# Az Európai Unió C 391/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2012.391.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 391 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. december 18. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2012.391.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 391

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. december 18.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Régiók Bizottsága |
| | 97. plenáris ülés – 2012. október 8–10. |
| 2012/C 391/01 | A Régiók Bizottsága véleménye – Az Atlanti-óceán térségére vonatkozó tengerstratégia kidolgozása | 1 |
| 2012/C 391/02 | A Régiók Bizottsága véleménye – Fehér könyv – A megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendje | 7 |
| 2012/C 391/03 | A Régiók Bizottsága véleménye – A balti-tengeri térségre vonatkozó felülvizsgált európai uniós stratégia | 11 |
| 2012/C 391/04 | A Régiók Bizottsága véleménye – 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv | 16 |
| 2012/C 391/05 | A Régiók Bizottsága véleménye – Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz és regionális válaszok: a tengerparti régiók példája | 21 |
| 2012/C 391/06 | A Régiók Bizottsága véleménye – Az éghajlatváltozás régióspecifikus megközelítése az EU-ban a hegyvidéki régiók példája alapján | 27 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

97. plenáris ülés – 2012. október 8–10.

2012/C 391/01

A Régiók Bizottsága véleménye – Az Atlanti-óceán térségére vonatkozó tengerstratégia kidolgozása

1

2012/C 391/02

A Régiók Bizottsága véleménye – Fehér könyv – A megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendje

7

2012/C 391/03

A Régiók Bizottsága véleménye – A balti-tengeri térségre vonatkozó felülvizsgált európai uniós stratégia

11

2012/C 391/04

A Régiók Bizottsága véleménye – 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv

16

2012/C 391/05

A Régiók Bizottsága véleménye – Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz és regionális válaszok: a tengerparti régiók példája

21

2012/C 391/06

A Régiók Bizottsága véleménye – Az éghajlatváltozás régióspecifikus megközelítése az EU-ban a hegyvidéki régiók példája alapján

27

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | RÉGIÓK BIZOTTSÁGA |
| | 97. plenáris ülés – 2012. október 8–10. |
| 2012/C 391/07 | A Régiók Bizottsága véleménye – A 2013 utáni időszakra vonatkozó új többéves pénzügyi keret | 31 |
| 2012/C 391/08 | A Régiók Bizottsága véleménye – A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) | 37 |
| 2012/C 391/09 | A Régiók Bizottsága véleménye – Közbeszerzési intézkedéscsomag | 49 |
| 2012/C 391/10 | A Régiók Bizottsága véleménye – Az Európai Tengerügyi és Halászati Alap | 84 |
| 2012/C 391/11 | A Régiók Bizottsága véleménye – Globális Európa: az EU külső tevékenységei finanszírozásának megújítása | 110 |
| 2012/C 391/12 | A Régiók Bizottsága véleménye – A közszféra információinak további felhasználásáról szóló irányelv felülvizsgálata és nyílt adatok | 120 |
| 2012/C 391/13 | A Régiók Bizottsága véleménye – Adatvédelmi csomag | 127 |
| 2012/C 391/14 | A Régiók Bizottsága véleménye – A legális gazdaság védelmével kapcsolatos csomag | 134 |

III   Előkészítő jogi aktusok

RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

97. plenáris ülés – 2012. október 8–10.

2012/C 391/07

A Régiók Bizottsága véleménye – A 2013 utáni időszakra vonatkozó új többéves pénzügyi keret

31

2012/C 391/08

A Régiók Bizottsága véleménye – A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020)

37

2012/C 391/09

A Régