alá kell besorolni.

2. cikk

A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Műanyagból készülő, nikkelbevonattal ellátott, vízsugár szórófej útján történő szétterítésére szolgáló termék (ún. „zuhanyfej”).
  Visszacsapó szeleppel van ellátva, amely megakadályozza a víz visszafolyását. A szelep azonban a víz áramlását nem szabályozza.
  A szórófejen való vízátfolyást a csap szabályozza, amelyhez a terméket rendeltetése szerint egy rugalmas tömlővel csatlakoztatni kell. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

1.

Műanyagból készülő, nikkelbevonattal ellátott, vízsugár szórófej útján történő szétterítésére szolgáló termék (ún. „zuhanyfej”).

Visszacsapó szeleppel van ellátva, amely megakadályozza a víz visszafolyását. A szelep azonban a víz áramlását nem szabályozza.

A szórófejen való vízátfolyást a csap szabályozza, amelyhez a terméket rendeltetése szerint egy rugalmas tömlővel csatlakoztatni kell.

3924 90 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 3924 és a 3924 90 00 KN-kód szövegezése határozza meg.

A termék a 8481 vtsz. alá, szelepként vagy hasonló készülékként nem sorolható be, mert nem csupán kiegészítő elemeket is magában foglaló szelepről, hanem teljes zuhanyfejről van szó (lásd még a 8481 vtsz.-hoz tartozó HR-magyarázatot).

A termék a 8424 vtsz. alá, folyadék kilövésére, szórására vagy porlasztására szolgáló mechanikus készülékként nem sorolható be, mert a termék nem tartalmaz folyadék kilövésére, szórására vagy porlasztására szolgáló mechanizmust. A szórófejen való vízátfolyást csak az a csap szabályozza, amelyhez a terméket rendeltetése szerint csatlakoztatni kell.

A terméket ezért alapanyaga szerint, a 39. árucsoportba kell besorolni.

A termék a 3922 vtsz. alá, műanyag higiéniai vagy tisztálkodási áruként nem sorolható be, mert ez a vtsz. az állandó jelleggel egy adott helyre rögzített műanyag fürdőkádakat, zuhanyozótálcákat, mosogatókat, mosdókagylókat, bidéket, WC-csészéket, -ülőkéket és -tetőket, WC-öblítőtartályokat és hasonló higiéniai és tisztálkodási árukat tartalmazza (lásd még a 3922 vtsz.-hoz tartozó HR-magyarázatot).

Ezért a terméket a 3924 vtsz. alá, műanyag higiéniai vagy tisztálkodási áruként kell besorolni.

| 2. | Műanyagból készülő, nikkelbevonattal ellátott, vízsugár szórófej útján történő szétterítésére szolgáló termék (ún. „zuhanyfej”).
  A terméken található gomb egy olyan szelephez csatlakozik, amely megakadályozza a víz visszafolyását, és befolyásolja a vízsugár alakját is („eső” vagy „masszázs”). A szelep azonban a víz áramlását nem szabályozza.
  A szórófejen való vízátfolyást a csap szabályozza, amelyhez a terméket rendeltetése szerint egy rugalmas tömlővel csatlakoztatni kell. |
| --- | --- |

2.

Műanyagból készülő, nikkelbevonattal ellátott, vízsugár szórófej útján történő szétterítésére szolgáló termék (ún. „zuhanyfej”).

A terméken található gomb egy olyan szelephez csatlakozik, amely megakadályozza a víz visszafolyását, és befolyásolja a vízsugár alakját is („eső” vagy „masszázs”). A szelep azonban a víz áramlását nem szabályozza.

A szórófejen való vízátfolyást a csap szabályozza, amelyhez a terméket rendeltetése szerint egy rugalmas tömlővel csatlakoztatni kell.

8424 89 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 8424 és a 8424 89 00 KN-kód szövegezése határozza meg.

A termék a 8481 vtsz. alá, szelepként vagy hasonló készülékként nem sorolható be, mert nem csupán kiegészítő elemeket is magában foglaló szelepről, hanem teljes zuhanyfejről van szó (lásd még a 8481 vtsz.-hoz tartozó HR-magyarázatot).

A vízsugár alakjának befolyásolását lehetővé tévő mechanizmus jelenléte a terméknek „folyadék kilövésére, szórására vagy porlasztására szolgáló mechanikus készülék” jelleget kölcsönöz.

Ezért a terméket a 8424 vtsz. alá kell besorolni.

| 3. | Műanyagból készülő, nikkelbevonattal ellátott, vízsugár szórófej útján történő szétterítésére szolgáló, visszacsapó szelepet vagy a vízsugár alakjának befolyásolására szolgáló mechanizmust nem tartalmazó termék (ún. „zuhanyfej”).
  A szórófejen való vízátfolyást a csap szabályozza, amelyhez a terméket rendeltetése szerint egy rugalmas tömlővel csatlakoztatni kell. |
| --- | --- |

3.

Műanyagból készülő, nikkelbevonattal ellátott, vízsugár szórófej útján történő szétterítésére szolgáló, visszacsapó szelepet vagy a vízsugár alakjának befolyásolására szolgáló mechanizmust nem tartalmazó termék (ún. „zuhanyfej”).

A szórófejen való vízátfolyást a csap szabályozza, amelyhez a terméket rendeltetése szerint egy rugalmas tömlővel csatlakoztatni kell.

3924 90 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 3924 és a 3924 90 00 KN-kód szövegezése határozza meg.

A termék a 8424 vtsz. alá, folyadék kilövésére, szórására vagy porlasztására szolgáló mechanikus készülékként nem sorolható be, mert a termék nem tartalmaz folyadék kilövésére, szórására vagy porlasztására szolgáló mechanizmust. A szórófejen való vízátfolyást csak az a csap szabályozza, amelyhez a terméket rendeltetése szerint csatlakoztatni kell.

A terméket ezért alapanyaga szerint, a 39. árucsoportba kell besorolni.

A termék a 3922 vtsz. alá, műanyag higiéniai vagy tisztálkodási áruként nem sorolható be, mert ez a vtsz. az állandó jelleggel egy adott helyre rögzített műanyag fürdőkádakat, zuhanyozótálcákat, mosogatókat, mosdókagylókat, bidéket, WC-csészéket, -ülőkéket és -tetőket, WC-öblítőtartályokat és hasonló higiéniai és tisztálkodási árukat tartalmazza (lásd még a 3922 vtsz.-hoz tartozó HR-magyarázatot).

Ezért a terméket a 3924 vtsz. alá, műanyag higiéniai vagy tisztálkodási áruként kell besorolni.

---

| 20.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 304/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 304/14

---

A BIZOTTSÁG 1068/2010/EU RENDELETE

(2010. november 19.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. november 20-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| EC | 92,0 |
| IL | 95,1 |
| MA | 70,6 |
| MK | 58,9 |
| ZZ | 76,1 |
| 0707 00 05 | AL | 54,8 |
| EG | 150,8 |
| JO | 182,1 |
| MK | 59,4 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 118,7 |
| 0709 90 70 | MA | 69,0 |
| TR | 151,0 |
| ZZ | 110,0 |
| 0805 20 10 | MA | 66,9 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 104,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 42,1 |
| IL | 75,3 |
| MA | 61,9 |
| TN | 78,6 |
| TR | 58,9 |
| UY | 58,6 |
| ZZ | 62,6 |
| 0805 50 10 | AR | 39,6 |
| CL | 79,2 |
| MA | 68,0 |
| TR | 65,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 61,9 |
| 0806 10 10 | BR | 251,8 |
| LB | 196,9 |
| TR | 141,7 |
| US | 278,0 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 189,5 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 187,8 |
| BR | 49,6 |
| CL | 75,0 |
| CN | 82,6 |
| MK | 24,7 |
| NZ | 98,9 |
| US | 121,8 |
| ZA | 104,1 |
| ZZ | 91,0 |
| 0808 20 50 | CL | 78,3 |
| CN | 103,9 |
| US | 160,9 |
| ZZ | 114,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

64,0

EC

92,0

IL

95,1

MA

70,6

MK

58,9

ZZ

76,1

0707 00 05

AL

54,8

EG

150,8

JO

182,1

MK

59,4

TR

146,5

ZZ

118,7

0709 90 70

MA

69,0

TR

151,0

ZZ

110,0

0805 20 10

MA

66,9

ZA

141,4

ZZ

104,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

42,1

IL

75,3

MA

61,9

TN

78,6

TR

58,9

UY

58,6

ZZ

62,6

0805 50 10

AR

39,6

CL

79,2

MA

68,0

TR

65,7

UY

57,1

ZZ

61,9

0806 10 10

BR

251,8

LB

196,9

TR

141,7

US

278,0

ZA

79,2

ZZ

189,5

0808 10 80

AR

74,9

AU

187,8

BR

49,6

CL

75,0

CN

82,6

MK

24,7

NZ

98,9

US

121,8

ZA

104,1

ZZ

91,0

0808 20 50

CL

78,3

CN

103,9

US

160,9

ZZ

114,4

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 20.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 304/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 304/16

---

A BIZOTTSÁG 1069/2010/EU RENDELETE

(2010. november 19.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 1050/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 1050/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 867/2010/EU rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. november 20-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 259., 2010.10.1., 3. o.

3

(4)  HL L 299., 2010.11.17., 43. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2010. november 20-tól alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 57,89 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 57,89 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 57,89 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 57,89 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,92 | 1,89 |
| 1701 99 10 (2) | 51,92 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,92 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

57,89

0,00

1701 11 90 (1)

57,89

0,00

1701 12 10 (1)

57,89

0,00

1701 12 90 (1)

57,89

0,00

1701 91 00 (2)

51,92

1,89

1701 99 10 (2)

51,92

0,00

1701 99 90 (2)

51,92

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

IRÁNYELVEK

| 20.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 304/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 304/18

---

A BIZOTTSÁG 2010/79/EU IRÁNYELVE

(2010. november 19.)

az illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról szóló 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szerves oldószerek egyes festékekben, lakkokban és jármű utánfényezésére szolgáló termékekben történő felhasználása során keletkező illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról és az 1999/13/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 21-i 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 11. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2004/42/EK irányelv III. mellékletében meghatározott analitikai módszerek annak meghatározására szolgálnak, hogy az irányelv I. mellékletében felsorolt termékek illékony szerves vegyület (a továbbiakban: VOC) tartalma megfelel-e az irányelv II. mellékletében meghatározott megengedett felső határértékeknek. Ezeket a módszereket hozzá kell igazítani a műszaki fejlődéshez. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/42/EK irányelv III. mellékletében meghatározott analitikai módszerek annak meghatározására szolgálnak, hogy az irányelv I. mellékletében felsorolt termékek illékony szerves vegyület (a továbbiakban: VOC) tartalma megfelel-e az irányelv II. mellékletében meghatározott megengedett felső határértékeknek. Ezeket a módszereket hozzá kell igazítani a műszaki fejlődéshez.

| (2) | A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet 2006-ban felülvizsgálta az ISO 11890-2 szerinti módszert, annak új verzióját így bele kell foglalni a 2004/42/EK irányelv III. mellékletébe. |
| --- | --- |

(2)

A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet 2006-ban felülvizsgálta az ISO 11890-2 szerinti módszert, annak új verzióját így bele kell foglalni a 2004/42/EK irányelv III. mellékletébe.

| (3) | Az ISO 11890-2 szerinti módszer megállapítja, hogy a reaktív oldószereket nem tartalmazó, és legalább 15 tömegszázalék VOC-tartalmú termékek esetében az ISO 11890-1 szerinti, egyszerűbb és olcsóbb módszer is alkalmazható. A 2004/42/EK irányelvnek ennélfogva engedélyeznie kell ezt a módszert az irányelv hatálya alá tartozó tagállamok és gazdasági szereplők vizsgálati költségeinek csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(3)

Az ISO 11890-2 szerinti módszer megállapítja, hogy a reaktív oldószereket nem tartalmazó, és legalább 15 tömegszázalék VOC-tartalmú termékek esetében az ISO 11890-1 szerinti, egyszerűbb és olcsóbb módszer is alkalmazható. A 2004/42/EK irányelvnek ennélfogva engedélyeznie kell ezt a módszert az irányelv hatálya alá tartozó tagállamok és gazdasági szereplők vizsgálati költségeinek csökkentése érdekében.

| (4) | A 2004/42/EK irányelvet ezért módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2004/42/EK irányelvet ezért módosítani kell.

| (5) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2004/42/EK irányelv 12. cikkének (3) bekezdésében említett bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2004/42/EK irányelv 12. cikkének (3) bekezdésében említett bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2004/42/EK irányelv III. mellékletének helyébe ezen irányelv melléklete lép.

2. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok legkésőbb 2012. június 10-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 143., 2004.4.30., 87. o.

1

---

MELLÉKLET

„III. MELLÉKLET

A 3. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT MÓDSZEREK

Olyan termékek esetében engedélyezett módszerek, amelyek VOC-tartalma nem éri el 15 tömegszázalékot, és amelyek nem tartalmaznak reaktív oldószert

| Paraméter | Mértékegység | Vizsgálat |
| --- | --- | --- |
| Módszer | Kiadás éve |
| VOC-tartalom | g/l | ISO 11890-2 | 2006 |

Paraméter

Mértékegység

Vizsgálat

Módszer

Kiadás éve

VOC-tartalom

g/l

ISO 11890-2

2006

Olyan termékek esetében engedélyezett módszerek, amelyek VOC-tartalma legalább 15 tömegszázalék, és amelyek nem tartalmaznak reaktív oldószert

| Paraméter | Mértékegység | Vizsgálat |
| --- | --- | --- |
| Módszer | Kiadás éve |
| VOC-tartalom | g/l | ISO 11890-1 | 2007 |
| VOC-tartalom | g/l | ISO 11890-2 | 2006 |

Paraméter

Mértékegység

Vizsgálat

Módszer

Kiadás éve

VOC-tartalom

g/l

ISO 11890-1

2007

VOC-tartalom

g/l

ISO 11890-2

2006

Az illékony szerves vegyületek mellett reaktív oldószert tartalmazó termékek

| Paraméter | Mértékegység | Vizsgálat |
| --- | --- | --- |
| Módszer | Kiadás éve |
| VOC-tartalom | g/l | ASTMD 2369 | 2003” |

Paraméter

Mértékegység

Vizsgálat

Módszer

Kiadás éve

VOC-tartalom

g/l

ASTMD 2369

2003”

---

HATÁROZATOK

| 20.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 304/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 304/20

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2010. november 17.)

a Számvevőszék egy tagjának kinevezéséről

(2010/696/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 286. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | Maarten B. ENGWIRDA, a Számvevőszék tagja 2011. január 1-jei hatállyal lemondott. |
| --- | --- |

(1)

Maarten B. ENGWIRDA, a Számvevőszék tagja 2011. január 1-jei hatállyal lemondott.

| (2) | Ezért Maarten B. ENGWIRDA hivatali idejének fennmaradó részére gondoskodni kell hivatalának betöltéséről, |
| --- | --- |

(2)

Ezért Maarten B. ENGWIRDA hivatali idejének fennmaradó részére gondoskodni kell hivatalának betöltéséről,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a 2011. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra Gijs M. de VRIES-t nevezi ki a Számvevőszék tagjává.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

D. REYNDERS

---

(1)  2010. október 7-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 20.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 304/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 304/21

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 29. sz. előírása – Egységes rendelkezések a haszongépjárművek vezetőfülkéjében ülő személyek védelme tekintetében történő jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

03. módosítássorozat – hatálybalépés dátuma: 2011. január 30.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Követelmények |
| --- | --- |

5.

| 6. | A járműtípus típusjóváhagyásának módosítása és kiterjesztése |
| --- | --- |

6.

| 7. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

7.

| 8. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

8.

| 9. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

9.

| 10. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a jóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

11.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet – | EGK-típus-jóváhagyási dokumentáció
  1. rész– Adatközlő lap mintája
  2. rész– Értesítés |
| --- | --- |

1. melléklet –

EGK-típus-jóváhagyási dokumentáció

1. rész– Adatközlő lap mintája

2. rész– Értesítés

| 2. melléklet – | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

2. melléklet –

| 3. melléklet – | Vizsgálati eljárás
  1. függelék: Utasítások a jármű próbapadra való rögzítéséhez
  2. függelék: A túlélési tér ellenőrzéséhez használt próbabábu |
| --- | --- |

3. melléklet –

Vizsgálati eljárás

1. függelék: Utasítások a jármű próbapadra való rögzítéséhez

2. függelék: A túlélési tér ellenőrzéséhez használt próbabábu

| 4. melléklet – | Eljárás a H pont és a gépjárműben utazó személy törzse tényleges dőlésszögének meghatározására, különböző üléshelyzetekben
  1. függelék: A háromdimenziós H-pont-vizsgáló eszköz leírása
  2. függelék: A háromdimenziós referencia-rendszer |
| --- | --- |

4. melléklet –

Eljárás a H pont és a gépjárműben utazó személy törzse tényleges dőlésszögének meghatározására, különböző üléshelyzetekben

1. függelék: A háromdimenziós H-pont-vizsgáló eszköz leírása

2. függelék: A háromdimenziós referencia-rendszer

| 5. melléklet – | Az üléshelyzetek referenciaadatai |
| --- | --- |

5. melléklet –

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás a különálló vezetőfülkével rendelkező, N kategóriájú (1) járművek vezetőfülkéjében ülő személyek védelmére vonatkozik.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

2.1.   „jármű jóváhagyása”: járműtípus ezen előírás követelményei szerint történő jóváhagyása, frontális ütközés vagy a jármű felborulása esetén a jármű vezetőfülkéjében ülő személyek védelme tekintetében;

2.2.   „járműtípus”: olyan gépjárművek kategóriája, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi lényeges jellemzők tekintetében:

2.3.   „keresztirányú sík”: a jármű hosszirányú síkjára merőleges függőleges sík;

2.4.   „hosszirányú sík”: a jármű hosszirányú felezősíkjával párhuzamos sík;

2.5.   „motor felett elhelyezett vezetőfülkéjű jármű”: olyan jármű, amelyben a motor hosszának több mint a fele a szélvédő alsó élének elülső pontja mögött található, és a kormánykerékagy a jármű hosszának első negyedében van;

2.6.   „R pont”: a 4. melléklet 2.4. szakaszában meghatározott ülés-referenciapont;

2.7.   „H pont”: a 4. melléklet 2.3. szakaszában meghatározott pont;

2.8.   „A. vizsgálat”: a vezetőfülke frontális ütközéses baleset esetén tanúsított ellenállásának értékelésére szolgáló frontális ütközéses vizsgálat;

2.9.   „B. vizsgálat”: a vezetőfülke A oszlopainak ütközéses vizsgálata, amely a vezetőfülke 90°-os szögben történő, megfelelő becsapódással járó felborulásának esetén tanúsított ellenállásának értékelésére szolgál;

2.10.   „C. vizsgálat”: a vezetőfülke teteje szilárdságának vizsgálata, amely a vezetőfülke 180°-os szögben történő felborulásának esetén tanúsított ellenállásának értékelésére szolgál;

2.11.   „A oszlop”: a legelső és legkülső tetőtartó oszlop;

2.12.   „szélvédő”: a jármű A oszlopai között elhelyezkedő elülső üvegezett felülete.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   A járműtípusnak a vezetőfülkében ülő személyek védelme tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártó vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

3.2.   A kérelemhez három példányban csatolni kell a járműről készült, a vezetőfülkének a járművön elfoglalt helyzetét, a vezetőfülke rögzítésének módját, valamint a vezetőfülke szerkezetét megfelelő részletességgel bemutató rajzokat. A szerkezeti jellemzőkre vonatkozó adatközlő lap mintája az 1. melléklet 1. részében található.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott járműtípus megfelel az alábbi 5. szakasz követelményeinek, akkor e járműtípust jóvá kell hagyni.

4.2.   Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelen esetben ez a 03. módosítássorozatnak megfelelően 03). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több – a fenti 2.2. szakasz értelmében vett – járműtípushoz.

4.3.   Egy járműtípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról, illetve a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

4.4.   Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 4.4.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2), valamint |
| --- | --- |

4.4.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2), valamint

| 4.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

4.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

4.5.   Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az összes olyan előírás kiegészítő számát és jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

4.6.   A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

4.7.   A jóváhagyási jelet a jármű adattábláján vagy annak közelében kell elhelyezni.

4.8.   Ezen előírás 2. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jel elrendezésére.

5.   KÖVETELMÉNYEK

5.1.   Általános követelmények

5.1.1.   A jármű vezetőfülkéjét úgy kell megtervezni és a járműre rögzíteni, hogy a lehető legjobban kiküszöböljék a benne ülő személyek sérülésének kockázatát baleset esetén.

5.1.2.   Az N1, valamint a legfeljebb 7,5 t össztömegű N2 kategóriájú járműveken a 3. melléklet 5. és 7. szakaszában leírt A. és C. vizsgálatot kell elvégezni.

Mindazonáltal úgy lehet tekinteni, hogy a 33. vagy a 94. sz. előírás szerint jóváhagyott járműtípusok már kielégítették a frontális ütközés (A. vizsgálat) követelményeit.

5.1.3.   Az N3, valamint a 7,5 tonnát meghaladó össztömegű N2 kategóriájú járműveken a 3. melléklet 5., 6. és 7. szakaszában leírt A., B. és C. vizsgálatot kell elvégezni.

5.1.4.   Az A. vizsgálatot (frontális ütközés) csak a motor felett elhelyezett vezetőfülkéjű járműveken kell elvégezni.

5.1.5.   A fenti 5.1.2. vagy 5.1.3. szakasznak való megfelelés igazolásához – a gyártó belátása szerint – egy, két vagy három vezetőfülkét lehet használni. A C. vizsgálatban azonban, amennyiben sor kerül rá, mindkét fázist ugyanazon a vezetőfülkén kell elvégezni.

5.1.6.   Az A., B. és C. vizsgálat egyikét sem kell elvégezni, ha a gyártó számítógépes szimulációval, a vezetőfülke alkatrészeinek szilárdságára vonatkozó számításokkal vagy egyéb módszerekkel a műszaki szolgálat számára hitelt érdemlő módon igazolni tudja, hogy a vizsgálati feltételeknek kitett vezetőfülke nem szenved a benne ülő személyekre nézve veszélyes alakváltozást (behatolás a túlélési térbe).

5.2.   A vizsgálat(ok) lefolytatása után előírt túlélési tér

5.2.1.   A fenti 5.1.2. vagy 5.1.3. szakaszban említett valamennyi vizsgálat lefolytatása után a jármű vezetőfülkéjében olyan méretű túlélési térnek kell maradnia, amely lehetővé teszi a 3. melléklet 2. függelékében meghatározott próbabábu elhelyezését középhelyzetbe állított ülésen anélkül, hogy az a fülke merev (legalább 50-es Shore-féle keménységű) részeivel érintkezne. A próbabábutól 100 N-nál kisebb erővel, szerszámok használata nélkül eltávolítható merev részeket nem kell figyelembe venni. Az elhelyezést megkönnyítendő, a bábut részenként is be lehet helyezni, és a vezetőfülkében is össze lehet szerelni. E célból az ülést leghátsó helyzetébe kell állítani, majd a teljesen összeszerelt próbabábut úgy kell elhelyezni, hogy a H pont és az R pont egybeessenek. Ezután az ülést előre kell tolni a középső helyzetébe a túlélési tér megállapítása céljából. A 3. melléklet 2. függelékében meghatározott próbabábu helyett a 94. sz. előírásban leírt, átlagos felnőtt férfit képviselő Hybrid II vagy III próbabábut is lehet használni, mérőeszközökkel vagy anélkül.

5.2.2.   Az így meghatározott teret a gyártó által megadott minden ülés tekintetében ellenőrizni kell.

5.3.   Egyéb feltételek

5.3.1.   A vizsgálatok alatt a vezetőfülkét az alvázkerethez rögzítő alkatrészek alakváltozáson mehetnek keresztül vagy eltörhetnek, feltéve, hogy a vezetőfülke alvázkereten való rögzítettsége továbbra is biztosított.

5.3.2.   A vizsgálatok alatt egyik ajtó sem nyílhat ki, de az nincs előírva, hogy a vizsgálatok után ki lehessen nyitni az ajtókat.

6.   JÁRMŰTÍPUS JÓVÁHAGYÁSÁNAK MÓDOSÍTÁSA ÉS KITERJESZTÉSE

6.1.   A járműtípus minden módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 6.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy |
| --- | --- |

6.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy

| 6.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

6.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

6.2.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról – a változás részletes leírásával együtt – a fenti 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

6.3.   A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

7.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő előírásoknak:

7.1.   Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden járművet úgy kell gyártani, hogy a fenti 5. szakasz követelményeit teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak.

7.2.   A jóváhagyást kiadó illetékes hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.

8.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

8.1.   Az ezen előírás alapján egy adott járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a fenti 7.1. szakaszban előírt követelmény nem teljesül.

8.2.   Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

9.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

10.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

10.1.   A 02. módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti EGB-jóváhagyás megadását.

10.2.   2002. október 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak EGB-jóváhagyást, ha teljesülnek a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelmények.

10.3.   2006. október 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon jóváhagyások elismerését, amelyeket nem az ezen előírás 02. módosítássorozata szerint adtak meg.

10.4.   A 03. módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti EGB-jóváhagyás megadását.

10.5.   A 03. módosítássorozat hatálybalépését követő 72 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ezen előírás szerint EGB-jóváhagyást új típusú vezetőfülkékre, ha a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelmények teljesülnek.

10.6.   Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás előző módosítássorozata szerint megadott jóváhagyások kiterjesztését.

10.7.   Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek a 03. módosítássorozat hatálybalépését követő 72 hónapos időszakban továbbra is megadják a jóváhagyást azokra a járműtípusokra, amelyek megfelelnek az előző módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

10.8.   Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusok nemzeti vagy regionális típusjóváhagyását.

10.9.   Azok a járműjóváhagyások, amelyeket az előírás előző módosítássorozata szerint adtak meg, még ezen előírás 03. módosítássorozatának hatálybalépést követően is érvényben maradnak, és az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is elfogadják azokat.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A JÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezete Titkárságának a jóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó hatóságok nevét és címét.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2) 7. mellékletének meghatározása szerint.

(2)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Unió (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típus-jóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51 – Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia, 53 – Thaiföld, 54 és 55 (szabad), 56 – Montenegró, 57 (szabad) és 58 – Tunézia. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodást mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli a megállapodásban részes szerződő felekkel.

---

1. MELLÉKLET

EGK-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI DOKUMENTÁCIÓ

1.   rész

AZ ADATKÖZLŐ LAP MINTÁJA

a vezetőfülkék jóváhagyására vonatkozó 29. sz. előírás alapján

Az alábbi adatokat, szükség szerint, három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani. A rajzokat megfelelő méretben, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. Amennyiben vannak fényképek, azoknak megfelelően részletesnek kell lenniük.

1.   Általános előírások ...

1.1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): ...

1.2.   Típus: ...

1.3.   Típusazonosító jel(ek), ha azokat a járművön feltüntették: ...

1.3.3.   Az említett jelölés helye: ...

1.4.   Járműkategória (1):...

1.5.   A gyártó neve és címe: ...

1.6.   Az összeszerelő üzem(ek) címe: ...

2.   A jármű általános szerkezeti jellemzői: ...

2.1.   A járműtípust képviselő járműről készült fényképek és/vagy rajzok: ...

2.2.   A teljes jármű arányhelyes rajza: ...

2.3.   A tengelyek és kerekek száma: ...

2.6.   A motor helyzete és elrendezése: ...

2.7.   Vezetőfülke (motor felett elhelyezett vezetőfülke vagy motorháztető) (2) ...

2.8.   Bal- vagy jobbkormányos: ...

3.   Tömegek és méretek (kg-ban, illetve mm-ben) (adott esetben a rajzokra való hivatkozással) ...

3.1.   A gyártó által megadott, műszakilag megengedett legnagyobb össztömeg: ...

3.2.   A jármű elülső tengelyének vagy tengelyeinek műszakilag megengedett legnagyobb terhelése: ...

4.   Vezetőfülke: ...

4.1.   A vezetőfülke típusa: (normál/hálófülke/felső ágyas hálófülke) (3):...

4.2.   Felhasznált anyagok és az összeállítás módszere: ...

4.3.   Az ajtók elrendezése és száma: ...

4.4.   Az ajtózárakról, ajtórögzítő elemekről és az ajtókon való helyükről készült rajzok ...

4.5.   Ülések száma: ...

4.6.   R pontok: ...

4.7.   A járműtípus vezetőfülkéjének részletes leírása, ideértve a fülke méreteit, elrendezését, szerkezeti anyagait, valamint az alvázkerethez való rögzítésének módját: ...

4.8.   A vezetőfülkéről és belső elrendezésének azon részeiről készült rajzok, amelyek hatással vannak a túlélési térre: ...

5.   Kormányzás ...

5.1.   A kormányberendezés(ek) sematikus ábrája: ...

5.2.   A kormányberendezés beállítási tartománya és módszere (amennyiben van ilyen) ...

2.   rész

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb formátum: A4 (210 × 297 mm))

| | Kibocsátó | : | Hatóság neve
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- | --- |

Image

Kibocsátó

:

Hatóság neve

...

...

...

| Tárgy (4) | : | Jóváhagyás megadása
  Jóváhagyás kiterjesztése
  Jóváhagyás elutasítása
  Jóváhagyás visszavonása
  A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- | --- |

Tárgy (4)

:

Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

járműtípusra a vezetőfülkében ülő személyek védelme tekintetében, a 29. sz. előírás alapján

Jóváhagyás száma: ... Kiterjesztés száma: ...

1.   A jármű kereskedelmi neve vagy védjegye: ...

2.   Jármű típusa: ...

3.   A gyártó neve és címe: ...

4.   A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe: ...

5.   A vezetőfülke kialakításának és rögzítési módszerének rövid leírása: ...

6.   A járműre vonatkozó jóváhagyási kérelem benyújtásának dátuma: ...

7.   A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: ...

8.   A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv dátuma: ...

9.   A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv száma: ...

10.   A jóváhagyást megadták/elutasították/kiterjesztették/visszavonták (4) ...

11.   A jóváhagyási jel helye a járművön: ...

12.   Hely: ...

13.   Dátum: ...

14.   Aláírás: ...

A jóváhagyást megadó hatóságnál őrzött dokumentumok jegyzéke csatolva van ehhez az értesítéshez; azt a jóváhagyó hatóság kérésre kiadhatja.

---

(1)  A motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2) 7. mellékletének meghatározása szerint.

(2)  A motor felett elhelyezett vezetőfülke az az elrendezés, amelyben a motor hosszának több mint a fele a szélvédő alsó élének elülső pontja mögött található, és a kormánykerékagy a jármű hosszának első negyedében van.

(3)  A nem kívánt rész törlendő (adott esetben semmit nem kell törölni, ha több mint egy bejegyzés érvényes).

(4)  A nem kívánt rész törlendő.

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

A.   MINTA

(Lásd ezen előírás 4.4. szakaszát)

Image

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust a haszongépjármű vezetőfülkéjében ülő személyek védelme tekintetében Hollandiában (E 4) hagyták jóvá a 032439 számon. A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 03. módosítássorozattal módosított 29. sz. előírás alapján adták meg.

B   MINTA

Image

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust az 29. és a 24. sz. előírás alapján hagyták jóvá Hollandiában (E 4). (1) (Az utóbbi előírás esetében a helyesbített abszorpciós együttható 1,30 m–1). A jóváhagyási számok azt jelzik, hogy a 29. és 24. sz. előírások a szóban forgó jóváhagyások megadásának időpontjában már magukban foglalták a 03. módosítássorozatukat.

---

(1)  Az utóbbi szám csak példaként szolgál.

---

3. MELLÉKLET

VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

1.   Ajtók

A vizsgálatok előtt a vezetőfülke ajtajait be kell csukni, de bezárni nem kell.

2.   Motor

Az A. vizsgálathoz a motort – illetve egy tömegében, méreteiben és felszerelési módjában azzal egyenértékű modellt – be kell szerelni a járműbe.

3.   Vezetőfülke

A vezetőfülkét fel kell szerelni a kormányberendezéssel, a kormánykerékkel, a műszerfallal, valamint a vezető- és utasülésekkel. A kormánykereket és az üléseket a gyártó által a szokásos használatra előírt helyzetbe kell állítani.

4.   A vezetőfülke rögzítése

Az A. vizsgálathoz a vezetőfülkét fel kell szerelni a járműre. A B. és C. vizsgálathoz a vezetőfülkét – a gyártó belátása szerint – vagy a járműre vagy egy külön keretre kell felszerelni. A járművet vagy a keretet az e melléklet 1. függelékében előírt módon kell rögzíteni.

5.   Frontális ütközéses vizsgálat (A. vizsgálat)

1.   ábra

Frontális ütközéses vizsgálat (A. vizsgálat)

Image

5.1.   Az ütközésmérőnek acélból kell lennie, és tömege egyenletes eloszlású és legalább 1 500 kg kell, hogy legyen. Ütőfelületének téglalap alakúnak és síknak, 2 500 mm szélesnek és 800 mm magasnak kell lennie (lásd az 1. ábrán a b és a h méretet). Éleit legalább 10 mm ± 5 mm sugárban le kell kerekíteni.

5.2.   Az ütközésmérő merev szerkezetű kell, hogy legyen, és azt két, az ütközésmérőhöz mereven rögzített, egymástól legalább 1 000 mm-re elhelyezett tartórúdra szabadon kell felfüggeszteni (lásd az 1. ábrán az f távolságot). A tartórudaknak – a felfüggesztési tengely és az ütközésmérő geometriai középpontja között mérve – legalább 3 500 mm hosszúnak kell lenniük (1. ábra, L hosszúság).

5.3.   Az ütközésmérőt úgy kell elhelyezni, hogy függőleges helyzetben:

| 5.3.1. | ütőfelülete a jármű legelőbbre nyúló részét érintse; |
| --- | --- |

5.3.1.

ütőfelülete a jármű legelőbbre nyúló részét érintse;

| 5.3.2. | c súlypontja 50 + 5/–0 mm távolságra legyen a vezetőülés R pontja alatt; és |
| --- | --- |

5.3.2.

c súlypontja 50 + 5/–0 mm távolságra legyen a vezetőülés R pontja alatt; és

| 5.3.3. | súlypontja a jármű hosszirányú felezősíkjába essen. |
| --- | --- |

5.3.3.

súlypontja a jármű hosszirányú felezősíkjába essen.

5.4.   Az ütközésmérőnek a vezetőfülkét elöl kell megütnie, a vezetőfülke hátsó részének irányában. Az ütés vízszintes irányú és a jármű hosszirányú felezősíkjával párhuzamos kell, hogy legyen.

5.5.   Az ütközési energia:

| 5.5.1. | az N1 kategóriájú járművek, valamint a legfeljebb 7,5 t össztömegű N2 kategóriájú járművek esetében 29,4 kJ kell, hogy legyen; |
| --- | --- |

5.5.1.

az N1 kategóriájú járművek, valamint a legfeljebb 7,5 t össztömegű N2 kategóriájú járművek esetében 29,4 kJ kell, hogy legyen;

| 5.5.2. | az N3 kategóriájú járművek, valamint a 7,5 tonnát meghaladó össztömegű N2 kategóriájú járművek esetében pedig 55 kJ kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

5.5.2.

az N3 kategóriájú járművek, valamint a 7,5 tonnát meghaladó össztömegű N2 kategóriájú járművek esetében pedig 55 kJ kell, hogy legyen.

6.   Az A oszlopok frontális ütközéses vizsgálata (B. vizsgálat)

2.   ábra

Az A oszlopok frontális ütközéses vizsgálata (B. vizsgálat)

Image

6.1.   Az ütközésmérőnek merevnek kell lennie, és tömege egyenletes eloszlású és legalább 1 000 kg kell, hogy legyen. Alakja hengeres, a henger d átmérője 600 ± 50 mm, b hossza pedig legalább 2 500 mm. Éleit legalább 1,5 mm sugárban le kell kerekíteni.

6.2.   Az ütközésmérő merev szerkezetű kell, hogy legyen, és azt két, az ütközésmérőhöz mereven rögzített, egymástól legalább 1 000 mm-es f távolságban elhelyezett tartórúdra szabadon kell felfüggeszteni. A tartórudaknak – a felfüggesztési tengely és a lengő ütközésmérő geometriai középpontja között mért – L hosszúságának legalább 3 500 mm-nek kell lennie.

6.3.   Az ütközésmérőt úgy kell elhelyezni, hogy amikor függőleges helyzetben van felfüggesztve:

| 6.3.1. | ütőfelülete a vezetőfülke legelőbbre nyúló részét érintse; |
| --- | --- |

6.3.1.

ütőfelülete a vezetőfülke legelőbbre nyúló részét érintse;

| 6.3.2. | hosszirányú felezősíkja vízszintes és a vezetőfülke hosszirányú felezősíkjára merőleges legyen; |
| --- | --- |

6.3.2.

hosszirányú felezősíkja vízszintes és a vezetőfülke hosszirányú felezősíkjára merőleges legyen;

| 6.3.3. | súlypontja – a szélvédő és a vezetőfülke függőleges hosszirányú felezősíkja mentén mérve – az alsó és felső szélvédőkeret között félúton helyezkedjen el; |
| --- | --- |

6.3.3.

súlypontja – a szélvédő és a vezetőfülke függőleges hosszirányú felezősíkja mentén mérve – az alsó és felső szélvédőkeret között félúton helyezkedjen el;

| 6.3.4. | súlypontja a vezetőfülke hosszirányú felezősíkjába essen; |
| --- | --- |

6.3.4.

súlypontja a vezetőfülke hosszirányú felezősíkjába essen;

| 6.3.5. | hossza a jármű szélességében egyenletesen oszoljon el, és mindkét A oszlop teljes szélességére terjedjen ki. |
| --- | --- |

6.3.5.

hossza a jármű szélességében egyenletesen oszoljon el, és mindkét A oszlop teljes szélességére terjedjen ki.

6.4.   Az ütközésmérőnek a vezetőfülkét elöl kell megütnie, a vezetőfülke hátsó részének irányában. Az ütés vízszintes irányú és a jármű hosszirányú felezősíkjával párhuzamos kell, hogy legyen.

6.5.   Az ütközési energia 29,4 kJ kell, hogy legyen.

7.   Tető szilárdsági vizsgálata (C. vizsgálat)

3.   ábra

A tető szilárdsági vizsgálata (C. vizsgálat)

Image

7.1.   A 7,5 tonnát meghaladó össztömegű N2 kategóriájú járművek és az N3 kategóriájú járművek esetében a lenti 7.3. és 7.4. szakaszban leírt mindkét vizsgálatot – ebben a sorrendben – el kell végezni ugyanazon a vezetőfülkén.

7.2.   A legfeljebb 7,5 t össztömegű N2 kategóriájú járművek és az N1 kategóriájú járművek esetében csak a lenti 7.4. szakaszban leírt vizsgálatot kell elvégezni.

7.3.   A 7,5 tonnát meghaladó össztömegű N2 kategóriájú járművek és az N3 kategóriájú járművek dinamikus előterhelése (lásd a P1-et a 3. ábrán).

7.3.1.   Az ütközésmérőnek merevnek kell lennie, és tömege egyenletes eloszlású és legalább 1 500 kg kell, hogy legyen.

7.3.2.   Az ütközésmérő ütőfelülete téglalap alakú és sík kell, hogy legyen. Amennyiben a lenti 7.3.3. szakasz szerint állítják be, elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy az ütközésmérő szélei ne érjenek hozzá a vezetőfülkéhez.

7.3.3.   Az ütközésmérőt és/vagy a vezetőfülkét úgy kell elhelyezni, hogy az ütközéskor:

| 7.3.3.1. | az ütközésmérő ütőfelülete 20°-os szöget zárjon be a vezetőfülke hosszirányú felezősíkjával. Az ütközésmérőt vagy a vezetőfülkét meg lehet dönteni; |
| --- | --- |

7.3.3.1.

az ütközésmérő ütőfelülete 20°-os szöget zárjon be a vezetőfülke hosszirányú felezősíkjával. Az ütközésmérőt vagy a vezetőfülkét meg lehet dönteni;

| 7.3.3.2. | az ütközésmérő ütőfelülete a vezetőfülke felső részének teljes hosszára kiterjed; |
| --- | --- |

7.3.3.2.

az ütközésmérő ütőfelülete a vezetőfülke felső részének teljes hosszára kiterjed;

| 7.3.3.3. | az ütközésmérő hosszirányú felezősíkja vízszintes és párhuzamos a vezetőfülke hosszirányú felezősíkjával. |
| --- | --- |

7.3.3.3.

az ütközésmérő hosszirányú felezősíkja vízszintes és párhuzamos a vezetőfülke hosszirányú felezősíkjával.

7.3.4.   Az ütközésmérőnek úgy kell becsapódnia a vezetőfülke tetejébe, hogy az ütközés pillanatában a fenti 7.3.3. szakasz előírásai teljesüljenek. A becsapódás irányának merőlegesnek kell lennie az ütközésmérő felületére és a vezetőfülke hosszirányú felezősíkjára. Az ütközésmérő vagy a vezetőfülke elmozdulhat, amennyiben a helyzetükre vonatkozó követelmények teljesülnek.

7.3.5.   Az ütközési energia legalább 17,6 kJ kell, hogy legyen.

7.4.   A tető szilárdsági vizsgálata (lásd a P2-t a 3. ábrán)

7.4.1.   A terhelőberendezésnek acélból kell lennie, tömegének egyenletesen kell eloszlania.

7.4.2.   A berendezés terhelőfelületének téglalap alakúnak és síknak kell lennie. Amennyiben a lenti 7.4.4. szakasz szerint állítják be, elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy a berendezés szélei ne érjenek hozzá a vezetőfülkéhez.

7.4.3.   A berendezés és a tartószerkezete közé lineáris csapágyrendszert is be lehet építeni, hogy a vezetőfülke teteje oldalirányban el tudjon mozdulni attól az oldaltól, amelyet a 6.3. szakaszban leírt előterhelési szakaszban (ha volt ilyen) a becsapódás érte.

7.4.4.   A terhelőberendezést úgy kell elhelyezni, hogy a vizsgálat alatt:

| 7.4.4.1. | párhuzamos legyen az alváz x–y síkjával; |
| --- | --- |

7.4.4.1.

párhuzamos legyen az alváz x–y síkjával;

| 7.4.4.2. | az alváz függőleges tengelyével párhuzamosan mozogjon; |
| --- | --- |

7.4.4.2.

az alváz függőleges tengelyével párhuzamosan mozogjon;

| 7.4.4.3. | a terhelőfelület a vezetőfülke tetejének teljes felületére kiterjedjen. |
| --- | --- |

7.4.4.3.

a terhelőfelület a vezetőfülke tetejének teljes felületére kiterjedjen.

7.4.5.   A terhelőberendezésnek a jármű első tengelyének vagy tengelyeinek legnagyobb megengedett terhelésének megfelelő, de legfeljebb 98 kN statikus terhelést kell a vezetőfülke tetejére kifejtenie.

1. függelék

UTASÍTÁSOK A JÁRMŰ PRÓBAPADRA VALÓ RÖGZÍTÉSÉHEZ

1.   Frontális ütközés

Az A. vizsgálatot az alábbi módon a járműre szerelt vezetőfülkén kell elvégezni (lásd az alábbi 1. ábrát).

1.1.   Rögzítő láncok vagy kötelek

A rögzítő láncoknak vagy köteleknek acélból kell lenniük, és legalább 10 t húzóterhelést ki kell bírniuk.

1.2.   Az alvázkeret alábakolása

Az alvázkeret hossztartóit teljes szélességükben és legalább 150 mm hosszúságban fabakokkal kell alátámasztani. A fabakokat úgy kell elhelyezni, hogy elülső élük ne nyúljon se a vezetőfülke leghátsó pontja elé, se a tengelytáv középpontján túl hátrafelé. A gyártó kérheti, hogy az alvázkeretet olyan helyzetbe állítsák, mint amilyenben a terhelés alatt van.

1.3.   Hosszirányú rögzítés

Az alvázkeret hátrafelé történő elmozdulását az A láncokkal vagy kötelekkel kell korlátozni. A láncokat vagy köteleket az alvázkeret elülső részéhez – hossztengelyéhez viszonyítva – szimmetrikusan kell rögzíteni; a rögzítési pontoknak legalább 600 mm-re kell lenniük egymástól. A láncok, illetve kötelek megfeszült állapotban legfeljebb 25°-os szöget zárhatnak be a vízszintes síkkal lefelé, továbbá a vízszintes síkra eső vetületük és a jármű hossztengelye közötti szög legfeljebb 10° lehet. A láncok, illetve kötelek keresztezhetik egymást.

1.4.   Oldalirányú rögzítés

Az alvázkeret oldalirányú mozgását a B láncokkal, illetve kötelekkel kell korlátozni. A láncokat, illetve köteleket az alvázkerethez – annak hossztengelyéhez viszonyítva – szimmetrikusan kell rögzíteni. A rögzítési pontok a jármű elülső részétől legfeljebb 5 m-re és legalább 3 m-re lehetnek. A láncok, illetve kötelek megfeszült állapotban legfeljebb 20°-os szöget zárhatnak be a vízszintes síkkal lefelé, továbbá a vízszintes síkra eső vetületük és a jármű hossztengelye közötti szög legalább 25°, de legfeljebb 45° lehet.

1.5.   A láncok vagy kötelek megfeszítése és a hátsó rögzítés

Először a C láncot/kötelet kell mintegy 1 kN terheléssel megfeszíteni. Majd a négy A és B láncot/kötelet kell legalább 10 kN húzóerővel megfeszíteni, és a C láncot/kötelet legalább 10 kN húzófeszültségnek kell kitenni. A C lánc/kötél és a vízszintes sík legfeljebb 15°-os szöget zárhat be. Az alvázkeret és a talajszint közötti D ponton legalább 500 N függőleges rögzítőerőt kell kifejteni.

1.6.   Egyenértékű felszerelés

A gyártó kérésére a vizsgálatot egy különleges keretre szerelt vezetőfülkén is el lehet végezni, feltéve, hogy hitelt érdemlően bebizonyítja, hogy ez a felszerelési mód egyenértékű a járműre szereléssel.

2.   Az A oszlopok frontális ütközése

2.1.   Járműre szerelt vezetőfülke (lásd az 1. ábrát)

Megfelelő intézkedésekkel biztosítani kell, hogy a jármű a vizsgálat alatt ne mozduljon el jelentős mértékben. Ezért a kéziféket be kell húzni, a sebességváltót sebességbe kell tenni, és az elülső kerekeket ki kell ékelni.

2.2.   Keretre szerelt vezetőfülke

Megfelelő intézkedésekkel biztosítani kell, hogy a vezetőfülke a vizsgálat alatt ne mozduljon el jelentős mértékben.

3.   Tető szilárdsága

3.1.   Járműre szerelt vezetőfülke

Megfelelő intézkedésekkel biztosítani kell, hogy a jármű a vizsgálat alatt ne mozduljon el jelentős mértékben. Ezért a kéziféket be kell húzni, a sebességváltót sebességbe kell tenni, és az elülső kerekeket ki kell ékelni. A felfüggesztés különböző alkatrészeinek (rugók, gumiabroncsok stb.) alakváltozását merev elemek közbeiktatásával kell megakadályozni.

3.2.   Keretre szerelt vezetőfülke

Megfelelő intézkedésekkel biztosítani kell, hogy a keret a vizsgálat alatt ne mozduljon el jelentős mértékben.

1.   ábra

Frontális ütközéses vizsgálat

Image

Image

2. függelék

A TÚLÉLÉSI TÉR ELLENŐRZÉSÉHEZ HASZNÁLT PRÓBABÁBU

Image

---

4. MELLÉKLET

ELJÁRÁS A H PONT HELYÉNEK ÉS A TÖRZS TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGÉNEK MEGHATÁROZÁSÁRA A JÁRMŰ KÜLÖNBÖZŐ ÜLÉSHELYZETEIBEN

1.   Cél

A mellékletben leírt eljárás segítségével meghatározható a H pont helye és a törzs tényleges dőlésszöge a jármű egy vagy több üléshelyzetében, valamint ellenőrizhető a mért adatok és a jármű gyártója által megadott tervezési adatok viszonya (1).

2.   Fogalommeghatározások

E melléklet alkalmazásában:

2.1.   „referenciaadatok”: valamely üléshelyzet egy vagy több alábbi jellemzője:

| 2.1.1. | a H pont és az R pont, valamint ezek viszonya; |
| --- | --- |

2.1.1.

a H pont és az R pont, valamint ezek viszonya;

| 2.1.2. | a törzs tényleges dőlésszöge és a törzs tervezési dőlésszöge, valamint ezek viszonya; |
| --- | --- |

2.1.2.

a törzs tényleges dőlésszöge és a törzs tervezési dőlésszöge, valamint ezek viszonya;

2.2.   „háromdimenziós H-pont-vizsgáló eszköz” (háromdimenziós H próbabábu): a H pont és a törzs tényleges dőlésszögének meghatározására szolgáló eszköz. Az eszköz leírását e melléklet 1. függeléke tartalmazza;

2.3.   „H pont”: az alábbi 4. szakaszban előírt eljárás szerint a jármű ülésén elhelyezett háromdimenziós H próbabábu törzsének és combjának forgáspontja. A H pont az eszköz középvonalának középpontjában helyezkedik el, a háromdimenziós H próbabábu két oldalán található H-pont-irányzó gombok között. A H pont elméletileg megfelel az R pontnak (a tűrések értékét az alábbi 3.2.2. szakasz tartalmazza). A H pont, a 4. szakaszban leírt eljárással történő meghatározását követően, az üléspárna-szerkezethez képest állandónak tekinthető, és az ülés állításakor azzal együtt mozog;

2.4.   „R pont” vagy „az ülés referenciapontja”: a jármű gyártója által az egyes üléshelyzetekhez megadott tervezési pont, amelynek helyét a háromdimenziós referencia-rendszerhez képest határozzák meg;

2.5.   „törzsvonal”: a háromdimenziós H próbabábu gerincrúdjának középvonala, amikor a gerincrúd a leghátsó pozícióban van;

2.6.   „a törzs tényleges dőlésszöge”: a H ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal által bezárt, a háromdimenziós H próbabábu hátdőlésszög-mérőjével mért szög. A törzs tényleges dőlésszöge elméletileg megfelel a törzs tervezési dőlésszögének (a tűrések értékét az alábbi 3.2.2. szakasz tartalmazza);

2.7.   „a törzs tervezési dőlésszöge”: az R ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal között mért szög az üléstámla járműgyártó által előírt tervezési helyzetének megfelelő helyzetben;

2.8.   „az utas középsíkja”: az egyes kiválasztott üléshelyzetekben elhelyezett háromdimenziós H próbabábu középsíkja, a H pont Y koordinátájával megadva. Különálló ülések esetében az ülés középsíkja egybeesik az utas középsíkjával. Más ülések esetében az utas középsíkját a gyártó határozza meg.

2.9.   „háromdimenziós referencia-rendszer”: az e melléklet 2. függelékében leírt rendszer;

2.10.   „kiindulási pontok”: a jármű gyártója által a felépítményen meghatározott fizikai pontok (lyukak, felületek, jelölések vagy bemélyedések);

2.11.   „a jármű mérési helyzete”: a járműnek a háromdimenziós referencia-rendszerben a kiindulási pontok koordinátái által meghatározott helyzete.

3.   Követelmények

3.1.   Adatszolgáltatás

Minden olyan üléshelyzetre vonatkozóan, amelynél referenciaadatokkal kell igazolni az ezen előírásban rögzített rendelkezéseknek való megfelelést, a következő adatokat kell – összességében vagy a megfelelő adatokat kiválasztva – benyújtani a melléklet 3. függelékében megadott formában:

| 3.1.1. | az R pont koordinátái a háromdimenziós referencia-rendszerben; |
| --- | --- |

3.1.1.

az R pont koordinátái a háromdimenziós referencia-rendszerben;

| 3.1.2. | a törzs tervezési dőlésszöge; |
| --- | --- |

3.1.2.

a törzs tervezési dőlésszöge;

| 3.1.3. | az ülésnek (ha állítható) az alábbi 4.3. szakasz szerinti mérési helyzetbe történő állításához szükséges információk. |
| --- | --- |

3.1.3.

az ülésnek (ha állítható) az alábbi 4.3. szakasz szerinti mérési helyzetbe történő állításához szükséges információk.

3.2.   A mért adatok és a tervezési műszaki adatok viszonya

| 3.2.1. | A H pont koordinátáit és a törzs tényleges, az alábbi 4. szakaszban előírt eljárással megállapítható dőlésszögét össze kell hasonlítani az R pont koordinátáival, illetőleg a járműgyártó által megadott tervezési törzsdőlésszöggel. |
| --- | --- |

3.2.1.

A H pont koordinátáit és a törzs tényleges, az alábbi 4. szakaszban előírt eljárással megállapítható dőlésszögét össze kell hasonlítani az R pont koordinátáival, illetőleg a járműgyártó által megadott tervezési törzsdőlésszöggel.

| 3.2.2. | Az R pont és a H pont egymáshoz viszonyított helyzete, illetve a törzs tervezési dőlésszöge és tényleges dőlésszöge közötti viszony a kérdéses üléshelyzet tekintetében akkor tekinthető megfelelőnek, ha a koordinátái által meghatározott H pont egy olyan, 50 mm hosszúságú vízszintes és függőleges oldalakkal rendelkező négyzetbe esik, amelynek átlói az R pontban metszik egymást, illetve ha a törzs tényleges dőlésszöge a törzs tervezési dőlésszögének 5°-os tartományában található. |
| --- | --- |

3.2.2.

Az R pont és a H pont egymáshoz viszonyított helyzete, illetve a törzs tervezési dőlésszöge és tényleges dőlésszöge közötti viszony a kérdéses üléshelyzet tekintetében akkor tekinthető megfelelőnek, ha a koordinátái által meghatározott H pont egy olyan, 50 mm hosszúságú vízszintes és függőleges oldalakkal rendelkező négyzetbe esik, amelynek átlói az R pontban metszik egymást, illetve ha a törzs tényleges dőlésszöge a törzs tervezési dőlésszögének 5°-os tartományában található.

| 3.2.3. | Ha ezek a feltételek teljesülnek, az R pont és a törzs tervezési dőlésszöge felhasználható ezen előírás rendelkezéseinek való megfelelés igazolására. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ha ezek a feltételek teljesülnek, az R pont és a törzs tervezési dőlésszöge felhasználható ezen előírás rendelkezéseinek való megfelelés igazolására.

| 3.2.4. | Ha a H pont vagy a törzs tényleges dőlésszöge nem felel meg a fenti 3.2.2. szakaszban rögzített követelményeknek, a H pont helyét és a törzs tényleges dőlésszögét még kétszer (összesen háromszor) meg kell határozni. Ha a három meghatározás közül kettő eredményei megfelelnek a követelményeknek, a 3.2.3. szakasz szerint kell eljárni. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ha a H pont vagy a törzs tényleges dőlésszöge nem felel meg a fenti 3.2.2. szakaszban rögzített követelményeknek, a H pont helyét és a törzs tényleges dőlésszögét még kétszer (összesen háromszor) meg kell határozni. Ha a három meghatározás közül kettő eredményei megfelelnek a követelményeknek, a 3.2.3. szakasz szerint kell eljárni.

| 3.2.5. | Amennyiben a fenti 3.2.4. szakaszban leírt három művelet közül legalább kettő eredményei nem felelnek meg a 3.2.2. szakasz követelményeinek, vagy ha a vizsgálat nem végezhető el, mert a jármű gyártója nem adta meg az R pont helyzetére vagy a törzs tervezési dőlésszögére vonatkozó adatokat, akkor a három mért pont súlypontját, illetve a három mért szög átlagát kell érvényes értékként alkalmazni és figyelembe venni minden olyan esetben, amikor ezen előírásban hivatkozás történik az R pontra vagy a törzs tervezési dőlésszögére. |
| --- | --- |

3.2.5.

Amennyiben a fenti 3.2.4. szakaszban leírt három művelet közül legalább kettő eredményei nem felelnek meg a 3.2.2. szakasz követelményeinek, vagy ha a vizsgálat nem végezhető el, mert a jármű gyártója nem adta meg az R pont helyzetére vagy a törzs tervezési dőlésszögére vonatkozó adatokat, akkor a három mért pont súlypontját, illetve a három mért szög átlagát kell érvényes értékként alkalmazni és figyelembe venni minden olyan esetben, amikor ezen előírásban hivatkozás történik az R pontra vagy a törzs tervezési dőlésszögére.

4.   Eljárás a H pont helyének és a törzs tényleges dőlésszögének meghatározására

4.1.   A gyártó saját belátása szerint 20 °C ± 10 °C-ra állíthatja be a jármű hőmérsékletét annak érdekében, hogy az ülés anyagának hőmérséklete elérje a környezeti hőmérsékletet. Ha az ellenőrizni kívánt ülésen még soha nem ült senki, egy 70–80 kg súlyú személynek helyet kell foglalnia az ülésen, vagy egy hasonló súlyú eszközt kell az ülésre helyezni, kétszer egy percig, hogy a párna és a háttámla meghajoljon. Ha a gyártó kéri, a háromdimenziós H próbabábu behelyezése előtt legalább 30 percig nem szabad terhelni az üléseket.

4.2.   A járműnek a fenti 2.11. szakaszban meghatározott mérési helyzetben kell lennie.

4.3.   Az ülést (amennyiben állítható) először a leghátsó normál vezetési vagy utazási helyzetbe kell állítani a jármű gyártójának előírásai szerint, úgy, hogy csak az ülés hosszanti beállítását kell figyelembe venni, a normál vezetési vagy utazási helyzettől eltérő célokra használt ülés elmozdulását pedig figyelmen kívül kell hagyni. Ha az üléseket máshogyan is be lehet állítani (függőlegesen, szögben, háttámlaállítással stb.), ezeket a beállításokat a jármű gyártójának utasításai szerint kell elvégezni. Rugózott ülések esetében a függőleges helyzetet a gyártó által megadott normál vezetési testhelyzetnek megfelelően mereven rögzíteni kell.

4.4.   Az ülés háromdimenziós H próbabábu által elfoglalt felületét alkalmas méretű és szerkezetű muszlinanyaggal vagy cm2-ként 18,9 szálat tartalmazó és 0,228 kg/m2 fajlagos tömegű sima pamutszövettel vagy ezzel egyenértékű jellemzőkkel rendelkező kötött vagy nem szőtt anyaggal kell letakarni.

Járműből kiszerelt ülés vizsgálata esetén az ülést olyan padlózaton kell elhelyezni, amely alapvető jellemzői (2) tekintetében megegyezik azon jármű padlózatával, amelyhez az ülést tervezték.

4.5.   A háromdimenziós H próbabábu ülőfelületet és hátat jelképező részét úgy kell elhelyezni, hogy a háromdimenziós H próbabábu középsíkja egybeessen az utas középsíkjával. A gyártó kérésére a háromdimenziós H próbabábut az utas középsíkjához képest befelé el lehet mozdítani, ha a bábu annyira kifelé helyezkedik el, hogy az ülés pereme nem teszi lehetővé a háromdimenziós H próbabábu szintezését.

4.6.   A bábu lábfejét és alsó lábelemét vagy önállóan, vagy a T rúd és az alsó lábelem segítségével kell az ülőfelülethez csatlakoztatni. A H-pont-irányzó gombokat összekötő vonalnak a talajjal párhuzamosnak, és az ülés hosszirányú középsíkjára merőlegesnek kell lennie.

4.7.   A háromdimenziós H próbabábu lábfejét és lábszárát a következők szerint kell beállítani:

| 4.7.1. | Kiválasztott üléshelyzet: a vezetőülés és a szélső első utasülés.






  4.7.1.1. | A lábfejeket és a lábszárakat előre kell tolni oly módon, hogy a lábfejek a padlón, szükség esetén a működtető pedálok között természetes helyzetet vegyenek fel. Ha lehetséges, a bal lábfejet körülbelül ugyanolyan távolságban kell elhelyezni a háromdimenziós H próbabábu középsíkjától balra, mint a jobb lábfejet a középsíktól jobbra. A háromdimenziós H próbabábu keresztirányú beállítására szolgáló libellát szükség esetén az ülőfelület utánállításával vagy a lábszár és a lábfej hátratolásával vízszintes helyzetbe kell hozni. A H-pont-irányzó gombokat összekötő vonalnak merőlegesnek kell lennie az ülés hosszirányú középsíkjára. |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

Kiválasztott üléshelyzet: a vezetőülés és a szélső első utasülés.

4.7.1.1.

A lábfejeket és a lábszárakat előre kell tolni oly módon, hogy a lábfejek a padlón, szükség esetén a működtető pedálok között természetes helyzetet vegyenek fel. Ha lehetséges, a bal lábfejet körülbelül ugyanolyan távolságban kell elhelyezni a háromdimenziós H próbabábu középsíkjától balra, mint a jobb lábfejet a középsíktól jobbra. A háromdimenziós H próbabábu keresztirányú beállítására szolgáló libellát szükség esetén az ülőfelület utánállításával vagy a lábszár és a lábfej hátratolásával vízszintes helyzetbe kell hozni. A H-pont-irányzó gombokat összekötő vonalnak merőlegesnek kell lennie az ülés hosszirányú középsíkjára.

| 4.7.1.2. | Ha a bal lábszár nem tartható párhuzamosan a jobb lábszárral, és a bal lábfej nem támasztható meg a járműszerkezeten, akkor a bal lábfejet előre kell tolni úgy, hogy meg legyen támasztva. Az irányzógombok helyzetét fenn kell tartani. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Ha a bal lábszár nem tartható párhuzamosan a jobb lábszárral, és a bal lábfej nem támasztható meg a járműszerkezeten, akkor a bal lábfejet előre kell tolni úgy, hogy meg legyen támasztva. Az irányzógombok helyzetét fenn kell tartani.

| 4.7.2. | Kiválasztott üléshelyzet: szélső hátsó.
  Hátsó ülések és pótülések esetében a lábszárakat a gyártó előírásainak megfelelően kell beállítani. Ha a lábfejek a padló különböző magasságú részein nyugszanak, akkor az első ülést elsőként érintő lábfejet kell viszonyítási alapnak tekinteni, a második lábfejet pedig úgy kell elhelyezni, hogy a bábu ülőfelülete a keresztirányú beállításra szolgáló libella szerint vízszintes legyen. |
| --- | --- |

4.7.2.

Kiválasztott üléshelyzet: szélső hátsó.

Hátsó ülések és pótülések esetében a lábszárakat a gyártó előírásainak megfelelően kell beállítani. Ha a lábfejek a padló különböző magasságú részein nyugszanak, akkor az első ülést elsőként érintő lábfejet kell viszonyítási alapnak tekinteni, a második lábfejet pedig úgy kell elhelyezni, hogy a bábu ülőfelülete a keresztirányú beállításra szolgáló libella szerint vízszintes legyen.

| 4.7.3. | Egyéb kiválasztott üléshelyzetek:
  A fenti 4.7.1. szakaszban leírt általános eljárást kell követni azzal az eltéréssel, hogy a lábfejeket a jármű gyártójának utasításai szerint kell beállítani. |
| --- | --- |

4.7.3.

Egyéb kiválasztott üléshelyzetek:

A fenti 4.7.1. szakaszban leírt általános eljárást kell követni azzal az eltéréssel, hogy a lábfejeket a jármű gyártójának utasításai szerint kell beállítani.

4.8.   Helyezzük el a terhelősúlyokat az alsó lábelemre és a combra, majd állítsuk vízszintes helyzetbe a háromdimenziós H próbabábut.

4.9.   Döntsük előre a próbabábu hátát az elülső ütközőig, és a T rúd segítségével húzzuk el a háromdimenziós H próbabábut a háttámlától. Az alábbi módszerek egyikével ismét állítsuk a háromdimenziós H próbabábut a megfelelő helyzetbe:

| 4.9.1. | Ha a háromdimenziós H próbabábu elkezd hátrafelé csúszni, a következők szerint kell eljárni. Engedjük hátracsúszni a próbabábut addig a pontig, amikor a T rúdra ható, vízszintesen előrefelé irányuló visszatartó terhelésre már nincs szükség, vagyis amikor az ülőfelület érintkezik az ülés háttámlájával. Szükség esetén ismét állítsuk a megfelelő helyzetbe az alsó lábelemet. |
| --- | --- |

4.9.1.

Ha a háromdimenziós H próbabábu elkezd hátrafelé csúszni, a következők szerint kell eljárni. Engedjük hátracsúszni a próbabábut addig a pontig, amikor a T rúdra ható, vízszintesen előrefelé irányuló visszatartó terhelésre már nincs szükség, vagyis amikor az ülőfelület érintkezik az ülés háttámlájával. Szükség esetén ismét állítsuk a megfelelő helyzetbe az alsó lábelemet.

| 4.9.2. | Ha a háromdimenziós H próbabábu nem csúszik hátra, a következők szerint kell eljárni. Toljuk hátra a próbabábut a T rúd vízszintesen hátrafelé irányuló terhelésével, amíg az ülőfelület nem érintkezik a háttámlával (lásd a melléklet 1. függelékének 2. ábráját). |
| --- | --- |

4.9.2.

Ha a háromdimenziós H próbabábu nem csúszik hátra, a következők szerint kell eljárni. Toljuk hátra a próbabábut a T rúd vízszintesen hátrafelé irányuló terhelésével, amíg az ülőfelület nem érintkezik a háttámlával (lásd a melléklet 1. függelékének 2. ábráját).

4.10.   A csípőszögmérő és a T rúd burkolatának metszéspontjában fejtsünk ki 100 ± 10 N nagyságú terhelést a háromdimenziós H próbabábu hátából és ülőfelületéből álló szerelvényre. A terhelés irányát a fenti metszéspont és a közvetlenül a combrúd burkolata felett elhelyezkedő ponton áthaladó egyenes mentén kell tartani (lásd a melléklet 1. függelékének 2. ábráját). Ezután óvatosan engedjük vissza a bábu hátlapját a háttámlára. Az eljárás hátralevő részében ügyeljünk arra, hogy a háromdimenziós H próbabábu ne csússzon előre.

4.11.   Az ülőfelület jobb és bal oldalán helyezzük el a farsúlyokat, majd felváltva a törzs terhelésére szolgáló nyolc darab súlyt. A háromdimenziós H próbabábut tartsuk mindvégig vízszintes helyzetben.

4.12.   A háttámlára irányuló nyomás feloldása érdekében döntsük előre a próbabábu hátát. Lendítsük ki az egyik, majd a másik irányban oldalra a háromdimenziós H próbabábut egy 10°-os ív mentén (a függőleges középsík mindkét oldalán 5°-kal), mindkét irányban háromszor a próbabábu és az ülés között felhalmozódott súrlódás feloldása érdekében.

A lendítés során előfordulhat, hogy a háromdimenziós H próbabábu T rúdja eltér az előírt vízszintes és függőleges helyzettől. Ezért a T rudat a lengetés során megfelelő nagyságú oldalirányú terhelés kifejtésével helyben kell tartani. A T rúd helyben tartása és a háromdimenziós H próbabábu lendítése során ügyeljünk arra, hogy se függőleges irányban, se előrefelé, se hátrafelé ne fejtsünk ki akaratlanul külső terhelést.

Ebben a szakaszban a háromdimenziós H próbabábu lábfejét nem kell sem megtámasztani, sem egy helyben tartani. Ha a lábfejek elmozdulnak, akkor egyelőre elmozdult helyzetben kell őket hagyni.

Engedjük vissza óvatosan a bábu hátát a háttámlára, és ellenőrizzük, hogy a két libella vízszintes helyzetben van-e. Ha a lendítés során elmozdult a próbabábu lábfeje, a következők szerint vissza kell állítani az eredeti helyzetet:

Emeljük fel egymás után, csakis a szükséges mértékben a két lábfejet a padlóról, amíg a lábfej mozgása meg nem szűnik. Az emelés alatt a lábfejek szabadon foroghatnak; nem kell előre vagy oldalra irányuló terhelést alkalmazni. Miután a lábfejeket visszahelyeztük a padlóra, a sarkoknak érintkezniük kell az erre a célra tervezett szerkezettel.

Ellenőrizzük, hogy a keresztirányú libella vízszintes helyzetben van-e. Ha szükséges, a bábu hátlapjának tetejére fejtsünk ki kellő nagyságú oldalirányú terhelést úgy, hogy a háromdimenziós H próbabábu ülőfelülete egy szintbe kerüljön az üléssel.

4.13.   A T rudat oly módon megtartva, hogy a háromdimenziós H próbabábu ne csússzon előre az üléspárnán, végezzük el az alábbi műveleteket:

| a) | engedjük vissza a bábu hátlapját a háttámlára; |
| --- | --- |

a)

engedjük vissza a bábu hátlapját a háttámlára;

| b) | felváltva fejtsünk ki legfeljebb 25 N nagyságú, vízszintesen hátrafelé irányuló terhelést a hát dőlésszögének beállítására szolgáló tengelyre, körülbelül a törzs terhelősúlyainak középmagasságában, majd szüntessük meg az erőt, amíg a csípőszögmérő nem jelzi, hogy a terhelés megszüntetése után a bábu stabil helyzetben van. Ügyeljünk arra, hogy a háromdimenziós H próbabábut ne érje lefelé vagy oldalról ható külső terhelés. Ha a próbabábut ismételten szintbe kell állítani, fordítsuk előre a bábu hátát, szintezzük be újra, és ismételjük meg az eljárást a 4.12. szakasztól kezdve. |
| --- | --- |

b)

felváltva fejtsünk ki legfeljebb 25 N nagyságú, vízszintesen hátrafelé irányuló terhelést a hát dőlésszögének beállítására szolgáló tengelyre, körülbelül a törzs terhelősúlyainak középmagasságában, majd szüntessük meg az erőt, amíg a csípőszögmérő nem jelzi, hogy a terhelés megszüntetése után a bábu stabil helyzetben van. Ügyeljünk arra, hogy a háromdimenziós H próbabábut ne érje lefelé vagy oldalról ható külső terhelés. Ha a próbabábut ismételten szintbe kell állítani, fordítsuk előre a bábu hátát, szintezzük be újra, és ismételjük meg az eljárást a 4.12. szakasztól kezdve.

4.14.   Végezzük el a következő méréseket:

| 4.14.1. | A H pont koordinátáit a háromdimenziós referencia-rendszerhez viszonyítva kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.14.1.

A H pont koordinátáit a háromdimenziós referencia-rendszerhez viszonyítva kell meghatározni.

| 4.14.2. | A törzs tényleges dőlésszögét a próbabábu hátdőlésszög-mérőjéről lehet leolvasni, amikor a gerincrúd a leghátsó pozícióban van. |
| --- | --- |

4.14.2.

A törzs tényleges dőlésszögét a próbabábu hátdőlésszög-mérőjéről lehet leolvasni, amikor a gerincrúd a leghátsó pozícióban van.

4.15.   Amennyiben a háromdimenziós H próbabábu behelyezését célszerű megismételni, előtte legalább 30 percig nem szabad terhelni az ülést. Az ülésen a háromdimenziós H próbabábut csak a vizsgálat elvégzésének idejére szabad terhelősúlyokkal felszerelni.

4.16.   Ha az ugyanabban a sorban lévő ülések hasonlónak tekinthetők (ülőpad, azonos ülések stb.) minden egyes üléssor esetében csak egy H pontot és egy tényleges törzsdőlésszöget kell meghatározni úgy, hogy a melléklet 1. függelékében leírt háromdimenziós H próbabábut olyan ülésre helyezik, amely a teljes sort jól képviseli. Ez a hely:

| 4.16.1. | az első sor esetében a vezetőülés; |
| --- | --- |

4.16.1.

az első sor esetében a vezetőülés;

| 4.16.2. | a hátsó sor vagy sorok esetében valamelyik szélső ülés kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

4.16.2.

a hátsó sor vagy sorok esetében valamelyik szélső ülés kell, hogy legyen.

---

(1)  Ha az első ülésektől eltérő üléshelyzetekben a H pontot nem lehet a háromdimenziós H-pont-vizsgáló eszközzel vagy más eljárásokkal meghatározni, az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy a gyártó által megadott R pontot tekinti referenciapontnak.

(2)  Dőlésszög, magassági eltérés az üléstartó szerelvényhez képest, dombormintázat stb.

1. függelék

A HÁROMDIMENZIÓS H-PONT-VIZSGÁLÓ ESZKÖZ LEÍRÁSA
   (1)

(háromdimenziós H próbabábu)

1.   Hát és ülőfelület

A próbabábu háta és ülőfelülete szálerősítéses műanyagból és fémből készül; ez a két elem az emberi test törzsét és combjait modellezi, és a H pontban csuklósan illeszkedik egymáshoz. A H pontban csuklósan kapcsolódó gerincrúdhoz szögmérő van erősítve a törzs tényleges dőlésszögének mérésére. Az ülőfelülethez csatlakozó, állítható combrúd határozza meg a comb középvonalát, és alapvonalként szolgál a csípőszögmérő számára.

2.   Test- és lábszárelemek

Az alsó lábelemek a térdeket összekötő T rúdnál kapcsolódnak az ülőfelülethez, amely az állítható combrúd oldalirányú nyúlványa. A térd szögének mérése érdekében az alsó lábelemekbe szögmérők vannak beépítve. A cipőt és a lábfejet jelképező elemeket kalibrálták a lábfej szögének méréséhez. Az eszköz két libella segítségével állítható be a térben. A törzs terhelősúlyait a megfelelő súlypontokban kell elhelyezni, hogy egy 76 kg-os férfi tömegének megfelelő ülésbenyomódást lehessen biztosítani. Ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós H próbabábu valamennyi csuklós csatlakozása szabadon mozogjon, jelentős súrlódás nélkül.

1.   ábra

A háromdimenziós H próbabábu részeinek megnevezése

Image

2.   ábra

A háromdimenziós H próbabábu alkotórészeinek mérete és teherelosztása

Image

---

(1)  A háromdimenziós H pont-vizsgáló eszköz felépítéséről bővebb tájékoztatás a Society of Automotive Engineers (SAE) elnevezésű szervezettől szerezhető be (400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Amerikai Egyesült Államok). Az eszköz megfelel az ISO 6549:1980 szabványban leírt eszköznek.

2. függelék

HÁROMDIMENZIÓS REFERENCIA-RENDSZER

| 1. | A háromdimenziós referencia-rendszert a jármű gyártója által megállapított három merőleges sík határozza meg (lásd az ábrát) (1). |
| --- | --- |

1.

A háromdimenziós referencia-rendszert a jármű gyártója által megállapított három merőleges sík határozza meg (lásd az ábrát) (1).

| 2. | A jármű mérési helyzete úgy határozható meg, hogy a járművet az alátámasztó felületre helyezzük oly módon, hogy a kiindulási pontok koordinátái megfeleljenek a gyártó által megadott értékeknek. |
| --- | --- |

2.

A jármű mérési helyzete úgy határozható meg, hogy a járművet az alátámasztó felületre helyezzük oly módon, hogy a kiindulási pontok koordinátái megfeleljenek a gyártó által megadott értékeknek.

| 3. | Az R pont és a H pont koordinátáit a jármű gyártója által meghatározott kiindulási pontokhoz viszonyítva kell meghatározni. |
| --- | --- |

3.

Az R pont és a H pont koordinátáit a jármű gyártója által meghatározott kiindulási pontokhoz viszonyítva kell meghatározni.

Image

---

(1)  A referencia-rendszer megfelel az ISO 4130:1978 szabvány előírásainak.

---

5. MELLÉKLET

AZ ÜLÉSHELYZETEK REFERENCIAADATAI

1.   A referenciaadatok kódjai

Az egyes üléshelyzetekre vonatkozó referenciaadatokat folytatólagosan kell megadni. Az üléshelyzetek azonosítása kétjegyű kódokkal történik. Az első jegy egy arab szám, amely az üléssor sorszámát adja meg a jármű elejétől hátrafelé számolva. A második jegy egy nagybetű, amely az ülésnek a sorban elfoglalt helyét mutatja a jármű menetirányában nézve. A következő betűket kell használni:

| L | = | bal oldali |
| --- | --- | --- |
| C | = | középső |
| R | = | jobb oldali |

L

=

bal oldali

C

=

középső

R

=

jobb oldali

2.   A jármű mérési helyzete

2.1.   A kiindulási pontok koordinátái

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.   A referenciaadatok felsorolása

3.1.   Üléshelyzet: ...

3.1.1.   Az R pont koordinátái

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y............................. |
| --- | --- |

Y.............................

| | Z.............................. |
| --- | --- |

Z..............................

3.1.2.   A törzs tervezési dőlésszöge: ...

3.1.3.   Az ülés beállítása: (1)

| | vízszintesen: ... |
| --- | --- |

vízszintesen: ...

| | függőlegesen: ... |
| --- | --- |

függőlegesen: ...

| | szögben: ... |
| --- | --- |

szögben: ...

| | a törzs dőlésszöge: ... |
| --- | --- |

a törzs dőlésszöge: ...

Megjegyzés: A további üléshelyzetek referenciaadatainak megadásához folytassa a felsorolást további (3.2., 3.3. stb.) pontokkal.

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

---

INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 20.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 304/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 304/47

---

Egységes szerkezetbe foglalt keretmegállapodás az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG (a továbbiakban: a két intézmény),

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 295. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre (a továbbiakban: Szerződések),

tekintettel a két intézmény közötti kapcsolatokat szabályozó intézményközi megállapodásokra és szövegekre,

tekintettel a Parlament eljárási szabályzatára (1) és különösen annak 105., 106. és 127. cikkére, valamint VIII. és XIV. mellékletére,

tekintettel a Bizottság megválasztott elnöke által 2009. szeptember 15-én és 2010. február 9-én ismertetett politikai irányvonalakra és kapcsolódó nyilatkozataira, valamint a Bizottság jelölt tagjainak a parlamenti bizottságok előtti meghallgatásuk során tett nyilatkozataira,

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés az Unió döntéshozatalának demokratikus legitimációját erősíti, |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés az Unió döntéshozatalának demokratikus legitimációját erősíti,

| B. | mivel a két intézmény a lehető legkiemeltebben kezeli az uniós jog hatékony átültetését és végrehajtását, |
| --- | --- |

B.

mivel a két intézmény a lehető legkiemeltebben kezeli az uniós jog hatékony átültetését és végrehajtását,

| C. | mivel ez a keretmegállapodás nem érinti a Parlament, a Bizottság vagy az Unió bármely más intézményének vagy szervének hatásköreit és előjogait, hanem e hatáskörök lehető leghatékonyabb és legátláthatóbb gyakorlásának biztosítására törekszik, |
| --- | --- |

C.

mivel ez a keretmegállapodás nem érinti a Parlament, a Bizottság vagy az Unió bármely más intézményének vagy szervének hatásköreit és előjogait, hanem e hatáskörök lehető leghatékonyabb és legátláthatóbb gyakorlásának biztosítására törekszik,

| D. | mivel ezt a keretmegállapodást a Szerződésekben foglalt intézményi kerettel összhangban kell értelmezni, |
| --- | --- |

D.

mivel ezt a keretmegállapodást a Szerződésekben foglalt intézményi kerettel összhangban kell értelmezni,

| E. | mivel a Bizottság kellően figyelembe veszi a Szerződések által a Parlamentre és a Tanácsra ruházott szerepeket, különösen a 9. pontban meghatározott egyenlő bánásmód alapelvére vonatkozóan, |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság kellően figyelembe veszi a Szerződések által a Parlamentre és a Tanácsra ruházott szerepeket, különösen a 9. pontban meghatározott egyenlő bánásmód alapelvére vonatkozóan,

| F. | mivel indokolt naprakésszé tenni a 2005 májusában elfogadott keretmegállapodást (2), amelynek helyébe a következő szöveg lép, |
| --- | --- |

F.

mivel indokolt naprakésszé tenni a 2005 májusában elfogadott keretmegállapodást (2), amelynek helyébe a következő szöveg lép,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODNAK MEG:

I.   HATÁLY

| 1. | Annak érdekében, hogy jobban tükrözzék a Parlament és a Bizottság közötti új „különleges partnerséget”, és hogy erősítsék a Bizottság politikai felelősségét és legitimitását, kiterjesszék az építő párbeszédet és tökéletesítsék az információáramlást a két intézmény között, valamint javítsák az eljárások és a tervezés során az együttműködést, a két intézmény a következő intézkedésekről állapodik meg.
  Továbbá külön rendelkezésekről is megállapodnak:






  — | a Bizottság nemzeti szakértőkkel való találkozóiról az I. mellékletben meghatározott módon, |
| --- | --- | --- |

1.

Annak érdekében, hogy jobban tükrözzék a Parlament és a Bizottság közötti új „különleges partnerséget”, és hogy erősítsék a Bizottság politikai felelősségét és legitimitását, kiterjesszék az építő párbeszédet és tökéletesítsék az információáramlást a két intézmény között, valamint javítsák az eljárások és a tervezés során az együttműködést, a két intézmény a következő intézkedésekről állapodik meg.

Továbbá külön rendelkezésekről is megállapodnak:

—

a Bizottság nemzeti szakértőkkel való találkozóiról az I. mellékletben meghatározott módon,

| — | a bizalmas információk Parlamentnek történő továbbításáról a II. mellékletben meghatározott módon, |
| --- | --- |

—

a bizalmas információk Parlamentnek történő továbbításáról a II. mellékletben meghatározott módon,

| — | a nemzetközi megállapodások tárgyalásáról és megkötéséről, a III. mellékletben meghatározott módon, |
| --- | --- |

—

a nemzetközi megállapodások tárgyalásáról és megkötéséről, a III. mellékletben meghatározott módon,

| — | valamint a Bizottság munkaprogramjának menetrendjét illetően a IV. mellékletben meghatározott módon. |
| --- | --- |

—

valamint a Bizottság munkaprogramjának menetrendjét illetően a IV. mellékletben meghatározott módon.

II.   POLITIKAI FELELŐSSÉG

| 2. | A Bizottság kijelölt elnöke az Európai Tanács általi jelölését követően a Parlamenthez benyújtja hivatali idejének időtartamára vonatkozó politikai iránymutatásait azzal a céllal, hogy a Parlamenttel informális eszmecserét tegyen lehetővé még a választásáról való szavazás előtt. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kijelölt elnöke az Európai Tanács általi jelölését követően a Parlamenthez benyújtja hivatali idejének időtartamára vonatkozó politikai iránymutatásait azzal a céllal, hogy a Parlamenttel informális eszmecserét tegyen lehetővé még a választásáról való szavazás előtt.

| 3. | A Parlament eljárási szabályzatának 106. cikkével összhangban a Parlament a Bizottság megválasztott elnökével az új Bizottság hozzájárulásával kapcsolatos eljárások megnyitása előtt kellő időben felveszi a kapcsolatot. A Parlament figyelembe veszi a megválasztott elnök által megfogalmazott észrevételeket.
  A Bizottság kijelölt tagjai biztosítják az összes lényeges információhoz való teljes hozzáférést az Európai Unió működéséről szóló szerződés 245. cikkében meghatározott függetlenség kötelezettségének megfelelően.
  Az eljárásokat olyan módon kell meghatározni, hogy biztosítsák a kijelölt Bizottság egészének nyílt, pártatlan és következetes értékelését. |
| --- | --- |

3.

A Parlament eljárási szabályzatának 106. cikkével összhangban a Parlament a Bizottság megválasztott elnökével az új Bizottság hozzájárulásával kapcsolatos eljárások megnyitása előtt kellő időben felveszi a kapcsolatot. A Parlament figyelembe veszi a megválasztott elnök által megfogalmazott észrevételeket.

A Bizottság kijelölt tagjai biztosítják az összes lényeges információhoz való teljes hozzáférést az Európai Unió működéséről szóló szerződés 245. cikkében meghatározott függetlenség kötelezettségének megfelelően.

Az eljárásokat olyan módon kell meghatározni, hogy biztosítsák a kijelölt Bizottság egészének nyílt, pártatlan és következetes értékelését.

| 4. | A Bizottság testületi jellegéből fakadó kollektív felelősség elvének sérelme nélkül, a Bizottság minden egyes tagja politikai felelősséggel tartozik a feladatkörébe eső területen tett intézkedésekért.
  A Bizottság elnöke teljes felelősséggel tartozik minden olyan összeférhetetlenségi eset megállapításáért, amely a Bizottság valamely tagját akadályozza feladatainak ellátásában.
  A Bizottság elnöke ugyanígy felelős az ilyen helyzetekben tett minden további intézkedésért, és írásban haladéktalanul tájékoztatja a Parlament elnökét.
  A Bizottság bármely tagjának választási kampányban való részvételét a biztosok magatartási kódexe szabályozza.
  A Bizottság azon tagjainak, akik a választási kampányban aktívan részt vesznek mint az európai parlamenti választások jelöltjei, a választásokat megelőző utolsó ülés végétől fizetés nélküli választási szabadságra kell menniük.
  A Bizottság elnöke a megfelelő időben értesíti a Parlamentet e szabadság engedélyezéséről, és megjelöli, hogy a Bizottság mely tagja veszi át a szabadságnak erre az időszakára a vonatkozó felelősségeket. |
| --- | --- |

4.

A Bizottság testületi jellegéből fakadó kollektív felelősség elvének sérelme nélkül, a Bizottság minden egyes tagja politikai felelősséggel tartozik a feladatkörébe eső területen tett intézkedésekért.

A Bizottság elnöke teljes felelősséggel tartozik minden olyan összeférhetetlenségi eset megállapításáért, amely a Bizottság valamely tagját akadályozza feladatainak ellátásában.

A Bizottság elnöke ugyanígy felelős az ilyen helyzetekben tett minden további intézkedésért, és írásban haladéktalanul tájékoztatja a Parlament elnökét.

A Bizottság bármely tagjának választási kampányban való részvételét a biztosok magatartási kódexe szabályozza.

A Bizottság azon tagjainak, akik a választási kampányban aktívan részt vesznek mint az európai parlamenti választások jelöltjei, a választásokat megelőző utolsó ülés végétől fizetés nélküli választási szabadságra kell menniük.

A Bizottság elnöke a megfelelő időben értesíti a Parlamentet e szabadság engedélyezéséről, és megjelöli, hogy a Bizottság mely tagja veszi át a szabadságnak erre az időszakára a vonatkozó felelősségeket.

| 5. | Ha a Parlament arra kéri a Bizottság elnökét, hogy vonja meg a bizalmat valamelyik biztostól, a Bizottság elnöke komolyan fontolóra veszi, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (6) bekezdése értelmében felhívja-e az adott biztost a lemondásra. Az elnök vagy felhívja az adott biztost lemondásra, vagy a következő ülésen magyarázatot ad a Parlamentnek arra, hogy miért nem hajlandó erre. |
| --- | --- |

5.

Ha a Parlament arra kéri a Bizottság elnökét, hogy vonja meg a bizalmat valamelyik biztostól, a Bizottság elnöke komolyan fontolóra veszi, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (6) bekezdése értelmében felhívja-e az adott biztost a lemondásra. Az elnök vagy felhívja az adott biztost lemondásra, vagy a következő ülésen magyarázatot ad a Parlamentnek arra, hogy miért nem hajlandó erre.

| 6. | Ha az Európai Unió működéséről szóló szerződés 246. cikkének második bekezdése értelmében a Bizottság valamely tagja megbízatásának ideje alatt új tag kinevezése válik szükségessé, a Bizottság elnöke komolyan fontolóra veszi a Parlamenttel folytatott egyeztetés eredményét, mielőtt a Tanács határozatához beleegyezését adná.
  A Parlament eljárásait a lehető leggyorsabban folytatja le annak érdekében, hogy a Bizottság elnöke komolyan fontolóra vehesse a Parlament véleményét, mielőtt az új tagot kinevezik.
  Hasonlóképpen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 246. cikke harmadik bekezdése értelmében, ha a Bizottság fennmaradó hivatali ideje rövid, a Bizottság elnöke komolyan fontolóra veszi a Parlament álláspontját. |
| --- | --- |

6.

Ha az Európai Unió működéséről szóló szerződés 246. cikkének második bekezdése értelmében a Bizottság valamely tagja megbízatásának ideje alatt új tag kinevezése válik szükségessé, a Bizottság elnöke komolyan fontolóra veszi a Parlamenttel folytatott egyeztetés eredményét, mielőtt a Tanács határozatához beleegyezését adná.

A Parlament eljárásait a lehető leggyorsabban folytatja le annak érdekében, hogy a Bizottság elnöke komolyan fontolóra vehesse a Parlament véleményét, mielőtt az új tagot kinevezik.

Hasonlóképpen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 246. cikke harmadik bekezdése értelmében, ha a Bizottság fennmaradó hivatali ideje rövid, a Bizottság elnöke komolyan fontolóra veszi a Parlament álláspontját.

| 7. | Ha a Bizottság elnöke a Bizottság hivatali ideje alatt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 248. cikkének megfelelően a feladatköröknek a Bizottság tagjai közötti újraelosztását tervezi, a Parlamentet kellő időben értesítenie kell, hogy le lehessen folytatni a változásokra vonatkozó megfelelő parlamenti konzultációkat. Az elnöknek a tárcák újraelosztásával kapcsolatos döntése azonnal hatályba léphet. |
| --- | --- |

7.

Ha a Bizottság elnöke a Bizottság hivatali ideje alatt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 248. cikkének megfelelően a feladatköröknek a Bizottság tagjai közötti újraelosztását tervezi, a Parlamentet kellő időben értesítenie kell, hogy le lehessen folytatni a változásokra vonatkozó megfelelő parlamenti konzultációkat. Az elnöknek a tárcák újraelosztásával kapcsolatos döntése azonnal hatályba léphet.

| 8. | Ha a Bizottság a biztosok magatartási kódexének az összeférhetetlenséggel vagy erkölcsi magatartással kapcsolatos felülvizsgálatát terjeszti elő, a Parlament véleményét fogja kérni. |
| --- | --- |

8.

Ha a Bizottság a biztosok magatartási kódexének az összeférhetetlenséggel vagy erkölcsi magatartással kapcsolatos felülvizsgálatát terjeszti elő, a Parlament véleményét fogja kérni.

III.   ÉPÍTŐ PÁRBESZÉD ÉS INFORMÁCIÓÁRAMLÁS

i.   Általános rendelkezések

| 9. | A Bizottság szavatolja, hogy alkalmazni fogja a Parlamentre és a Tanácsra az egyenlő bánásmód alapelvét, különösen, ami az üléseken való részvételt, valamint a hozzájárulások vagy egyéb információ rendelkezésre bocsátását illeti, főként a jogalkotási és költségvetési ügyekben. |
| --- | --- |

9.

A Bizottság szavatolja, hogy alkalmazni fogja a Parlamentre és a Tanácsra az egyenlő bánásmód alapelvét, különösen, ami az üléseken való részvételt, valamint a hozzájárulások vagy egyéb információ rendelkezésre bocsátását illeti, főként a jogalkotási és költségvetési ügyekben.

| 10. | Hatáskörein belül a Bizottság a Parlament részvételének javítása érdekében megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy a közös kül- és biztonságpolitika terén lehetősége legyen a Parlament véleményét a lehető legnagyobb mértékben figyelembe venni. |
| --- | --- |

10.

Hatáskörein belül a Bizottság a Parlament részvételének javítása érdekében megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy a közös kül- és biztonságpolitika terén lehetősége legyen a Parlament véleményét a lehető legnagyobb mértékben figyelembe venni.

| 11. | A Parlament és a Bizottság közötti „különleges partnerség” megvalósítása érdekében számos intézkedésre kerül sor az alábbiak szerint:






  — | a Parlament kérésére a Bizottság elnöke legalább kétszer egy évben találkozik az Elnökök Értekezletével, hogy megbeszéljék a közös érdekű ügyeket, |
| --- | --- | --- |

11.

A Parlament és a Bizottság közötti „különleges partnerség” megvalósítása érdekében számos intézkedésre kerül sor az alábbiak szerint:

—

a Parlament kérésére a Bizottság elnöke legalább kétszer egy évben találkozik az Elnökök Értekezletével, hogy megbeszéljék a közös érdekű ügyeket,

| — | a Bizottság elnöke rendszeres párbeszédet folytat a Parlament elnökével a legfontosabb átfogó kérdésekről és a főbb jogalkotási javaslatokról. Ez a párbeszéd kiterjed a Parlament elnökének a biztosok testületének üléseire történő meghívására is, |
| --- | --- |

—

a Bizottság elnöke rendszeres párbeszédet folytat a Parlament elnökével a legfontosabb átfogó kérdésekről és a főbb jogalkotási javaslatokról. Ez a párbeszéd kiterjed a Parlament elnökének a biztosok testületének üléseire történő meghívására is,

| — | a Bizottság elnökét vagy az intézményközi kapcsolatokért felelős alelnököt meg kell hívni az Elnökök Értekezlete és a Bizottsági Elnökök Értekezlete üléseire, amikor a plenáris ülés napirendjének elkészítésével kapcsolatos kérdéseket, a Parlament és a Bizottság közötti intézményközi kapcsolatokat, valamint jogalkotási és költségvetési ügyeket vitatnak meg, |
| --- | --- |

—

a Bizottság elnökét vagy az intézményközi kapcsolatokért felelős alelnököt meg kell hívni az Elnökök Értekezlete és a Bizottsági Elnökök Értekezlete üléseire, amikor a plenáris ülés napirendjének elkészítésével kapcsolatos kérdéseket, a Parlament és a Bizottság közötti intézményközi kapcsolatokat, valamint jogalkotási és költségvetési ügyeket vitatnak meg,

| — | évente megbeszéléseket kell tartani az Elnökök Értekezlete, a Bizottsági Elnökök Értekezlete és a biztosok testülete között a fontos kérdések megvitatására, beleértve a Bizottság munkaprogramjának előkészítését és végrehajtását is, |
| --- | --- |

—

évente megbeszéléseket kell tartani az Elnökök Értekezlete, a Bizottsági Elnökök Értekezlete és a biztosok testülete között a fontos kérdések megvitatására, beleértve a Bizottság munkaprogramjának előkészítését és végrehajtását is,

| — | az Elnökök Értekezlete és a Bizottsági Elnökök Értekezlete megfelelő időben tájékoztatja a Bizottságot az intézményközi vonatkozású megbeszéléseik eredményeiről. A Parlament is rendszeresen és teljes körűen tájékoztatja a Bizottságot az ülések előkészítésével kapcsolatos megbeszéléseinek eredményeiről, figyelembe véve a Bizottság véleményét. Ez nem érinti a 45. pontot, |
| --- | --- |

—

az Elnökök Értekezlete és a Bizottsági Elnökök Értekezlete megfelelő időben tájékoztatja a Bizottságot az intézményközi vonatkozású megbeszéléseik eredményeiről. A Parlament is rendszeresen és teljes körűen tájékoztatja a Bizottságot az ülések előkészítésével kapcsolatos megbeszéléseinek eredményeiről, figyelembe véve a Bizottság véleményét. Ez nem érinti a 45. pontot,

| — | a két intézmény közötti rendszeres információáramlás biztosítása érdekében a Parlament és a Bizottság főtitkára rendszeres időközönként találkoznak. |
| --- | --- |

—

a két intézmény közötti rendszeres információáramlás biztosítása érdekében a Parlament és a Bizottság főtitkára rendszeres időközönként találkoznak.

| 12. | A Bizottság minden tagja gondoskodik arról, hogy a közte és az illetékes parlamenti bizottság elnöke közötti információáramlás rendszeres és közvetlen legyen. |
| --- | --- |

12.

A Bizottság minden tagja gondoskodik arról, hogy a közte és az illetékes parlamenti bizottság elnöke közötti információáramlás rendszeres és közvetlen legyen.

| 13. | A Bizottság a Parlament írásban történő tájékoztatását megelőzően semmilyen jogalkotási javaslatot, jelentős kezdeményezést vagy határozatot nem hoz nyilvánosságra.
  A Bizottság munkaprogramja alapján a két intézmény közös megállapodásban előre meghatározza a kulcsfontosságú kezdeményezéseket, amelyeket a plenáris ülésen ismertetnek. Főszabály szerint a Bizottság ezeket a kezdeményezéseket először a plenáris ülésen ismerteti, és csak azt követően kerülnek a nyilvánosság elé.
  Hasonlóképpen meghatározzák azokat a javaslatokat és kezdeményezéseket, amelyek kapcsán az Elnökök Értekezlete előtt, illetve megfelelő módon az illetékes parlamenti bizottság vagy annak elnöke tájékoztatása révén információ szolgáltatására kerül sor.
  Ezeket a határozatokat a 11. pontban előirányzott, a két intézmény közötti rendszeres párbeszéd keretében kell meghozni, és rendszeresen naprakésszé kell tenni, kellően figyelembe véve az esetleges politikai fejleményeket. |
| --- | --- |

13.

A Bizottság a Parlament írásban történő tájékoztatását megelőzően semmilyen jogalkotási javaslatot, jelentős kezdeményezést vagy határozatot nem hoz nyilvánosságra.

A Bizottság munkaprogramja alapján a két intézmény közös megállapodásban előre meghatározza a kulcsfontosságú kezdeményezéseket, amelyeket a plenáris ülésen ismertetnek. Főszabály szerint a Bizottság ezeket a kezdeményezéseket először a plenáris ülésen ismerteti, és csak azt követően kerülnek a nyilvánosság elé.

Hasonlóképpen meghatározzák azokat a javaslatokat és kezdeményezéseket, amelyek kapcsán az Elnökök Értekezlete előtt, illetve megfelelő módon az illetékes parlamenti bizottság vagy annak elnöke tájékoztatása révén információ szolgáltatására kerül sor.

Ezeket a határozatokat a 11. pontban előirányzott, a két intézmény közötti rendszeres párbeszéd keretében kell meghozni, és rendszeresen naprakésszé kell tenni, kellően figyelembe véve az esetleges politikai fejleményeket.

| 14. | Ha a Bizottság olyan belső dokumentuma, amelyről a Parlamentet – e keretmegállapodásnak megfelelően – nem tájékoztatták, az intézményeken kívül terjesztésre kerül, a Parlament elnöke kérheti, hogy az érintett dokumentumot haladéktalanul továbbítsák a Parlamenthez, hogy azt bármely képviselőjéhez annak kívánságára eljuttathassa. |
| --- | --- |

14.

Ha a Bizottság olyan belső dokumentuma, amelyről a Parlamentet – e keretmegállapodásnak megfelelően – nem tájékoztatták, az intézményeken kívül terjesztésre kerül, a Parlament elnöke kérheti, hogy az érintett dokumentumot haladéktalanul továbbítsák a Parlamenthez, hogy azt bármely képviselőjéhez annak kívánságára eljuttathassa.

| 15. | A Bizottság az uniós jogszabályok – beleértve a nem kötelező erejű jogszabályokat (soft law) és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat – előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és biztosítja a dokumentációhoz való teljes körű hozzáférést. Amennyiben a Parlament kéri, a Bizottság a Parlament szakértőit is meghívhatja ezekre a találkozókra.
  Az e tekintetben irányadó rendelkezések az I. mellékletben találhatók. |
| --- | --- |

15.

A Bizottság az uniós jogszabályok – beleértve a nem kötelező erejű jogszabályokat (soft law) és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat – előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és biztosítja a dokumentációhoz való teljes körű hozzáférést. Amennyiben a Parlament kéri, a Bizottság a Parlament szakértőit is meghívhatja ezekre a találkozókra.

Az e tekintetben irányadó rendelkezések az I. mellékletben találhatók.

| 16. | A parlamenti állásfoglalás elfogadását követő három hónapon belül a Bizottság írásban tájékoztatást ad a Parlamentnek a Parlament állásfoglalásaiban hozzá intézett kérdések alapján tett intézkedésekről, beleértve azokat az eseteket, amelyekben nem tudott a Parlament álláspontjának megfelelően eljárni. Sürgős kérelem esetében ez az időszak lerövidíthető. Az időszak egy hónappal meghosszabbítható olyan esetben, amikor a kérelem mélyrehatóbb munkát igényel, és ez kellően indokolt. A Parlament gondoskodik arról, hogy ez az információ az intézményen belül széles körben elterjedjen.
  A Parlament megpróbálja elkerülni az olyan szóbeli vagy írásbeli kérdések feltevését, amelyek esetében a Bizottság írásos kapcsolódó közleményben már értesítette álláspontjáról a Parlamentet.
  A Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy jelentést tesz valamennyi, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikke szerinti javaslat általa történő benyújtására irányuló kérelem (saját kezdeményezésű jogalkotási jelentés) konkrét nyomon követéséről, a vonatkozó állásfoglalás plenáris ülésen történő elfogadását követő három hónapon belül. A Bizottság legkésőbb egy év múlva jogalkotási javaslatot terjeszt elő, vagy a javaslatot belefoglalja a következő évi munkaprogramjába. Ha a Bizottság nem terjeszt elő javaslatot, ezt részletesen megindokolja a Parlamentnek.
  A Bizottság kötelezettséget vállal továbbá arra, hogy az állampolgári kezdeményezések alapján tett jogalkotási kezdeményezésre irányuló kérelmek esetében a Parlamenttel már a korai szakaszban szorosan együttműködik.
  A mentesítési eljárás kapcsán a 31. pontban megállapított külön rendelkezéseket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

16.

A parlamenti állásfoglalás elfogadását követő három hónapon belül a Bizottság írásban tájékoztatást ad a Parlamentnek a Parlament állásfoglalásaiban hozzá intézett kérdések alapján tett intézkedésekről, beleértve azokat az eseteket, amelyekben nem tudott a Parlament álláspontjának megfelelően eljárni. Sürgős kérelem esetében ez az időszak lerövidíthető. Az időszak egy hónappal meghosszabbítható olyan esetben, amikor a kérelem mélyrehatóbb munkát igényel, és ez kellően indokolt. A Parlament gondoskodik arról, hogy ez az információ az intézményen belül széles körben elterjedjen.

A Parlament megpróbálja elkerülni az olyan szóbeli vagy írásbeli kérdések feltevését, amelyek esetében a Bizottság írásos kapcsolódó közleményben már értesítette álláspontjáról a Parlamentet.

A Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy jelentést tesz valamennyi, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikke szerinti javaslat általa történő benyújtására irányuló kérelem (saját kezdeményezésű jogalkotási jelentés) konkrét nyomon követéséről, a vonatkozó állásfoglalás plenáris ülésen történő elfogadását követő három hónapon belül. A Bizottság legkésőbb egy év múlva jogalkotási javaslatot terjeszt elő, vagy a javaslatot belefoglalja a következő évi munkaprogramjába. Ha a Bizottság nem terjeszt elő javaslatot, ezt részletesen megindokolja a Parlamentnek.

A Bizottság kötelezettséget vállal továbbá arra, hogy az állampolgári kezdeményezések alapján tett jogalkotási kezdeményezésre irányuló kérelmek esetében a Parlamenttel már a korai szakaszban szorosan együttműködik.

A mentesítési eljárás kapcsán a 31. pontban megállapított külön rendelkezéseket kell alkalmazni.

| 17. | Ha kezdeményezéseket, ajánlásokat vagy jogalkotási aktusokra irányuló kérelmeket terjesztenek elő az Európai Unió működéséről szóló szerződés 289. cikkének (4) bekezdése alapján, a Bizottság arra irányuló kérés esetén az illetékes parlamenti bizottság előtt tájékoztatja a Parlamentet az e javaslatokra vonatkozó álláspontjáról. |
| --- | --- |

17.

Ha kezdeményezéseket, ajánlásokat vagy jogalkotási aktusokra irányuló kérelmeket terjesztenek elő az Európai Unió működéséről szóló szerződés 289. cikkének (4) bekezdése alapján, a Bizottság arra irányuló kérés esetén az illetékes parlamenti bizottság előtt tájékoztatja a Parlamentet az e javaslatokra vonatkozó álláspontjáról.

| 18. | A két intézmény megállapodik abban, hogy együttműködnek a nemzeti parlamentekkel való kapcsolattartás terén.
  A Parlament és a Bizottság együttműködik az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv végrehajtása során. Az együttműködés részét képezik a nemzeti parlamentek által benyújtott indoklással ellátott vélemények szükséges fordításához kapcsolódó eljárások.
  Ha az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2. jegyzőkönyvének 7. cikkében említett szavazatküszöböt elérték, a Bizottság rendelkezésre bocsátja a nemzeti parlamentek által megküldött indokolt vélemények fordítását, valamint ezzel kapcsolatos saját álláspontját. |
| --- | --- |

18.

A két intézmény megállapodik abban, hogy együttműködnek a nemzeti parlamentekkel való kapcsolattartás terén.

A Parlament és a Bizottság együttműködik az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv végrehajtása során. Az együttműködés részét képezik a nemzeti parlamentek által benyújtott indoklással ellátott vélemények szükséges fordításához kapcsolódó eljárások.

Ha az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2. jegyzőkönyvének 7. cikkében említett szavazatküszöböt elérték, a Bizottság rendelkezésre bocsátja a nemzeti parlamentek által megküldött indokolt vélemények fordítását, valamint ezzel kapcsolatos saját álláspontját.

| 19. | A Bizottság tájékoztatja a Parlamentet azoknak a szakértői csoportjainak a listájáról, amelyeket azért hoztak létre, hogy segítsék a Bizottságot kezdeményezési jogának gyakorlásában. Ezt a listát rendszeresen naprakésszé kell tenni és nyilvánosságra kell hozni.
  Ennek keretében a Bizottság az illetékes parlamenti bizottságot – elnökének külön és indokolt kérelmére – tájékoztatja az ilyen csoportok tevékenységéről és összetételéről. |
| --- | --- |

19.

A Bizottság tájékoztatja a Parlamentet azoknak a szakértői csoportjainak a listájáról, amelyeket azért hoztak létre, hogy segítsék a Bizottságot kezdeményezési jogának gyakorlásában. Ezt a listát rendszeresen naprakésszé kell tenni és nyilvánosságra kell hozni.

Ennek keretében a Bizottság az illetékes parlamenti bizottságot – elnökének külön és indokolt kérelmére – tájékoztatja az ilyen csoportok tevékenységéről és összetételéről.

| 20. | A két intézmény a megfelelő csatornákon keresztül építő párbeszédet folytat a fontos igazgatási ügyeket érintő kérdésekről, kivált azokról, amelyek közvetlenül kihatnak a Parlament saját igazgatására. |
| --- | --- |

20.

A két intézmény a megfelelő csatornákon keresztül építő párbeszédet folytat a fontos igazgatási ügyeket érintő kérdésekről, kivált azokról, amelyek közvetlenül kihatnak a Parlament saját igazgatására.

| 21. | A Parlament kikéri a Bizottság véleményét abban az esetben, ha eljárási szabályzatának a Bizottsággal fenntartott kapcsolatai vonatkozásában történő felülvizsgálatára tesz javaslatot. |
| --- | --- |

21.

A Parlament kikéri a Bizottság véleményét abban az esetben, ha eljárási szabályzatának a Bizottsággal fenntartott kapcsolatai vonatkozásában történő felülvizsgálatára tesz javaslatot.

| 22. | Amennyiben az e keretmegállapodás szerint továbbított bármely információ bizalmasan kezelendő, a II. mellékletben meghatározott rendelkezéseket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

22.

Amennyiben az e keretmegállapodás szerint továbbított bármely információ bizalmasan kezelendő, a II. mellékletben meghatározott rendelkezéseket kell alkalmazni.

ii.   Nemzetközi megállapodások és bővítés

| 23. | A Parlamentet azonnal és teljes körűen tájékoztatni kell a nemzetközi megállapodások tárgyalásának és megkötésének minden szakaszáról, a tárgyalási irányelvek meghatározását is beleértve. A Bizottság úgy jár el, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke szerinti kötelezettségeinek teljes mértékben eleget tegyen, ugyanakkor tiszteletben tartja az egyes intézmények szerepét az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése szerint.
  A Bizottság a III. mellékletben megállapított szabályokat alkalmazza. |
| --- | --- |

23.

A Parlamentet azonnal és teljes körűen tájékoztatni kell a nemzetközi megállapodások tárgyalásának és megkötésének minden szakaszáról, a tárgyalási irányelvek meghatározását is beleértve. A Bizottság úgy jár el, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke szerinti kötelezettségeinek teljes mértékben eleget tegyen, ugyanakkor tiszteletben tartja az egyes intézmények szerepét az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése szerint.

A Bizottság a III. mellékletben megállapított szabályokat alkalmazza.

| 24. | A 23. pontban említett tájékoztatást időben továbbítani kell a Parlamentnek, hogy adott esetben véleményt nyilváníthasson, és a Bizottság – amennyire lehet – figyelembe tudja venni a Parlament álláspontját. A tájékoztatást a Parlamenttel általában az illetékes parlamenti bizottságon keresztül, és adott esetben a plenáris ülésen kell közölni. Kellően indokolt esetekben ezt az információt több parlamenti bizottsággal is közölni kell.
  A Parlament és a Bizottság a II. melléklet rendelkezéseinek megfelelően a Bizottságtól a Parlamenthez továbbítandó bizalmas információk vonatkozásában megállapítják a szükséges eljárásokat és garanciákat. |
| --- | --- |

24.

A 23. pontban említett tájékoztatást időben továbbítani kell a Parlamentnek, hogy adott esetben véleményt nyilváníthasson, és a Bizottság – amennyire lehet – figyelembe tudja venni a Parlament álláspontját. A tájékoztatást a Parlamenttel általában az illetékes parlamenti bizottságon keresztül, és adott esetben a plenáris ülésen kell közölni. Kellően indokolt esetekben ezt az információt több parlamenti bizottsággal is közölni kell.

A Parlament és a Bizottság a II. melléklet rendelkezéseinek megfelelően a Bizottságtól a Parlamenthez továbbítandó bizalmas információk vonatkozásában megállapítják a szükséges eljárásokat és garanciákat.

| 25. | Az intézmények elismerik, hogy eltérő intézményi szerepük miatt nemzetközi tárgyalások során a Bizottság képviseli az Európai Uniót, kivéve a közös kül- és biztonságpolitika területén, és egyéb, a Szerződésekben előírt esetekben.
  Ha a Bizottság nemzetközi konferenciákon az Unió képviseletében jár el, a Parlament kérésére elősegíti, hogy az Európai Parlament képviselőinek küldöttsége megfigyelőként részt vehessen az uniós küldöttségekben, annak érdekében, hogy azonnal és teljes körűen tájékozódhassék a konferencia eseményeiről. Adott esetben a Bizottság vállalja, hogy rendszeresen tájékoztatja a Parlament küldöttségét a tárgyalások kimeneteléről.
  Az Európai Parlament képviselői ezeken a tárgyalásokon nem vehetnek közvetlenül részt. A jogi, technikai és diplomáciai lehetőségektől függően a Bizottság megfigyelői jogállást biztosíthat nekik. Elutasítás esetén a Bizottság tájékoztatja az okokról a Parlamentet.
  Ezen túlmenően a Bizottság megkönnyíti az Európai Parlament képviselőinek megfigyelőként való részvételét minden, a hatáskörébe tartozó, a tárgyalásokat megelőző illetve követő megbeszélésen. |
| --- | --- |

25.

Az intézmények elismerik, hogy eltérő intézményi szerepük miatt nemzetközi tárgyalások során a Bizottság képviseli az Európai Uniót, kivéve a közös kül- és biztonságpolitika területén, és egyéb, a Szerződésekben előírt esetekben.

Ha a Bizottság nemzetközi konferenciákon az Unió képviseletében jár el, a Parlament kérésére elősegíti, hogy az Európai Parlament képviselőinek küldöttsége megfigyelőként részt vehessen az uniós küldöttségekben, annak érdekében, hogy azonnal és teljes körűen tájékozódhassék a konferencia eseményeiről. Adott esetben a Bizottság vállalja, hogy rendszeresen tájékoztatja a Parlament küldöttségét a tárgyalások kimeneteléről.

Az Európai Parlament képviselői ezeken a tárgyalásokon nem vehetnek közvetlenül részt. A jogi, technikai és diplomáciai lehetőségektől függően a Bizottság megfigyelői jogállást biztosíthat nekik. Elutasítás esetén a Bizottság tájékoztatja az okokról a Parlamentet.

Ezen túlmenően a Bizottság megkönnyíti az Európai Parlament képviselőinek megfigyelőként való részvételét minden, a hatáskörébe tartozó, a tárgyalásokat megelőző illetve követő megbeszélésen.

| 26. | Ugyanilyen feltételek mellett a Bizottság rendszeresen tájékoztatja a Parlamentet az Uniót érintő, többoldalú nemzetközi megállapodásokkal létrehozott testületek üléseiről, és elősegíti az uniós küldöttségen belül az Európai Parlament képviselőinek megfigyelőként való részvételét, minden olyan esetben, amikor ezeket a testületeket arra kérik fel, hogy a Parlament egyetértését igénylő döntést hozzanak, vagy olyan döntést, amelynek végrehajtása jogi aktusok rendes jogalkotási eljárás keretében történő elfogadását teheti szükségessé. |
| --- | --- |

26.

Ugyanilyen feltételek mellett a Bizottság rendszeresen tájékoztatja a Parlamentet az Uniót érintő, többoldalú nemzetközi megállapodásokkal létrehozott testületek üléseiről, és elősegíti az uniós küldöttségen belül az Európai Parlament képviselőinek megfigyelőként való részvételét, minden olyan esetben, amikor ezeket a testületeket arra kérik fel, hogy a Parlament egyetértését igénylő döntést hozzanak, vagy olyan döntést, amelynek végrehajtása jogi aktusok rendes jogalkotási eljárás keretében történő elfogadását teheti szükségessé.

| 27. | A Bizottság a nemzetközi konferenciákon részt vevő uniós küldöttségekhez tartozó parlamenti küldöttségnek biztosítja az uniós küldöttség valamennyi eszközének használatát ezen alkalmakkor, az intézmények közötti jó együttműködés általános elvének megfelelően, és figyelembe véve a rendelkezésre álló logisztikát.
  A Parlament elnöke javaslatot küld a Bizottság elnökének arról, hogy a konferencia megkezdése előtt legalább 4 héttel vegyék be az uniós küldöttségbe a parlamenti küldöttséget, egyben megjelölve a parlamenti küldöttség vezetőjét és a részt vevő európai parlamenti képviselők számát. Kellően indokolt esetekben ezt a határidőt kivételesen le lehet rövidíteni.
  A Parlament küldöttségéhez tartozó európai parlamenti képviselők és az őket segítő alkalmazottak száma a teljes uniós küldöttség létszámához arányosan igazodik. |
| --- | --- |

27.

A Bizottság a nemzetközi konferenciákon részt vevő uniós küldöttségekhez tartozó parlamenti küldöttségnek biztosítja az uniós küldöttség valamennyi eszközének használatát ezen alkalmakkor, az intézmények közötti jó együttműködés általános elvének megfelelően, és figyelembe véve a rendelkezésre álló logisztikát.

A Parlament elnöke javaslatot küld a Bizottság elnökének arról, hogy a konferencia megkezdése előtt legalább 4 héttel vegyék be az uniós küldöttségbe a parlamenti küldöttséget, egyben megjelölve a parlamenti küldöttség vezetőjét és a részt vevő európai parlamenti képviselők számát. Kellően indokolt esetekben ezt a határidőt kivételesen le lehet rövidíteni.

A Parlament küldöttségéhez tartozó európai parlamenti képviselők és az őket segítő alkalmazottak száma a teljes uniós küldöttség létszámához arányosan igazodik.

| 28. | A Bizottság teljes körűen tájékoztatja a Parlamentet a bővítési tárgyalások előmeneteléről – különösen a bővítést érintő főbb szempontokról és fejleményekről –, hogy az megfelelő parlamenti eljárással idejében véleményt tudjon nyilvánítani. |
| --- | --- |

28.

A Bizottság teljes körűen tájékoztatja a Parlamentet a bővítési tárgyalások előmeneteléről – különösen a bővítést érintő főbb szempontokról és fejleményekről –, hogy az megfelelő parlamenti eljárással idejében véleményt tudjon nyilvánítani.

| 29. | Ha a Parlament a 28. pontban említett ügyekben ajánlást fogad el eljárási szabályzata 90. cikkének (4) bekezdése szerint, és ha alapos okoknál fogva a Bizottság úgy határoz, hogy nem tud támogatni ilyen jellegű ajánlást, a Parlament plenáris ülésén vagy az illetékes parlamenti bizottság következő ülésén indokolja döntését. |
| --- | --- |

29.

Ha a Parlament a 28. pontban említett ügyekben ajánlást fogad el eljárási szabályzata 90. cikkének (4) bekezdése szerint, és ha alapos okoknál fogva a Bizottság úgy határoz, hogy nem tud támogatni ilyen jellegű ajánlást, a Parlament plenáris ülésén vagy az illetékes parlamenti bizottság következő ülésén indokolja döntését.

iii.   A költségvetés végrehajtása

| 30. | A Bizottság tájékoztatja a költségvetési hatóságot és megvizsgálja annak észrevételeit, mielőtt olyan pénzügyi kötelezettséget vállal adományozó konferenciákon, amelyek új pénzügyi terheket jelentenek és a költségvetési hatóság egyetértését követelik meg. |
| --- | --- |

30.

A Bizottság tájékoztatja a költségvetési hatóságot és megvizsgálja annak észrevételeit, mielőtt olyan pénzügyi kötelezettséget vállal adományozó konferenciákon, amelyek új pénzügyi terheket jelentenek és a költségvetési hatóság egyetértését követelik meg.

| 31. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikke által szabályozott éves mentesítéssel kapcsolatban a Bizottság – a Parlament eljárási szabályzatának VII. mellékletével összhangban – továbbít minden, a mentesítési eljárás tekintetében illetékes parlamenti bizottság elnöke által kért, a folyó évi költségvetés végrehajtásának felügyeletéhez szükséges információt.
  Ha olyan korábbi évekkel kapcsolatban merülnek fel új szempontok, amelyekre a mentesítés már megtörtént, a Bizottság az ügyre vonatkozó minden szükséges tájékoztatást megad azzal a céllal, hogy mindkét fél számára elfogadható megoldást lehessen találni. |
| --- | --- |

31.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikke által szabályozott éves mentesítéssel kapcsolatban a Bizottság – a Parlament eljárási szabályzatának VII. mellékletével összhangban – továbbít minden, a mentesítési eljárás tekintetében illetékes parlamenti bizottság elnöke által kért, a folyó évi költségvetés végrehajtásának felügyeletéhez szükséges információt.

Ha olyan korábbi évekkel kapcsolatban merülnek fel új szempontok, amelyekre a mentesítés már megtörtént, a Bizottság az ügyre vonatkozó minden szükséges tájékoztatást megad azzal a céllal, hogy mindkét fél számára elfogadható megoldást lehessen találni.

iv.   Kapcsolat a szabályozó ügynökségekkel

| 32. | A szabályozó ügynökségek ügyvezető igazgatói posztjára pályázó jelölteknek részt kell venniük a parlamenti bizottságok előtti meghallgatásokon.
  Ezenkívül az ügynökségekkel foglalkozó, 2009 márciusában létrehozott intézményközi munkacsoport egyeztetései keretében a Bizottság és a Parlament a decentralizált ügynökségeknek az Unió intézményrendszerén belüli szerepével és helyzetével kapcsolatban közös megközelítés kialakítását tűzik célul, amelyet ezen ügynökségek létrehozására, felépítésére és működésére vonatkozó közös iránymutatások kísérnek, a finanszírozás, a költségvetés, a felügyelet és az irányítás kérdéseivel együtt. |
| --- | --- |

32.

A szabályozó ügynökségek ügyvezető igazgatói posztjára pályázó jelölteknek részt kell venniük a parlamenti bizottságok előtti meghallgatásokon.

Ezenkívül az ügynökségekkel foglalkozó, 2009 márciusában létrehozott intézményközi munkacsoport egyeztetései keretében a Bizottság és a Parlament a decentralizált ügynökségeknek az Unió intézményrendszerén belüli szerepével és helyzetével kapcsolatban közös megközelítés kialakítását tűzik célul, amelyet ezen ügynökségek létrehozására, felépítésére és működésére vonatkozó közös iránymutatások kísérnek, a finanszírozás, a költségvetés, a felügyelet és az irányítás kérdéseivel együtt.

IV.   EGYÜTTMŰKÖDÉS A JOGALKOTÁSI ELJÁRÁSOK ÉS A TERVEZÉS SORÁN

i.   A Bizottság munkaprogramja és az Európai Unió programja

| 33. | A Bizottság kezdeményezést tesz az Unió éves és többéves programjának megalkotására annak érdekében, hogy intézményközi megállapodások szülessenek. |
| --- | --- |

33.

A Bizottság kezdeményezést tesz az Unió éves és többéves programjának megalkotására annak érdekében, hogy intézményközi megállapodások szülessenek.

| 34. | A Bizottság minden évben bemutatja munkaprogramját. |
| --- | --- |

34.

A Bizottság minden évben bemutatja munkaprogramját.

| 35. | A két intézmény együttműködik a IV. mellékletben meghatározott menetrenddel összhangban.
  A Bizottság figyelembe veszi a Parlament által kifejezett prioritásokat.
  A Bizottság kellő részletességgel mutatja be a munkaprogramja egyes pontjaiban szereplő terveket. |
| --- | --- |

35.

A két intézmény együttműködik a IV. mellékletben meghatározott menetrenddel összhangban.

A Bizottság figyelembe veszi a Parlament által kifejezett prioritásokat.

A Bizottság kellő részletességgel mutatja be a munkaprogramja egyes pontjaiban szereplő terveket.

| 36. | A Bizottság magyarázatot szolgáltat abban az esetben, ha nem tud előterjeszteni az adott évre vonatkozó munkaprogramjában szereplő egyes javaslatokat, vagy eltér a munkaprogramtól. A Bizottság intézményközi kapcsolatokért felelős alelnöke vállalja, hogy rendszeresen beszámol a Bizottsági Elnökök Értekezletének a folyó évi bizottsági munkaprogram politikai végrehajtásáról. |
| --- | --- |

36.

A Bizottság magyarázatot szolgáltat abban az esetben, ha nem tud előterjeszteni az adott évre vonatkozó munkaprogramjában szereplő egyes javaslatokat, vagy eltér a munkaprogramtól. A Bizottság intézményközi kapcsolatokért felelős alelnöke vállalja, hogy rendszeresen beszámol a Bizottsági Elnökök Értekezletének a folyó évi bizottsági munkaprogram politikai végrehajtásáról.

ii.   A jogszabályok elfogadására irányuló eljárások

| 37. | A Bizottság részletesen megvizsgálja a Parlament által elfogadott jogalkotási javaslataihoz fűzött módosításokat annak érdekében, hogy azokat figyelembe vegye minden módosított javaslatban.
  Amennyiben a Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke értelmében a Parlament jogalkotási módosításairól kell véleményt mondania, a lehető legnagyobb figyelmet fordítja a második olvasat során elfogadott módosításokra; ha nyomós okból és a bizottsági testület által történő mérlegelést követően úgy dönt, hogy nem fogadja el vagy nem támogatja az ilyen módosításokat, döntését a Parlament előtt – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (7) bekezdése c) pontjának megfelelően – minden esetben a Parlament módosításaival kapcsolatban megfogalmazott véleményében indokolja. |
| --- | --- |

37.

A Bizottság részletesen megvizsgálja a Parlament által elfogadott jogalkotási javaslataihoz fűzött módosításokat annak érdekében, hogy azokat figyelembe vegye minden módosított javaslatban.

Amennyiben a Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke értelmében a Parlament jogalkotási módosításairól kell véleményt mondania, a lehető legnagyobb figyelmet fordítja a második olvasat során elfogadott módosításokra; ha nyomós okból és a bizottsági testület által történő mérlegelést követően úgy dönt, hogy nem fogadja el vagy nem támogatja az ilyen módosításokat, döntését a Parlament előtt – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (7) bekezdése c) pontjának megfelelően – minden esetben a Parlament módosításaival kapcsolatban megfogalmazott véleményében indokolja.

| 38. | A tagállamok legalább egynegyede által, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 76. cikkével összhangban beadott kezdeményezés esetén a Parlament vállalja, hogy illetékes bizottságán belül mindaddig nem fogad el jelentést, amíg meg nem kapja a Bizottság véleményét a kezdeményezésről.
  E kezdeményezésről a Bizottság az annak benyújtását követő 10 héten belül véleményt ad. |
| --- | --- |

38.

A tagállamok legalább egynegyede által, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 76. cikkével összhangban beadott kezdeményezés esetén a Parlament vállalja, hogy illetékes bizottságán belül mindaddig nem fogad el jelentést, amíg meg nem kapja a Bizottság véleményét a kezdeményezésről.

E kezdeményezésről a Bizottság az annak benyújtását követő 10 héten belül véleményt ad.

| 39. | A Bizottság kellő időben részletes indokolást ad bármely olyan javaslatának visszavonása előtt, amelyről a Parlament első olvasatban már kifejezte álláspontját.
  A Bizottság az új Bizottság hivatali idejének kezdetén minden függőben lévő javaslatot felülvizsgál annak érdekében, hogy politikailag megerősítse vagy visszavonja azokat, megfelelően figyelembe véve a Parlament kinyilvánított véleményét. |
| --- | --- |

39.

A Bizottság kellő időben részletes indokolást ad bármely olyan javaslatának visszavonása előtt, amelyről a Parlament első olvasatban már kifejezte álláspontját.

A Bizottság az új Bizottság hivatali idejének kezdetén minden függőben lévő javaslatot felülvizsgál annak érdekében, hogy politikailag megerősítse vagy visszavonja azokat, megfelelően figyelembe véve a Parlament kinyilvánított véleményét.

| 40. | A különleges jogalkotási eljárások esetén, amelyek tekintetében a Parlamenttel konzultálni kell, beleértve egyéb, például az Európai Unió működéséről szóló szerződés 148. cikkében meghatározott eljárásokat, a Bizottság:






  i. | intézkedéseket hoz a Parlament jobb bevonása érdekében oly módon, hogy a Parlament véleményét a legmesszebbmenőkig figyelembe veszi, különösen annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő idő álljon a Parlament rendelkezésére a Bizottság javaslatának mérlegeléséhez; |
| --- | --- | --- |

40.

A különleges jogalkotási eljárások esetén, amelyek tekintetében a Parlamenttel konzultálni kell, beleértve egyéb, például az Európai Unió működéséről szóló szerződés 148. cikkében meghatározott eljárásokat, a Bizottság:

i.

intézkedéseket hoz a Parlament jobb bevonása érdekében oly módon, hogy a Parlament véleményét a legmesszebbmenőkig figyelembe veszi, különösen annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő idő álljon a Parlament rendelkezésére a Bizottság javaslatának mérlegeléséhez;

| ii. | gondoskodik arról, hogy a Tanács szerveit időben figyelmeztessék, hogy a Parlament véleménynyilvánítását megelőzően nem juthatnak politikai megállapodásra a Bizottság javaslatával kapcsolatban. Indítványozza, hogy a tárgyalásokat miniszteri szinten azt követően zárják le, hogy a Parlament véleményének megvizsgálására elegendő időt biztosítottak a Tanács tagjai részére; |
| --- | --- |

ii.

gondoskodik arról, hogy a Tanács szerveit időben figyelmeztessék, hogy a Parlament véleménynyilvánítását megelőzően nem juthatnak politikai megállapodásra a Bizottság javaslatával kapcsolatban. Indítványozza, hogy a tárgyalásokat miniszteri szinten azt követően zárják le, hogy a Parlament véleményének megvizsgálására elegendő időt biztosítottak a Tanács tagjai részére;

| iii. | gondoskodik arról, hogy a Tanács betartsa az Európai Unió Bírósága által kidolgozott azon szabályt, amely előírja a Parlamenttel való konzultáció megismétlését, amennyiben a Tanács jelentősen módosítja a Bizottság javaslatát. A Bizottság tájékoztatja a Parlamentet, ha a Tanácsot az újabb konzultáció szükségességére emlékezteti; |
| --- | --- |

iii.

gondoskodik arról, hogy a Tanács betartsa az Európai Unió Bírósága által kidolgozott azon szabályt, amely előírja a Parlamenttel való konzultáció megismétlését, amennyiben a Tanács jelentősen módosítja a Bizottság javaslatát. A Bizottság tájékoztatja a Parlamentet, ha a Tanácsot az újabb konzultáció szükségességére emlékezteti;

| iv. | adott esetben vállalja, hogy a Parlament által elutasított jogalkotási javaslatot visszavonja. Ha fontos okból, és a biztosok testülete általi vizsgálatát követően a Bizottság a javaslat fenntartása mellett határoz, a Parlament előtt nyilatkozatban kell indokolnia döntését. |
| --- | --- |

iv.

adott esetben vállalja, hogy a Parlament által elutasított jogalkotási javaslatot visszavonja. Ha fontos okból, és a biztosok testülete általi vizsgálatát követően a Bizottság a javaslat fenntartása mellett határoz, a Parlament előtt nyilatkozatban kell indokolnia döntését.

| 41. | A jogalkotás tervezésének javítása érdekében a Parlament vállalja, hogy:






  i. | úgy tervezi napirendjének jogalkotási részét, hogy azt a folyó bizottsági munkaprogrammal és az általa a programról elfogadott állásfoglalásokkal összhangba hozza, különös tekintettel az elsőbbséget élvező viták jobb tervezésére; |
| --- | --- | --- |

41.

A jogalkotás tervezésének javítása érdekében a Parlament vállalja, hogy:

i.

úgy tervezi napirendjének jogalkotási részét, hogy azt a folyó bizottsági munkaprogrammal és az általa a programról elfogadott állásfoglalásokkal összhangba hozza, különös tekintettel az elsőbbséget élvező viták jobb tervezésére;

| ii. | betartja az ésszerű határidőket, amennyire ezek az eljárás szempontjából célravezetőek, amikor álláspontot fogad el a rendes jogalkotási eljárás keretében az első olvasat során vagy véleményt fogad el a konzultációs eljárás során; |
| --- | --- |

ii.

betartja az ésszerű határidőket, amennyire ezek az eljárás szempontjából célravezetőek, amikor álláspontot fogad el a rendes jogalkotási eljárás keretében az első olvasat során vagy véleményt fogad el a konzultációs eljárás során;

| iii. | lehetőség szerint kinevezi a jövőbeni javaslatokért felelős előadókat, közvetlenül a bizottsági munkaprogram elfogadását követően; |
| --- | --- |

iii.

lehetőség szerint kinevezi a jövőbeni javaslatokért felelős előadókat, közvetlenül a bizottsági munkaprogram elfogadását követően;

| iv. | az újabb konzultációra irányuló kérelmeknek teljes elsőbbséget biztosít, feltéve, hogy valamennyi szükséges információt eljuttatták hozzá. |
| --- | --- |

iv.

az újabb konzultációra irányuló kérelmeknek teljes elsőbbséget biztosít, feltéve, hogy valamennyi szükséges információt eljuttatták hozzá.

iii.   A jogalkotás minőségének javításához kapcsolódó kérdések

| 42. | A Bizottság biztosítja, hogy hatásvizsgálatait saját hatáskörben, független vizsgálatot biztosító, átlátható eljárás alapján hajtja végre. A hatásvizsgálatokat kellő időben közzé kell tenni, több különböző forgatókönyvet figyelembe véve, köztük azt az esetet is, amikor nem történik semmilyen intézkedés, és e hatásvizsgálatokat főszabály szerint a nemzeti parlamenteknek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 1. és 2. jegyzőkönyve szerinti tájékoztatása szakaszában kell az illetékes parlamenti bizottságnak bemutatni. |
| --- | --- |

42.

A Bizottság biztosítja, hogy hatásvizsgálatait saját hatáskörben, független vizsgálatot biztosító, átlátható eljárás alapján hajtja végre. A hatásvizsgálatokat kellő időben közzé kell tenni, több különböző forgatókönyvet figyelembe véve, köztük azt az esetet is, amikor nem történik semmilyen intézkedés, és e hatásvizsgálatokat főszabály szerint a nemzeti parlamenteknek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 1. és 2. jegyzőkönyve szerinti tájékoztatása szakaszában kell az illetékes parlamenti bizottságnak bemutatni.

| 43. | Azokon a területeken, ahol a Parlamentet szokásos módon bevonják a jogalkotási folyamatba, a Bizottság szükség esetén és kellően indokolt esetben alkalmaz nem kötelező erejű jogszabályokat (soft law), miután a Parlament lehetőséget kapott véleményének kifejtésére. A Bizottság részletes magyarázatot ad a Parlamentnek arra vonatkozóan, hogy véleményét milyen módon vették figyelembe a javaslat elfogadásakor. |
| --- | --- |

43.

Azokon a területeken, ahol a Parlamentet szokásos módon bevonják a jogalkotási folyamatba, a Bizottság szükség esetén és kellően indokolt esetben alkalmaz nem kötelező erejű jogszabályokat (soft law), miután a Parlament lehetőséget kapott véleményének kifejtésére. A Bizottság részletes magyarázatot ad a Parlamentnek arra vonatkozóan, hogy véleményét milyen módon vették figyelembe a javaslat elfogadásakor.

| 44. | Az uniós jog átültetésének és alkalmazásának hatékonyabb ellenőrzése érdekében a Bizottságnak és a Parlamentnek arra kell törekedniük, hogy kötelezően írják elő megfelelési táblázatok készítését, valamint tűzzenek ki kötelező érvényű határidőt az átültetésre vonatkozóan, amely az irányelvek esetében általában nem haladja meg a kétéves időtartamot.
  A Bizottság a felszólító levéltől kezdődően az uniós jog alkalmazására vonatkozó különjelentések és éves jelentés mellett összefoglaló információt bocsát a Parlament rendelkezésére valamennyi kötezettségszegési eljárásra vonatkozóan, beleértve esetenként a Parlament kérésére a kötelezettségszegési eljáráshoz kapcsolódó kérdéseket, tiszteletben tartva a titoktartási szabályokat, különösen az Európai Unió Bírósága által elismerteket. |
| --- | --- |

44.

Az uniós jog átültetésének és alkalmazásának hatékonyabb ellenőrzése érdekében a Bizottságnak és a Parlamentnek arra kell törekedniük, hogy kötelezően írják elő megfelelési táblázatok készítését, valamint tűzzenek ki kötelező érvényű határidőt az átültetésre vonatkozóan, amely az irányelvek esetében általában nem haladja meg a kétéves időtartamot.

A Bizottság a felszólító levéltől kezdődően az uniós jog alkalmazására vonatkozó különjelentések és éves jelentés mellett összefoglaló információt bocsát a Parlament rendelkezésére valamennyi kötezettségszegési eljárásra vonatkozóan, beleértve esetenként a Parlament kérésére a kötelezettségszegési eljáráshoz kapcsolódó kérdéseket, tiszteletben tartva a titoktartási szabályokat, különösen az Európai Unió Bírósága által elismerteket.

V.   A BIZOTTSÁG RÉSZVÉTELE A PARLAMENTI ELJÁRÁSBAN

| 45. | A Bizottság prioritásnak tekinti a Parlament plenáris ülésein vagy egyéb szerveinek ülésein felkérés esetén történő részvételét az azzal ütköző eseményekhez vagy meghívásokhoz képest.
  A Bizottság főszabályként biztosítja, hogy a Parlament kérésére a plenáris üléseken jelen legyenek a biztosok a hatáskörükbe tartozó napirendi pontok tárgyalásakor. Ez vonatkozik az Elnökök Értekezlete által az előző plenáris ülés alatt elfogadott előzetes napirendtervezetekre is.
  A Parlament főszabályként igyekszik az üléseken a Bizottság egyik tagjának hatáskörébe tartozó napirendi pontokat összegyűjteni. |
| --- | --- |

45.

A Bizottság prioritásnak tekinti a Parlament plenáris ülésein vagy egyéb szerveinek ülésein felkérés esetén történő részvételét az azzal ütköző eseményekhez vagy meghívásokhoz képest.

A Bizottság főszabályként biztosítja, hogy a Parlament kérésére a plenáris üléseken jelen legyenek a biztosok a hatáskörükbe tartozó napirendi pontok tárgyalásakor. Ez vonatkozik az Elnökök Értekezlete által az előző plenáris ülés alatt elfogadott előzetes napirendtervezetekre is.

A Parlament főszabályként igyekszik az üléseken a Bizottság egyik tagjának hatáskörébe tartozó napirendi pontokat összegyűjteni.

| 46. | A Parlament kérésére rendszeresen kérdések óráját iktatnak be a Bizottság elnökével. A kérdések órája két részből fog állni: az első a képviselőcsoportok vezetőivel vagy azok képviselőivel, amely teljesen spontán módon zajlik; a másodikat egy előre – legkésőbb az adott ülés előtti csütörtökön – meghatározott adott politikai területnek szentelik, de előre elkészített kérdések nélkül.
  Ezenkívül a kérdések órája jelenlegi rendszerének megreformálása érdekében, a Bizottság elnökéhez intézett kérdések órájának gyakorlatát követve olyan kérdések órája kerül bevezetésre, amelynek keretében a Bizottság tagjaihoz, közöttük a külügyekért felelős alelnökhöz/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez is kérdéseket lehet intézni. Ez a kérdések órája a Bizottság adott tagjainak tárcájáhz kapcsolódik. |
| --- | --- |

46.

A Parlament kérésére rendszeresen kérdések óráját iktatnak be a Bizottság elnökével. A kérdések órája két részből fog állni: az első a képviselőcsoportok vezetőivel vagy azok képviselőivel, amely teljesen spontán módon zajlik; a másodikat egy előre – legkésőbb az adott ülés előtti csütörtökön – meghatározott adott politikai területnek szentelik, de előre elkészített kérdések nélkül.

Ezenkívül a kérdések órája jelenlegi rendszerének megreformálása érdekében, a Bizottság elnökéhez intézett kérdések órájának gyakorlatát követve olyan kérdések órája kerül bevezetésre, amelynek keretében a Bizottság tagjaihoz, közöttük a külügyekért felelős alelnökhöz/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez is kérdéseket lehet intézni. Ez a kérdések órája a Bizottság adott tagjainak tárcájáhz kapcsolódik.

| 47. | A Bizottság bármely tagját kérelmére meghallgatják.
  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 230. cikkének sérelme nélkül a két intézmény megállapodik a felszólalási idő intézmények közötti felosztására vonatkozó általános szabályokban.
  A két intézmény megállapodik abban, hogy betartják a felszólalási idő előzetes felosztását. |
| --- | --- |

47.

A Bizottság bármely tagját kérelmére meghallgatják.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 230. cikkének sérelme nélkül a két intézmény megállapodik a felszólalási idő intézmények közötti felosztására vonatkozó általános szabályokban.

A két intézmény megállapodik abban, hogy betartják a felszólalási idő előzetes felosztását.

| 48. | A Bizottság tagjának jelenlétét biztosítandó, a Parlament megtesz mindent annak érdekében, hogy ne térjen el a végleges napirendtervezettől.
  Ha a Parlament módosítja végleges napirendtervezetét, vagy ha az ülésen belül megváltoztatja a napirenden szereplő pontok sorrendjét, erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot. A Bizottság megtesz minden tőle telhetőt, hogy biztosítsa az illetékes biztos jelenlétét. |
| --- | --- |

48.

A Bizottság tagjának jelenlétét biztosítandó, a Parlament megtesz mindent annak érdekében, hogy ne térjen el a végleges napirendtervezettől.

Ha a Parlament módosítja végleges napirendtervezetét, vagy ha az ülésen belül megváltoztatja a napirenden szereplő pontok sorrendjét, erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot. A Bizottság megtesz minden tőle telhetőt, hogy biztosítsa az illetékes biztos jelenlétét.

| 49. | A Bizottság legkésőbb az Elnökök Értekezletének az ülések végleges napirendtervezetéről határozó üléséig javasolhatja bizonyos pontok napirendre tűzését. A Parlament a lehető legmesszemenőbben figyelembe veszi az ilyen javaslatokat. |
| --- | --- |

49.

A Bizottság legkésőbb az Elnökök Értekezletének az ülések végleges napirendtervezetéről határozó üléséig javasolhatja bizonyos pontok napirendre tűzését. A Parlament a lehető legmesszemenőbben figyelembe veszi az ilyen javaslatokat.

| 50. | A parlamenti bizottságok törekszenek napirendtervezetük és napirendjük betartására.
  Ha egy parlamenti bizottság módosítja napirend-tervezetét vagy napirendjét, erről a Bizottságot haladéktalanul tájékoztatni kell. A parlamenti bizottságok törekednek különösen arra, hogy ésszerű határidőt tartsanak be a Bizottság tagjai ülésükön való jelenlétének lehetővé tétele tekintetében.
  Ha a Bizottság tagjának jelenléte a parlamenti bizottsági ülésen nem kifejezetten szükséges, a Bizottság gondoskodik arról, hogy képviseletét az ügyben illetékes megfelelő rangú tisztviselő lássa el.
  Annak érdekében, hogy a Bizottság megfelelő szintű képviseletet tudjon biztosítani, a parlamenti bizottságok törekednek arra, hogy összehangolják munkájukat, beleértve azt is, hogy elkerülik az azonos témáról zajló párhuzamos üléseket, és törekednek arra, hogy ne térjenek el a napirendtervezettől.
  Ha egy bizottsági javaslattal foglalkozó parlamenti bizottsági ülésen magasrangú tisztviselő (főigazgató vagy igazgató) részvételét kérték, a Bizottság képviselője felszólalhat. |
| --- | --- |

50.

A parlamenti bizottságok törekszenek napirendtervezetük és napirendjük betartására.

Ha egy parlamenti bizottság módosítja napirend-tervezetét vagy napirendjét, erről a Bizottságot haladéktalanul tájékoztatni kell. A parlamenti bizottságok törekednek különösen arra, hogy ésszerű határidőt tartsanak be a Bizottság tagjai ülésükön való jelenlétének lehetővé tétele tekintetében.

Ha a Bizottság tagjának jelenléte a parlamenti bizottsági ülésen nem kifejezetten szükséges, a Bizottság gondoskodik arról, hogy képviseletét az ügyben illetékes megfelelő rangú tisztviselő lássa el.

Annak érdekében, hogy a Bizottság megfelelő szintű képviseletet tudjon biztosítani, a parlamenti bizottságok törekednek arra, hogy összehangolják munkájukat, beleértve azt is, hogy elkerülik az azonos témáról zajló párhuzamos üléseket, és törekednek arra, hogy ne térjenek el a napirendtervezettől.

Ha egy bizottsági javaslattal foglalkozó parlamenti bizottsági ülésen magasrangú tisztviselő (főigazgató vagy igazgató) részvételét kérték, a Bizottság képviselője felszólalhat.

VI.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| 51. | A Bizottság megerősíti amelletti elkötelezettségét, hogy a lehető leghamarabb megvizsgálja a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését megelőzően az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz nem igazított jogalkotási aktusokat, annak felmérése érdekében, hogy ezeket a jogalkotási aktusokat hozzá kell-e igazítani az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke által bevezetett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rendszeréhez.
  Végső célként a jelenleg az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alá tartozó intézkedések természetének és tartalmának fokozatos vizsgálata révén meg kell valósítani a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási aktusok összefüggő, az új Szerződéssel teljes mértékben összhangban lévő rendszerét annak érdekében, hogy megfelelő időben hozzá lehessen igazítani azokat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkében foglalt rendszerhez. |
| --- | --- |

51.

A Bizottság megerősíti amelletti elkötelezettségét, hogy a lehető leghamarabb megvizsgálja a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését megelőzően az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz nem igazított jogalkotási aktusokat, annak felmérése érdekében, hogy ezeket a jogalkotási aktusokat hozzá kell-e igazítani az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke által bevezetett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rendszeréhez.

Végső célként a jelenleg az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alá tartozó intézkedések természetének és tartalmának fokozatos vizsgálata révén meg kell valósítani a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási aktusok összefüggő, az új Szerződéssel teljes mértékben összhangban lévő rendszerét annak érdekében, hogy megfelelő időben hozzá lehessen igazítani azokat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkében foglalt rendszerhez.

| 52. | Ezen keretmegállapodás rendelkezései kiegészítik a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodást (3), annak, valamint bármilyen későbbi felülvizsgálatának sérelme nélkül. A Parlament, a Bizottság és a Tanács közötti későbbi tárgyalások sérelme nélkül a két intézmény elkötelezi magát amellett, hogy alapvető változtatásokban állapodik meg, a jogalkotás minőségének javításáról szóló megállapodásnak a Lisszaboni Szerződés új rendelkezéseinek megfelelő kiigazításáról szóló jövőbeli tárgyalások előkészítéseként, figyelembe véve a jelenlegi gyakorlatot és ezt a keretmegállapodást.
  Megállapodnak továbbá abban, hogy a jogalkotás minőségének javításával kapcsolatban a Parlament, a Bizottság és a Tanács közötti hatékony intézményközi együttműködés biztosítása érdekében politikai és technikai szinten meg kell erősíteni a fennálló intézményközi kapcsolati mechanizmusokat. |
| --- | --- |

52.

Ezen keretmegállapodás rendelkezései kiegészítik a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodást (3), annak, valamint bármilyen későbbi felülvizsgálatának sérelme nélkül. A Parlament, a Bizottság és a Tanács közötti későbbi tárgyalások sérelme nélkül a két intézmény elkötelezi magát amellett, hogy alapvető változtatásokban állapodik meg, a jogalkotás minőségének javításáról szóló megállapodásnak a Lisszaboni Szerződés új rendelkezéseinek megfelelő kiigazításáról szóló jövőbeli tárgyalások előkészítéseként, figyelembe véve a jelenlegi gyakorlatot és ezt a keretmegállapodást.

Megállapodnak továbbá abban, hogy a jogalkotás minőségének javításával kapcsolatban a Parlament, a Bizottság és a Tanács közötti hatékony intézményközi együttműködés biztosítása érdekében politikai és technikai szinten meg kell erősíteni a fennálló intézményközi kapcsolati mechanizmusokat.

| 53. | A Bizottság az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkével összhangban elkötelezi magát amellett, hogy sürgősen kezdeményezi az Unió éves és többéves programjának megalkotását annak érdekében, hogy intézményközi megállapodások szülessenek.
  A Bizottság munkaprogramjával járul hozzá az Unió éves és többéves programjának megalkotásához. Annak Bizottság általi elfogadását követően a Parlament, a Tanács és a Bizottság között háromoldalú párbeszéd kezdődik az Unió programjának megalkotására vonatkozó megállapodás elérése érdekében.
  Ezzel összefüggésben amint a Parlament, a Tanács és a Bizottság közös megegyezésre jutott az Unió programja tekintetében, a két intézmény felülvizsgálja e keretmegállapodásnak a program kialakítására vonatkozó rendelkezéseit.
  A Parlament és a Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkében előirányzottaknak megfelelően sürgősen kezdjen tárgyalásokat az Unió programjának kialakításáról. |
| --- | --- |

53.

A Bizottság az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkével összhangban elkötelezi magát amellett, hogy sürgősen kezdeményezi az Unió éves és többéves programjának megalkotását annak érdekében, hogy intézményközi megállapodások szülessenek.

A Bizottság munkaprogramjával járul hozzá az Unió éves és többéves programjának megalkotásához. Annak Bizottság általi elfogadását követően a Parlament, a Tanács és a Bizottság között háromoldalú párbeszéd kezdődik az Unió programjának megalkotására vonatkozó megállapodás elérése érdekében.

Ezzel összefüggésben amint a Parlament, a Tanács és a Bizottság közös megegyezésre jutott az Unió programja tekintetében, a két intézmény felülvizsgálja e keretmegállapodásnak a program kialakítására vonatkozó rendelkezéseit.

A Parlament és a Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkében előirányzottaknak megfelelően sürgősen kezdjen tárgyalásokat az Unió programjának kialakításáról.

| 54. | A két intézmény időszakonként elvégzi e keretmegállapodás és mellékletei gyakorlati végrehajtásának értékelését. A gyakorlati tapasztalatok alapján 2011 végéig felülvizsgálatra kerül sor. |
| --- | --- |

54.

A két intézmény időszakonként elvégzi e keretmegállapodás és mellékletei gyakorlati végrehajtásának értékelését. A gyakorlati tapasztalatok alapján 2011 végéig felülvizsgálatra kerül sor.

Kelt Strasbourgban, 2010. október 20-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BUZEK

az Európai Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 44., 2005.2.15., 1. o.

1

(2)  HL C 117. E, 2006.5.18., 125. o.

2

(3)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

3

---

I. MELLÉKLET

A Bizottság nemzeti szakértőkkel tartott ülései

Ez a melléklet a keretmegállapodás 15. pontja szerinti részletes szabályokat határozza meg.

1.   Hatály

A keretmegállapodás 15. pontjának rendelkezései a következő ülésekre vonatkoznak:

| 1. | a Bizottság azon ülései, amelyekre a Bizottság által létrehozott szakértői csoportok keretében kerül sor, és amelyekre meghívást kapnak minden tagállam nemzeti hatóságai, amennyiben az ülések tárgya az uniós jogszabályok – beleértve a nem kötelező erejű jogszabályokat (soft law) és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat is – előkészítése és végrehajtása; |
| --- | --- |

1.

a Bizottság azon ülései, amelyekre a Bizottság által létrehozott szakértői csoportok keretében kerül sor, és amelyekre meghívást kapnak minden tagállam nemzeti hatóságai, amennyiben az ülések tárgya az uniós jogszabályok – beleértve a nem kötelező erejű jogszabályokat (soft law) és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat is – előkészítése és végrehajtása;

| 2. | a Bizottság azon eseti ülései, amelyre meghívást kapnak az EU minden tagállamának nemzeti szakértői, amennyiben az ülések tárgya az európai uniós jogszabályok – beleértve a nem kötelező erejű jogszabályokat (soft law) és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat is – előkészítése és végrehajtása. |
| --- | --- |

2.

a Bizottság azon eseti ülései, amelyre meghívást kapnak az EU minden tagállamának nemzeti szakértői, amennyiben az ülések tárgya az európai uniós jogszabályok – beleértve a nem kötelező erejű jogszabályokat (soft law) és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat is – előkészítése és végrehajtása.

Nem tartoznak ide a komitológiai bizottságok ülései – a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozóan a Parlament tájékoztatásával kapcsolatos jelenlegi és jövőbeli különös rendelkezések sérelme nélkül (1).

2.   A Parlamentnek megküldendő információk

A Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy a Parlamentnek megküldi ugyanazt a dokumentációt, amelyet a fent említett ülések vonatkozásában a nemzeti hatóságoknak eljuttat. A Bizottság a nemzeti szakértőknek való megküldéssel egyidőben megküldi ezeket a dokumentumokat – a napirendeket is beleértve – a Parlament erre a célra fenntartott postafiókjába.

3.   A parlamenti szakértők meghívása

A Parlament kérésére a Bizottság úgy határozhat, hogy felkéri a Parlamentet, hogy küldjön parlamenti szakértőket a Bizottság nemzeti szakértőkkel tartott, az 1. pontban meghatározott üléseire.

---

(1)  A Parlamentnek biztosított, a komitológiai bizottságok munkájára vonatkozó tájékoztatást és a komitológiai eljárások lefolytatása során a Parlamentnek járó előjogokat egyéb joganyagok egyértelműen meghatározzák: 1. A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i tanácsi határozat (HL L 184., 1999.7.17., 23. o.) 2. A Parlament és a Bizottság közötti, 2008. június 3-i intézményközi megállapodás a komitológiai eljárásokról és 3. az EUMSz. 291. cikkének végrehajtásához szükséges joganyagok.

---

II. MELLÉKLET

Bizalmas információ Parlamentnek való megküldése

1.   Hatály

| 1.1. | E melléklet szabályozza a Bizottságtól származó, az 1.2. pontban meghatározott bizalmas információk Parlamentnek történő megküldését és a Parlament általi kezelését a parlamenti előjogok és hatáskörök gyakorlásának keretében. A két intézmény a kölcsönös kötelezettségekben vállalt, a kölcsönös bizalmon alapuló, jóhiszemű együttműködés szellemében, illetve a Szerződés megfelelő rendelkezéseivel szigorú összhangban jár el. |
| --- | --- |

1.1.

E melléklet szabályozza a Bizottságtól származó, az 1.2. pontban meghatározott bizalmas információk Parlamentnek történő megküldését és a Parlament általi kezelését a parlamenti előjogok és hatáskörök gyakorlásának keretében. A két intézmény a kölcsönös kötelezettségekben vállalt, a kölcsönös bizalmon alapuló, jóhiszemű együttműködés szellemében, illetve a Szerződés megfelelő rendelkezéseivel szigorú összhangban jár el.

| 1.2. | „Információ”: minden szóban vagy írásban tett tájékoztatás, adathordozótól és megfogalmazótól függetlenül.
  1.2.1.   „Bizalmas információ”: az „uniós minősített információ” és a nem minősített „egyéb bizalmas információ”.
  1.2.2.   „Uniós minősített információ”: olyan információ és anyag, amelyet „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”, „SECRET UE”, „CONFIDENTIEL UE” vagy „RESTREINT UE” minősítéssel, vagy ezzel egyenértékű nemzeti vagy nemzetközi minősítő jelzéssel láttak el, és amelynek engedély nélküli kiszolgáltatása különböző mértékben sértheti az Uniónak, illetve egy vagy több tagállamának az érdekeit, függetlenül attól, hogy az ilyen információ az Unión belül keletkezett, illetve a tagállamoktól, harmadik államoktól vagy nemzetközi szervezetektől származik.
  a)   TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET („EU SZIGORÚAN TITKOS”): ez a minősítés csak azokra az információkra és anyagokra alkalmazható, amelyek engedély nélküli kiszolgáltatása rendkívül súlyosan sérthetné az Unió, illetve egy vagy több tagállama alapvető érdekeit.
  b)   SECRET UE („EU TITKOS”): ez a minősítés csak azokra az információkra és anyagokra alkalmazható, amelyek engedély nélküli kiszolgáltatása súlyosan sérthetné az Unió, illetve egy vagy több tagállama alapvető érdekeit.
  c)   CONFIDENTIEL UE („EU BIZALMAS”): ez a minősítés csak azokra az információkra és anyagokra alkalmazható, amelyek engedély nélküli kiszolgáltatása sérthetné az Unió, illetve egy vagy több tagállama alapvető érdekeit.
  d)   RESTREINT UE („EU KORLÁTOZOTT TERJESZTÉSŰ”): ez a minősítés csak azokra az információkra és anyagokra alkalmazható, amelyek engedély nélküli kiszolgáltatása hátrányosan érinthetné az Unió, illetve egy vagy több tagállama érdekeit.
  1.2.3.   „Egyéb bizalmas információ”: a Parlament által kért és/vagy a Bizottság által megküldött minden egyéb bizalmas információ, beleértve a szakmai titoktartás hatálya alá tartozó információkat is. |
| --- | --- |

1.2.

„Információ”: minden szóban vagy írásban tett tájékoztatás, adathordozótól és megfogalmazótól függetlenül.

1.2.1.   „Bizalmas információ”: az „uniós minősített információ” és a nem minősített „egyéb bizalmas információ”.

1.2.2.   „Uniós minősített információ”: olyan információ és anyag, amelyet „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”, „SECRET UE”, „CONFIDENTIEL UE” vagy „RESTREINT UE” minősítéssel, vagy ezzel egyenértékű nemzeti vagy nemzetközi minősítő jelzéssel láttak el, és amelynek engedély nélküli kiszolgáltatása különböző mértékben sértheti az Uniónak, illetve egy vagy több tagállamának az érdekeit, függetlenül attól, hogy az ilyen információ az Unión belül keletkezett, illetve a tagállamoktól, harmadik államoktól vagy nemzetközi szervezetektől származik.

a)   TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET („EU SZIGORÚAN TITKOS”): ez a minősítés csak azokra az információkra és anyagokra alkalmazható, amelyek engedély nélküli kiszolgáltatása rendkívül súlyosan sérthetné az Unió, illetve egy vagy több tagállama alapvető érdekeit.

b)   SECRET UE („EU TITKOS”): ez a minősítés csak azokra az információkra és anyagokra alkalmazható, amelyek engedély nélküli kiszolgáltatása súlyosan sérthetné az Unió, illetve egy vagy több tagállama alapvető érdekeit.

c)   CONFIDENTIEL UE („EU BIZALMAS”): ez a minősítés csak azokra az információkra és anyagokra alkalmazható, amelyek engedély nélküli kiszolgáltatása sérthetné az Unió, illetve egy vagy több tagállama alapvető érdekeit.

d)   RESTREINT UE („EU KORLÁTOZOTT TERJESZTÉSŰ”): ez a minősítés csak azokra az információkra és anyagokra alkalmazható, amelyek engedély nélküli kiszolgáltatása hátrányosan érinthetné az Unió, illetve egy vagy több tagállama érdekeit.

1.2.3.   „Egyéb bizalmas információ”: a Parlament által kért és/vagy a Bizottság által megküldött minden egyéb bizalmas információ, beleértve a szakmai titoktartás hatálya alá tartozó információkat is.

| 1.3. | A Bizottság gondoskodik arról, hogy a Parlament e melléklet rendelkezéseinek megfelelően hozzáférjen a bizalmas információkhoz, amikor az alábbi 1.4. pontban említett parlamenti szervek vagy tisztségviselők valamelyikétől bizalmas információ megküldésére irányuló kérelmet kap. Ezen túlmenően a Bizottság e melléklet rendelkezéseinek megfelelően saját kezdeményezésére bármilyen bizalmas információt megküldhet a Parlamentnek. |
| --- | --- |

1.3.

A Bizottság gondoskodik arról, hogy a Parlament e melléklet rendelkezéseinek megfelelően hozzáférjen a bizalmas információkhoz, amikor az alábbi 1.4. pontban említett parlamenti szervek vagy tisztségviselők valamelyikétől bizalmas információ megküldésére irányuló kérelmet kap. Ezen túlmenően a Bizottság e melléklet rendelkezéseinek megfelelően saját kezdeményezésére bármilyen bizalmas információt megküldhet a Parlamentnek.

| 1.4. | E melléklet keretében a következők kérhetnek bizalmas információt a Bizottságtól:






  — | a Parlament elnöke, |
| --- | --- | --- |

1.4.

E melléklet keretében a következők kérhetnek bizalmas információt a Bizottságtól:

—

a Parlament elnöke,

| — | az érintett parlamenti bizottságok elnökei, |
| --- | --- |

—

az érintett parlamenti bizottságok elnökei,

| — | az Elnökség és az Elnökök Értekezlete, és |
| --- | --- |

—

az Elnökség és az Elnökök Értekezlete, és

| — | a nemzetközi konferencián az Unió küldöttségében részt vevő parlamenti küldöttség vezetője. |
| --- | --- |

—

a nemzetközi konferencián az Unió küldöttségében részt vevő parlamenti küldöttség vezetője.

| 1.5. | Nem tartozik e melléklet hatálya alá a kötelezettségszegési és a versenyjogi eljárásokra vonatkozó információ, amennyiben az 1.4. pontban említett parlamenti szervek/tisztségviselők kérelme kézhezvételének időpontjában a Bizottság még nem hozott végleges határozatot, vagy az Európai Unió Bírósága nem hozott ítéletet annak tárgyában, továbbá nem tartozik e melléklet hatálya alá az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez kapcsolódó információ. Mindez nem érinti a keretmegállapodás 44. pontját és a Parlament költségvetési ellenőrzési hatáskörét. |
| --- | --- |

1.5.

Nem tartozik e melléklet hatálya alá a kötelezettségszegési és a versenyjogi eljárásokra vonatkozó információ, amennyiben az 1.4. pontban említett parlamenti szervek/tisztségviselők kérelme kézhezvételének időpontjában a Bizottság még nem hozott végleges határozatot, vagy az Európai Unió Bírósága nem hozott ítéletet annak tárgyában, továbbá nem tartozik e melléklet hatálya alá az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez kapcsolódó információ. Mindez nem érinti a keretmegállapodás 44. pontját és a Parlament költségvetési ellenőrzési hatáskörét.

| 1.6. | E rendelkezések az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására irányadó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, ESZAK, Euratom, európai parlamenti, tanácsi, és bizottsági határozat (1) és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról szóló, 1999. április 28-i 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (2) sérelme nélkül alkalmazandók. |
| --- | --- |

1.6.

E rendelkezések az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására irányadó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, ESZAK, Euratom, európai parlamenti, tanácsi, és bizottsági határozat (1) és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról szóló, 1999. április 28-i 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (2) sérelme nélkül alkalmazandók.

2.   Általános szabályok

| 2.1. | A Bizottság az 1.4. pontban említett bármely parlamenti szerv/tisztségviselő kérelmére a Parlament előjogainak és hatásköreinek gyakorlásához szükséges bármely bizalmas információt azonnal megküld az adott parlamenti szervnek/tisztségviselőnek. Hatáskörüknek és illetékességüknek megfelelően a két intézmény tiszteletben tartja a következőket:






  — | alapvető emberi jogok, beleértve a tisztességes tárgyaláshoz való jogot és a magántitok védelmének jogát, |
| --- | --- | --- |

2.1.

A Bizottság az 1.4. pontban említett bármely parlamenti szerv/tisztségviselő kérelmére a Parlament előjogainak és hatásköreinek gyakorlásához szükséges bármely bizalmas információt azonnal megküld az adott parlamenti szervnek/tisztségviselőnek. Hatáskörüknek és illetékességüknek megfelelően a két intézmény tiszteletben tartja a következőket:

—

alapvető emberi jogok, beleértve a tisztességes tárgyaláshoz való jogot és a magántitok védelmének jogát,

| — | az igazságügyi és fegyelmi eljárásokat szabályozó rendelkezések, |
| --- | --- |

—

az igazságügyi és fegyelmi eljárásokat szabályozó rendelkezések,

| — | az üzleti titok és a kereskedelmi kapcsolatok védelme, |
| --- | --- |

—

az üzleti titok és a kereskedelmi kapcsolatok védelme,

| — | az Unió érdekeinek védelme, különös tekintettel a közbiztonságra, a védelemre, a nemzetközi kapcsolatokra, a pénzügyi stabilitásra és érdekekre. |
| --- | --- |

—

az Unió érdekeinek védelme, különös tekintettel a közbiztonságra, a védelemre, a nemzetközi kapcsolatokra, a pénzügyi stabilitásra és érdekekre.

Nézetkülönbség esetén az ügyet a két intézmény elnökéhez utalják, hogy ők találjanak megoldást a vitára.

Államtól, intézménytől vagy nemzetközi szervezettől származó bizalmas információ csak annak hozzájárulásával továbbítható.

| 2.2. | Az uniós minősített információkat a biztonság közös minimumszabályaival összhangban kell a Parlamentnek megküldeni, amely azokat e szabályokkal összhangban kezeli és védelemben részesíti, ahogyan azokat a többi uniós intézmény, különösen a Bizottság is alkalmazza.
  Azon adatok minősítésekor, amelyeknek a Bizottság a kibocsátója, a Bizottság biztosítja, hogy a minősítés megfelelő szintjeit alkalmazza, a nemzetközi szabványokkal és meghatározásokkal, valamint saját belső szabályaival összhangban, ugyanakkor kellőképpen figyelembe veszi, hogy a Parlamentnek a hatásköreinek és előjogainak tényleges gyakorlása végett hozzá kell tudnia férni a minősített dokumentumokhoz. |
| --- | --- |

2.2.

Az uniós minősített információkat a biztonság közös minimumszabályaival összhangban kell a Parlamentnek megküldeni, amely azokat e szabályokkal összhangban kezeli és védelemben részesíti, ahogyan azokat a többi uniós intézmény, különösen a Bizottság is alkalmazza.

Azon adatok minősítésekor, amelyeknek a Bizottság a kibocsátója, a Bizottság biztosítja, hogy a minősítés megfelelő szintjeit alkalmazza, a nemzetközi szabványokkal és meghatározásokkal, valamint saját belső szabályaival összhangban, ugyanakkor kellőképpen figyelembe veszi, hogy a Parlamentnek a hatásköreinek és előjogainak tényleges gyakorlása végett hozzá kell tudnia férni a minősített dokumentumokhoz.

| 2.3. | Amennyiben valamely információ bizalmas jellegével vagy a minősítés megfelelő szintjével kapcsolatban kétség merül fel, illetve amennyiben az információ megküldéséhez megfelelő intézkedések megállapítása szükséges, ahhoz hogy az információ az alábbi 3.2. pontban meghatározott valamely lehetőségnek megfelelően kerüljön megküldésre, a két intézmény haladéktalanul és a dokumentum megküldése előtt megvitatja egymással az ügyet. Ezeken a egyeztetéseken a Parlamentet a kérelmet benyújtó érintett parlamenti szerv elnöke – adott esetben az előadóval együtt –, vagy a kérelmet benyújtó tisztségviselő képviseli. A Bizottságot a Bizottság adott területen illetékes tagja képviseli, miután konzultált a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjával. Nézetkülönbség esetén az ügyet a két intézmény elnökéhez utalják, hogy ők találjanak megoldást a vitára. |
| --- | --- |

2.3.

Amennyiben valamely információ bizalmas jellegével vagy a minősítés megfelelő szintjével kapcsolatban kétség merül fel, illetve amennyiben az információ megküldéséhez megfelelő intézkedések megállapítása szükséges, ahhoz hogy az információ az alábbi 3.2. pontban meghatározott valamely lehetőségnek megfelelően kerüljön megküldésre, a két intézmény haladéktalanul és a dokumentum megküldése előtt megvitatja egymással az ügyet. Ezeken a egyeztetéseken a Parlamentet a kérelmet benyújtó érintett parlamenti szerv elnöke – adott esetben az előadóval együtt –, vagy a kérelmet benyújtó tisztségviselő képviseli. A Bizottságot a Bizottság adott területen illetékes tagja képviseli, miután konzultált a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjával. Nézetkülönbség esetén az ügyet a két intézmény elnökéhez utalják, hogy ők találjanak megoldást a vitára.

| 2.4. | Amennyiben a 2.3. pontban említett eljárás végén nem sikerült megállapodásra jutni, a Parlament elnöke, a parlamenti szerv/a kérelmet benyújtó tisztségviselő indokolt kérelmére, felkéri a Bizottságot a megfelelően jelzett határidőn belül, hogy a szóban forgó bizalmas információt e melléklet 3.2. pontjában megállapított eljárási lehetőségek valamelyikének alkalmazásával küldje meg. A határidő lejártát megelőzően a Bizottság írásban tájékoztatja a Parlamentet a végső álláspontjáról, amelynek tekintetében a Parlament fenntartja a jogot, hogy adott esetben jogorvoslattal éljen. |
| --- | --- |

2.4.

Amennyiben a 2.3. pontban említett eljárás végén nem sikerült megállapodásra jutni, a Parlament elnöke, a parlamenti szerv/a kérelmet benyújtó tisztségviselő indokolt kérelmére, felkéri a Bizottságot a megfelelően jelzett határidőn belül, hogy a szóban forgó bizalmas információt e melléklet 3.2. pontjában megállapított eljárási lehetőségek valamelyikének alkalmazásával küldje meg. A határidő lejártát megelőzően a Bizottság írásban tájékoztatja a Parlamentet a végső álláspontjáról, amelynek tekintetében a Parlament fenntartja a jogot, hogy adott esetben jogorvoslattal éljen.

| 2.5. | Az uniós minősített információkhoz való hozzáférést a személyi biztonsági tanúsítványra alkalmazandó szabályoknak megfelelően kell megadni.






  2.5.1. | A „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET” („EU SZIGORÚAN TITKOS”), „SECRET UE” („EU TITKOS”) vagy „CONFIDENTIEL UE” („EU BIZALMAS”) minősítéssel ellátott információkhoz való hozzáférés csak a Parlament tisztviselőinek és a Parlament képviselőcsoportjaiban dolgozó azon alkalmazottaknak adható meg, akik számára ez elengedhetetlenül fontos, akikről előzőleg a parlamenti szerv/tisztségviselő megállapította, hogy értesülniük kell az információkról és akik megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek. |
| --- | --- | --- |

2.5.

Az uniós minősített információkhoz való hozzáférést a személyi biztonsági tanúsítványra alkalmazandó szabályoknak megfelelően kell megadni.

2.5.1.

A „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET” („EU SZIGORÚAN TITKOS”), „SECRET UE” („EU TITKOS”) vagy „CONFIDENTIEL UE” („EU BIZALMAS”) minősítéssel ellátott információkhoz való hozzáférés csak a Parlament tisztviselőinek és a Parlament képviselőcsoportjaiban dolgozó azon alkalmazottaknak adható meg, akik számára ez elengedhetetlenül fontos, akikről előzőleg a parlamenti szerv/tisztségviselő megállapította, hogy értesülniük kell az információkról és akik megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek.

| 2.5.2 | A Parlament előjogainak és hatásköreinek fényében azon képviselők számára, akik nem rendelkeznek személyi biztonsági tanúsítvánnyal, közös megegyezéssel meghatározott gyakorlati intézkedések szerint biztosítani kell a „CONFIDENTIEL UE” („EU BIZALMAS”) minősítéssel ellátott dokumentumokhoz való hozzáférést, beleértve a dokumentumok tartalmára vonatkozó titoktartásra kötelező nyilatkozat aláírását.
  A „SECRET UE” („EU TITKOS”) minősítéssel ellátott dokumentumokhoz való hozzáférést azoknak a képviselőknek kell biztosítani, akik megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek. |
| --- | --- |

2.5.2

A Parlament előjogainak és hatásköreinek fényében azon képviselők számára, akik nem rendelkeznek személyi biztonsági tanúsítvánnyal, közös megegyezéssel meghatározott gyakorlati intézkedések szerint biztosítani kell a „CONFIDENTIEL UE” („EU BIZALMAS”) minősítéssel ellátott dokumentumokhoz való hozzáférést, beleértve a dokumentumok tartalmára vonatkozó titoktartásra kötelező nyilatkozat aláírását.

A „SECRET UE” („EU TITKOS”) minősítéssel ellátott dokumentumokhoz való hozzáférést azoknak a képviselőknek kell biztosítani, akik megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek.

| 2.5.3. | A Bizottság támogatásával eljárásokat kell kialakítani annak érdekében, hogy a biztonsági ellenőrzési eljárás keretében a Parlament a lehető leghamarabb hozzájuthasson a nemzeti hatóságok szükséges hozzájárulásához.
  A bizalmas információkhoz hozzáféréssel rendelkező személyek kategóriájára vagy kategóriáira vonatkozó adatokat a kérelemmel egyidejűleg közölni kell.
  Az ilyen információkhoz való hozzáférés biztosítását megelőzően valamennyi személyt tájékoztatni kell annak bizalmassági szintjéről és az ebből eredő biztonsági kötelezettségekről.
  E melléklet felülvizsgálata és a 4.1. és 4.2. pontban említett jövőbeli biztonsági intézkedések kapcsán a biztonsági tanúsítványok kibocsátását újra kell vizsgálni. |
| --- | --- |

2.5.3.

A Bizottság támogatásával eljárásokat kell kialakítani annak érdekében, hogy a biztonsági ellenőrzési eljárás keretében a Parlament a lehető leghamarabb hozzájuthasson a nemzeti hatóságok szükséges hozzájárulásához.

A bizalmas információkhoz hozzáféréssel rendelkező személyek kategóriájára vagy kategóriáira vonatkozó adatokat a kérelemmel egyidejűleg közölni kell.

Az ilyen információkhoz való hozzáférés biztosítását megelőzően valamennyi személyt tájékoztatni kell annak bizalmassági szintjéről és az ebből eredő biztonsági kötelezettségekről.

E melléklet felülvizsgálata és a 4.1. és 4.2. pontban említett jövőbeli biztonsági intézkedések kapcsán a biztonsági tanúsítványok kibocsátását újra kell vizsgálni.

3.   A bizalmas információhoz való hozzáféréssel és a bizalmas információ kezelésével kapcsolatos intézkedések

| 3.1. | A 2.3. és adott esetben a 2.4. pontban megállapított eljárásoknak megfelelően megküldött bizalmas információkat a Bizottság elnökének vagy egyik tagjának felelősségére hozzáférhetővé kell tenni a kérelmet benyújtó parlamenti szervnek/tisztségviselőnek az alábbi feltételekkel:
  A Parlament és a Bizottság biztosítja a bizalmas információk nyilvántartásba vételét és nyomon követhetőségét.
  Pontosabban meghatározva, a „CONFIDENTIEL UE” („EU BIZALMAS”) és „SECRET UE” („EU TITKOS”) minősítéssel ellátott uniós minősített információkat a Bizottság főtitkárságának központi nyilvántartó hivatalából a megfelelő illetékes parlamenti szolgálathoz kell megküldeni, amely felelős lesz azért, hogy azokat az elfogadott szabályok szerint hozzáférhetővé tegye a kérelmet benyújtó parlamenti szervnek/tisztségviselőnek.
  A „TRES SECRET UE/EU TOP SECRET” („EU SZIGORÚAN TITKOS”) minősítéssel ellátott uniós minősített információk megküldése a kérelmet benyújtó parlamenti szerv/tisztségviselő és a Bizottság között elfogadott további szabályoktól függ, abból a célból, hogy az adott minősítésnek megfelelő védelmi szint biztosított legyen. |
| --- | --- |

3.1.

A 2.3. és adott esetben a 2.4. pontban megállapított eljárásoknak megfelelően megküldött bizalmas információkat a Bizottság elnökének vagy egyik tagjának felelősségére hozzáférhetővé kell tenni a kérelmet benyújtó parlamenti szervnek/tisztségviselőnek az alábbi feltételekkel:

A Parlament és a Bizottság biztosítja a bizalmas információk nyilvántartásba vételét és nyomon követhetőségét.

Pontosabban meghatározva, a „CONFIDENTIEL UE” („EU BIZALMAS”) és „SECRET UE” („EU TITKOS”) minősítéssel ellátott uniós minősített információkat a Bizottság főtitkárságának központi nyilvántartó hivatalából a megfelelő illetékes parlamenti szolgálathoz kell megküldeni, amely felelős lesz azért, hogy azokat az elfogadott szabályok szerint hozzáférhetővé tegye a kérelmet benyújtó parlamenti szervnek/tisztségviselőnek.

A „TRES SECRET UE/EU TOP SECRET” („EU SZIGORÚAN TITKOS”) minősítéssel ellátott uniós minősített információk megküldése a kérelmet benyújtó parlamenti szerv/tisztségviselő és a Bizottság között elfogadott további szabályoktól függ, abból a célból, hogy az adott minősítésnek megfelelő védelmi szint biztosított legyen.

| 3.2. | A 2.2. és 2.4. pont rendelkezéseinek és a 4.1. pontban említett jövőbeli biztonsági intézkedéseknek a sérelme nélkül a hozzáférést és az információ bizalmas jellegének megőrzésére irányuló eljárásokat közös megegyezéssel állapítják meg még mielőtt az információt megküldenék. A Bizottság adott szakpolitika területén illetékes tagja és a kérelmet benyújtó (az elnöke által képviselt) parlamenti szerv/tisztségviselő között létrejött ezen megegyezés rendelkezik a 3.2.1. és 3.2.2. pontban foglalt lehetőségek közül egynek a kiválasztásáról a bizalmasság megfelelő szintjének biztosítása céljából.






  3.2.1. | A bizalmas információ címzettjei tekintetében rendelkezni kell a következő lehetőségek egyikéről:






  — | kizárólag a Parlament elnökének szánt információ, rendkívüli okokkal indokolt esetben, |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

A 2.2. és 2.4. pont rendelkezéseinek és a 4.1. pontban említett jövőbeli biztonsági intézkedéseknek a sérelme nélkül a hozzáférést és az információ bizalmas jellegének megőrzésére irányuló eljárásokat közös megegyezéssel állapítják meg még mielőtt az információt megküldenék. A Bizottság adott szakpolitika területén illetékes tagja és a kérelmet benyújtó (az elnöke által képviselt) parlamenti szerv/tisztségviselő között létrejött ezen megegyezés rendelkezik a 3.2.1. és 3.2.2. pontban foglalt lehetőségek közül egynek a kiválasztásáról a bizalmasság megfelelő szintjének biztosítása céljából.

3.2.1.

A bizalmas információ címzettjei tekintetében rendelkezni kell a következő lehetőségek egyikéről:

—

kizárólag a Parlament elnökének szánt információ, rendkívüli okokkal indokolt esetben,

| — | az Elnökség és/vagy az Elnökök Értekezlete, |
| --- | --- |

—

az Elnökség és/vagy az Elnökök Értekezlete,

| — | az illetékes parlamenti bizottság elnöke, illetve előadója, |
| --- | --- |

—

az illetékes parlamenti bizottság elnöke, illetve előadója,

| — | az illetékes parlamenti bizottság valamennyi (teljes jogú és helyettes) képviselője, |
| --- | --- |

—

az illetékes parlamenti bizottság valamennyi (teljes jogú és helyettes) képviselője,

| — | valamennyi európai parlamenti képviselő. |
| --- | --- |

—

valamennyi európai parlamenti képviselő.

A Bizottság hozzájárulása nélkül a szóban forgó bizalmas információt nem lehet közzétenni, sem más címzetthez továbbítani.

| 3.2.2. | A bizalmas információ kezelésével kapcsolatos intézkedések tekintetében rendelkezni kell a következő lehetőségek egyikéről:






  a) | a dokumentumok biztonságos olvasóteremben való megvizsgálása, ha az információ „CONFIDENTIEL UE” („EU BIZALMAS”) vagy annál magasabb szintű minősítéssel rendelkezik; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

A bizalmas információ kezelésével kapcsolatos intézkedések tekintetében rendelkezni kell a következő lehetőségek egyikéről:

a)

a dokumentumok biztonságos olvasóteremben való megvizsgálása, ha az információ „CONFIDENTIEL UE” („EU BIZALMAS”) vagy annál magasabb szintű minősítéssel rendelkezik;

| b) | az ülés zárt ülés keretében történő megtartása, amelyen csak az Elnökség tagjai, az Elnökök Értekezletének tagjai vagy az illetékes parlamenti bizottság teljes jogú és helyettes tagjai vesznek részt, valamint a Parlament tisztviselői, illetve a Parlament képviselőcsoportjaiban dolgozó azon alkalmazottak, akikről az elnök előzőleg megállapította, hogy értesülniük kell az információkról és akik jelenléte elengedhetetlenül fontos, feltéve, hogy a biztonsági tanúsítvány megkövetelt szintjével rendelkeznek, figyelembe véve az alábbi feltételeket:






  — | a dokumentumokat az ülés elején megszámozhatják és kioszthatják, majd az ülés végén összegyűjthetik. Ezekről semmiféle feljegyzés vagy fénymásolat nem készíthető, |
| --- | --- | --- |

b)

az ülés zárt ülés keretében történő megtartása, amelyen csak az Elnökség tagjai, az Elnökök Értekezletének tagjai vagy az illetékes parlamenti bizottság teljes jogú és helyettes tagjai vesznek részt, valamint a Parlament tisztviselői, illetve a Parlament képviselőcsoportjaiban dolgozó azon alkalmazottak, akikről az elnök előzőleg megállapította, hogy értesülniük kell az információkról és akik jelenléte elengedhetetlenül fontos, feltéve, hogy a biztonsági tanúsítvány megkövetelt szintjével rendelkeznek, figyelembe véve az alábbi feltételeket:

—

a dokumentumokat az ülés elején megszámozhatják és kioszthatják, majd az ülés végén összegyűjthetik. Ezekről semmiféle feljegyzés vagy fénymásolat nem készíthető,

| — | az ülés jegyzőkönyve nem tesz említést a bizalmas eljáráshoz tartozó ügy tárgyalásáról. |
| --- | --- |

—

az ülés jegyzőkönyve nem tesz említést a bizalmas eljáráshoz tartozó ügy tárgyalásáról.

Megküldés előtt az összes személyes adatot eltávolíthatják a dokumentumokból.

A Parlamenten belüli címzettekkel szóban közölt bizalmas információkra az írásban közölt bizalmas információkkal azonos szintű védelem vonatkozik. Ebbe beletartozhat az információra vonatkozó titoktartásra kötelező nyilatkozat aláíratása az információk címzettjeivel.

| 3.2.3. | Amennyiben az írásbeli információk tanulmányozásához biztonságos olvasóteremre van szükség, a Parlament gondoskodik arról, hogy a következő intézkedésekre sor kerüljön:






  — | biztonságos tároló rendszer létrehozása a bizalmas információk számára, |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Amennyiben az írásbeli információk tanulmányozásához biztonságos olvasóteremre van szükség, a Parlament gondoskodik arról, hogy a következő intézkedésekre sor kerüljön:

—

biztonságos tároló rendszer létrehozása a bizalmas információk számára,

| — | biztonságos olvasóterem kialakítása fénymásoló, telefon, fax, szkenner, vagy bármely más, a dokumentumok másolására vagy továbbítására alkalmas műszaki berendezés stb. nélkül, |
| --- | --- |

—

biztonságos olvasóterem kialakítása fénymásoló, telefon, fax, szkenner, vagy bármely más, a dokumentumok másolására vagy továbbítására alkalmas műszaki berendezés stb. nélkül,

| — | az olvasóterembe történő bejutást szabályozó biztonsági rendelkezések, beleértve a belépési nyilvántartás és a vizsgált bizalmas információra vonatkozó titoktartásra kötelező nyilatkozat aláírását. |
| --- | --- |

—

az olvasóterembe történő bejutást szabályozó biztonsági rendelkezések, beleértve a belépési nyilvántartás és a vizsgált bizalmas információra vonatkozó titoktartásra kötelező nyilatkozat aláírását.

| 3.2.4. | Ez nem zárja ki olyan egyéb egyenértékű intézkedések alkalmazását, amelyekről az intézmények között megállapodás született. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ez nem zárja ki olyan egyéb egyenértékű intézkedések alkalmazását, amelyekről az intézmények között megállapodás született.

| 3.3. | Ezen eljárások be nem tartása esetén a Parlament eljárási szabályzata VIII. mellékletében megállapított, a képviselőkre vonatkozó szankciókhoz kapcsolódó rendelkezések, a Parlament tisztviselői és egyéb alkalmazottai tekintetében pedig a személyzeti szabályzat (3) 86. cikkének vonatkozó rendelkezései, illetve az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei 49. cikke alkalmazandók. |
| --- | --- |

3.3.

Ezen eljárások be nem tartása esetén a Parlament eljárási szabályzata VIII. mellékletében megállapított, a képviselőkre vonatkozó szankciókhoz kapcsolódó rendelkezések, a Parlament tisztviselői és egyéb alkalmazottai tekintetében pedig a személyzeti szabályzat (3) 86. cikkének vonatkozó rendelkezései, illetve az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei 49. cikke alkalmazandók.

4.   Záró rendelkezések

| 4.1. | A Bizottság és a Parlament minden szükséges intézkedést megtesz e melléklet rendelkezései végrehajtásának biztosítására.
  Ennek érdekében a Bizottság és a Parlament illetékes szolgálatai szoros együttműködésben összehangolják e melléklet rendelkezéseinek végrehajtását. Ez magában foglalja a bizalmas információk nyomon követhetőségének vizsgálatát és az alkalmazott biztonsági intézkedések és normák rendszeres időszakonkénti közös ellenőrzését.
  A Parlament vállalja, hogy szükség esetén kiigazítja belső szabályait az ebben a mellékletben szereplő, a bizalmas információkra vonatkozó biztonsági szabályok végrehajtása érdekében.
  A Parlament vállalja, hogy a lehető leghamarabb elfogadja jövőbeli biztonsági intézkedéseit, és hogy a Bizottsággal egyetértésben a biztonsági normák egyenértékűségének kialakítása érdekében ellenőrzi ezeket az intézkedéseket. Ez érvényre juttatja az ebben a mellékletben foglaltakat az alábbiak tekintetében:






  — | a bizalmas információk kezelésével és tárolásával kapcsolatos technikai biztonsági előírások és normák, beleértve a fizikai, a személyzeti, az információs technológiai biztonság és a dokumentumok biztonsága terén teendő biztonsági intézkedéseket, |
| --- | --- | --- |

4.1.

A Bizottság és a Parlament minden szükséges intézkedést megtesz e melléklet rendelkezései végrehajtásának biztosítására.

Ennek érdekében a Bizottság és a Parlament illetékes szolgálatai szoros együttműködésben összehangolják e melléklet rendelkezéseinek végrehajtását. Ez magában foglalja a bizalmas információk nyomon követhetőségének vizsgálatát és az alkalmazott biztonsági intézkedések és normák rendszeres időszakonkénti közös ellenőrzését.

A Parlament vállalja, hogy szükség esetén kiigazítja belső szabályait az ebben a mellékletben szereplő, a bizalmas információkra vonatkozó biztonsági szabályok végrehajtása érdekében.

A Parlament vállalja, hogy a lehető leghamarabb elfogadja jövőbeli biztonsági intézkedéseit, és hogy a Bizottsággal egyetértésben a biztonsági normák egyenértékűségének kialakítása érdekében ellenőrzi ezeket az intézkedéseket. Ez érvényre juttatja az ebben a mellékletben foglaltakat az alábbiak tekintetében:

—

a bizalmas információk kezelésével és tárolásával kapcsolatos technikai biztonsági előírások és normák, beleértve a fizikai, a személyzeti, az információs technológiai biztonság és a dokumentumok biztonsága terén teendő biztonsági intézkedéseket,

| — | a „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET” („EU SZIGORÚAN TITKOS”) szintű minősítéssel ellátott uniós minősített információk kezeléséhez külön felügyeleti bizottság létrehozása, amely biztonsági szempontból megfelelően ellenőrzött képviselőkből áll. |
| --- | --- |

—

a „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET” („EU SZIGORÚAN TITKOS”) szintű minősítéssel ellátott uniós minősített információk kezeléséhez külön felügyeleti bizottság létrehozása, amely biztonsági szempontból megfelelően ellenőrzött képviselőkből áll.

| 4.2. | A Parlament és a Bizottság felülvizsgálja ezt a mellékletet, és szükség esetén – legkésőbb a keretmegállapodás 54. pontjában említett felülvizsgálati időpontban – kiigazítja azt az alábbi fejlemények függvényében:






  — | a Parlamentet és a Bizottságot érintő jövőbeli biztonsági intézkedések, |
| --- | --- | --- |

4.2.

A Parlament és a Bizottság felülvizsgálja ezt a mellékletet, és szükség esetén – legkésőbb a keretmegállapodás 54. pontjában említett felülvizsgálati időpontban – kiigazítja azt az alábbi fejlemények függvényében:

—

a Parlamentet és a Bizottságot érintő jövőbeli biztonsági intézkedések,

| — | az intézmények közötti információküldés szempontjából lényeges egyéb megállapodások vagy jogi aktusok. |
| --- | --- |

—

az intézmények közötti információküldés szempontjából lényeges egyéb megállapodások vagy jogi aktusok.

---

(1)  HL L 113., 1995.5.19., 1. o.

(2)  HL L 136., 1999.5.31., 20. o.

(3)  Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatának és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeinek megállapításáról, valamint a Bizottság tisztviselőire alkalmazandó átmeneti intézkedések meghatározásáról szóló, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet.

---

III. MELLÉKLET

Nemzetközi megállapodások tárgyalása és megkötése

Ez a melléklet meghatározza a Parlamentnek a keretmegállapodás 23., 24. és 25. pontjában említett nemzetközi megállapodások tárgyalásáról és megkötéséről való tájékoztatására vonatkozó részletes intézkedéseket:

| 1. | A Bizottság a Tanács tájékoztatásával egyidőben tájékoztatja a Parlamentet azon szándékáról, hogy tárgyalások megkezdését javasolja. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság a Tanács tájékoztatásával egyidőben tájékoztatja a Parlamentet azon szándékáról, hogy tárgyalások megkezdését javasolja.

| 2. | A keretmegállapodás 24. pontjával összhangban, amikor a Bizottság tárgyalási irányelvek tervezetére tesz javaslatot azzal a céllal, hogy a Tanács elfogadja azokat, a Bizottság ezzel egy időben a Parlamentnek is benyújtja azt. |
| --- | --- |

2.

A keretmegállapodás 24. pontjával összhangban, amikor a Bizottság tárgyalási irányelvek tervezetére tesz javaslatot azzal a céllal, hogy a Tanács elfogadja azokat, a Bizottság ezzel egy időben a Parlamentnek is benyújtja azt.

| 3. | A Bizottság a tárgyalások teljes folyamata során megfelelően figyelembe veszi a Parlament megjegyzéseit. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság a tárgyalások teljes folyamata során megfelelően figyelembe veszi a Parlament megjegyzéseit.

| 4. | A keretmegállapodás 23. pontja rendelkezéseinek megfelelően a Bizottság rendszeresen és haladéktalanul tájékoztatja a Parlamentet a tárgyalások folyamatáról, egészen a megállapodások parafálásáig, és magyarázatot nyújt arra vonatkozóan, hogy beépítették-e, és milyen módon építették be a Parlament megjegyzéseit a tárgyalt szövegbe, és ha nem, miért nem. |
| --- | --- |

4.

A keretmegállapodás 23. pontja rendelkezéseinek megfelelően a Bizottság rendszeresen és haladéktalanul tájékoztatja a Parlamentet a tárgyalások folyamatáról, egészen a megállapodások parafálásáig, és magyarázatot nyújt arra vonatkozóan, hogy beépítették-e, és milyen módon építették be a Parlament megjegyzéseit a tárgyalt szövegbe, és ha nem, miért nem.

| 5. | Azon nemzetközi megállapodások esetében, amelyekhez a Parlament egyetértése szükséges, a Bizottság a tárgyalási folyamat során minden olyan kapcsolódó információt a Parlament rendelkezésére bocsát, amelyet a Tanácsnak (vagy a Tanács által kinevezett különbizottságnak) is rendelkezésére bocsát. Ez magában foglalja az elfogadott tárgyalási irányelvek módosítás-tervezeteit, a tárgyalási szövegek tervezeteit, az elfogadott cikkeket, a megállapodás parafálásának kitűzött napját és a parafálandó megállapodás szövegét. A Bizottság ezenkívül továbbít a Parlamentnek, akárcsak a Tanácsnak (vagy a Tanács által kinevezett különbizottságnak), minden harmadik féltől származó kapcsolódó dokumentumot – a küldő fél jóváhagyásától függően. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja az illetékes parlamenti bizottságot a tárgyalások alakulásáról, és főképp magyarázatot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy a Parlament véleményét milyen módon vették figyelembe. |
| --- | --- |

5.

Azon nemzetközi megállapodások esetében, amelyekhez a Parlament egyetértése szükséges, a Bizottság a tárgyalási folyamat során minden olyan kapcsolódó információt a Parlament rendelkezésére bocsát, amelyet a Tanácsnak (vagy a Tanács által kinevezett különbizottságnak) is rendelkezésére bocsát. Ez magában foglalja az elfogadott tárgyalási irányelvek módosítás-tervezeteit, a tárgyalási szövegek tervezeteit, az elfogadott cikkeket, a megállapodás parafálásának kitűzött napját és a parafálandó megállapodás szövegét. A Bizottság ezenkívül továbbít a Parlamentnek, akárcsak a Tanácsnak (vagy a Tanács által kinevezett különbizottságnak), minden harmadik féltől származó kapcsolódó dokumentumot – a küldő fél jóváhagyásától függően. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja az illetékes parlamenti bizottságot a tárgyalások alakulásáról, és főképp magyarázatot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy a Parlament véleményét milyen módon vették figyelembe.

| 6. | Azon nemzetközi megállapodások esetében, amelyekhez nem szükséges a Parlament egyetértése, a Bizottság gondoskodik arról, hogy a Parlament haladéktalan és teljes körű tájékoztatást kapjon, azáltal, hogy információt szolgáltat legalább a tárgyalási irányelv-tervezetekre, az elfogadott tárgyalási irányelvekre, a tárgyalások folyamatára és lezárására vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

Azon nemzetközi megállapodások esetében, amelyekhez nem szükséges a Parlament egyetértése, a Bizottság gondoskodik arról, hogy a Parlament haladéktalan és teljes körű tájékoztatást kapjon, azáltal, hogy információt szolgáltat legalább a tárgyalási irányelv-tervezetekre, az elfogadott tárgyalási irányelvekre, a tárgyalások folyamatára és lezárására vonatkozóan.

| 7. | A keretmegállapodás 24. pontjának előírásaival összhangban a Bizottság megfelelő időben részletes tájékoztatást nyújt a Parlamentnek, amikor nemzetközi megállapodás parafálására kerül sor, és a lehető legkorábban, indokolással ellátva tájékoztatja a Parlamentet, ha a Tanácsnak annak ideiglenes alkalmazását szándékozik javasolni, kivéve, ha sürgősség okán erre nincs módja. |
| --- | --- |

7.

A keretmegállapodás 24. pontjának előírásaival összhangban a Bizottság megfelelő időben részletes tájékoztatást nyújt a Parlamentnek, amikor nemzetközi megállapodás parafálására kerül sor, és a lehető legkorábban, indokolással ellátva tájékoztatja a Parlamentet, ha a Tanácsnak annak ideiglenes alkalmazását szándékozik javasolni, kivéve, ha sürgősség okán erre nincs módja.

| 8. | A Bizottság kellő időben, párhuzamosan és indokolással ellátva tájékoztatja a Tanácsot és a Parlamentet azon szándékáról, hogy a Tanácsnak valamely nemzetközi megállapodás felfüggesztését javasolja. |
| --- | --- |

8.

A Bizottság kellő időben, párhuzamosan és indokolással ellátva tájékoztatja a Tanácsot és a Parlamentet azon szándékáról, hogy a Tanácsnak valamely nemzetközi megállapodás felfüggesztését javasolja.

| 9. | Azon nemzetközi megállapodások tekintetében, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerinti egyetértési eljárás hatálya alá tartoznak, a Bizottság folyamatosan és teljes körűen tájékoztatja a Parlamentet, mielőtt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (7) bekezdésének megfelelően jóváhagyná valamely megállapodás Tanács által engedélyezett módosítását. |
| --- | --- |

9.

Azon nemzetközi megállapodások tekintetében, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerinti egyetértési eljárás hatálya alá tartoznak, a Bizottság folyamatosan és teljes körűen tájékoztatja a Parlamentet, mielőtt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (7) bekezdésének megfelelően jóváhagyná valamely megállapodás Tanács által engedélyezett módosítását.

---

IV. MELLÉKLET

A Bizottság munkaprogramjának menetrendje

A Bizottság munkaprogramját a következő évekre vonatkozó jogalkotási és nem-jogalkotási javaslatok jegyzéke kíséri. A Bizottság munkaprogramja a soron következő évre vonatkozik, és részletes leírást tartalmaz a Bizottság azt követő évekre vonatkozó prioritásairól. A Bizottság munkaprogramja így alapul szolgálhat a Parlamenttel folytatott strukturált párbeszédhez a közös megegyezés kialakítása érdekében.

A Bizottság munkaprogramja ezenkívül magában foglalja a nem kötelező erejű jogszabályokra (soft law), a visszavonásokra és az egyszerűsítésekre vonatkozóan tervezett kezdeményezéseket.

| 1. | Az adott év első félévében a biztosok folyamatos és rendszeres párbeszédet folytatnak a megfelelő parlamenti bizottságokkal a Bizottság adott évre vonatkozó munkaprogramjának végrehajtása és jövőbeli munkaprogramjának előkészítése tekintetében. A párbeszéd alapján minden parlamenti bizottság jelentést tesz a Bizottsági Elnökök Értekezletének annak eredményéről. |
| --- | --- |

1.

Az adott év első félévében a biztosok folyamatos és rendszeres párbeszédet folytatnak a megfelelő parlamenti bizottságokkal a Bizottság adott évre vonatkozó munkaprogramjának végrehajtása és jövőbeli munkaprogramjának előkészítése tekintetében. A párbeszéd alapján minden parlamenti bizottság jelentést tesz a Bizottsági Elnökök Értekezletének annak eredményéről.

| 2. | Ezzel párhuzamosan a Bizottsági Elnökök Értekezlete rendszeres eszmecserét folytat a Bizottság intézményközi kapcsolatokért felelős alelnökével annak érdekében, hogy értékelje a Bizottság aktuális munkaprogramja végrehajtásának állapotát, megvitassa a Bizottság jövőbeli munkaprogramjának előkészítését, valamint hogy értékelje az érintett parlamenti bizottságok és a Bizottság illetékes tagjai között zajló kétoldalú párbeszéd eredményeit. |
| --- | --- |

2.

Ezzel párhuzamosan a Bizottsági Elnökök Értekezlete rendszeres eszmecserét folytat a Bizottság intézményközi kapcsolatokért felelős alelnökével annak érdekében, hogy értékelje a Bizottság aktuális munkaprogramja végrehajtásának állapotát, megvitassa a Bizottság jövőbeli munkaprogramjának előkészítését, valamint hogy értékelje az érintett parlamenti bizottságok és a Bizottság illetékes tagjai között zajló kétoldalú párbeszéd eredményeit.

| 3. | A Bizottsági Elnökök Értekezlete júniusban összefoglaló jelentést nyújt be az Elnökök Értekezletének, amely tartalmazza a Bizottság munkaprogramja végrehajtásának ellenőrzése során született eredményeket, valamint a Parlament prioritásait a Bizottság következő munkaprogramjára vonatkozóan, és a Parlament tájékoztatja erről a Bizottságot. |
| --- | --- |

3.

A Bizottsági Elnökök Értekezlete júniusban összefoglaló jelentést nyújt be az Elnökök Értekezletének, amely tartalmazza a Bizottság munkaprogramja végrehajtásának ellenőrzése során született eredményeket, valamint a Parlament prioritásait a Bizottság következő munkaprogramjára vonatkozóan, és a Parlament tájékoztatja erről a Bizottságot.

| 4. | Ezen összefoglaló jelentés alapján a Parlament a júliusi plenáris ülésen állásfoglalást fogad el, amelyben felvázolja álláspontját, amely egyebek mellett főként jogalkotási kezdeményezésekről szóló jelentések alapján megfogalmazott kéréseket tartalmaz. |
| --- | --- |

4.

Ezen összefoglaló jelentés alapján a Parlament a júliusi plenáris ülésen állásfoglalást fogad el, amelyben felvázolja álláspontját, amely egyebek mellett főként jogalkotási kezdeményezésekről szóló jelentések alapján megfogalmazott kéréseket tartalmaz.

| 5. | Minden évben a szeptemberi első plenáris ülés során vitát rendeznek az Unió helyzetéről, amelyen a Bizottság elnöke beszédet mond, számba véve az adott év eseményeit és előretekintve a következő évek prioritásaira. Ennek érdekében a Bizottság elnöke ezzel párhuzamosan írásban kifejti a Parlamentnek a Bizottság következő évi munkaprogramja előkészítésének legfőbb meghatározó elemeit. |
| --- | --- |

5.

Minden évben a szeptemberi első plenáris ülés során vitát rendeznek az Unió helyzetéről, amelyen a Bizottság elnöke beszédet mond, számba véve az adott év eseményeit és előretekintve a következő évek prioritásaira. Ennek érdekében a Bizottság elnöke ezzel párhuzamosan írásban kifejti a Parlamentnek a Bizottság következő évi munkaprogramja előkészítésének legfőbb meghatározó elemeit.

| 6. | Szeptember elejétől kezdődően az illetékes parlamenti bizottságok és a Bizottság illetékes tagjai ülést tarthatnak, az egyes politikai területek jövőbeli prioritásairól részletesebb eszmecsere lefolytatása érdekében. Ezeket az üléseket az adott esetnek megfelelően a Bizottsági Elnökök Értekezlete és a biztosok testületének részvételével tartott ülés, valamint az Elnökök Értekezlete és a Bizottság elnöke részvételével tartott ülés zárja le. |
| --- | --- |

6.

Szeptember elejétől kezdődően az illetékes parlamenti bizottságok és a Bizottság illetékes tagjai ülést tarthatnak, az egyes politikai területek jövőbeli prioritásairól részletesebb eszmecsere lefolytatása érdekében. Ezeket az üléseket az adott esetnek megfelelően a Bizottsági Elnökök Értekezlete és a biztosok testületének részvételével tartott ülés, valamint az Elnökök Értekezlete és a Bizottság elnöke részvételével tartott ülés zárja le.

| 7. | Októberben a Bizottság elfogadja következő évi munkaprogramját. Ezt követően a Bizottság elnöke megfelelő szinten bemutatja e munkaprogramot a Parlamentnek. |
| --- | --- |

7.

Októberben a Bizottság elfogadja következő évi munkaprogramját. Ezt követően a Bizottság elnöke megfelelő szinten bemutatja e munkaprogramot a Parlamentnek.

| 8. | A Parlament vitát folytathat és állásfoglalást fogadhat el a decemberi plenáris ülésen. |
| --- | --- |

8.

A Parlament vitát folytathat és állásfoglalást fogadhat el a decemberi plenáris ülésen.

| 9. | Ezt a menetrendet minden rendszeres tervezési ciklusra alkalmazni kell, kivéve a Bizottság hivatali idejének végével egybeeső parlamenti választási éveket. |
| --- | --- |

9.

Ezt a menetrendet minden rendszeres tervezési ciklusra alkalmazni kell, kivéve a Bizottság hivatali idejének végével egybeeső parlamenti választási éveket.

| 10. | Ez a menetrend nem érinti az intézményközi tervezésről szóló jövőbeli megállapodásokat. |
| --- | --- |

10.

Ez a menetrend nem érinti az intézményközi tervezésről szóló jövőbeli megállapodásokat.

---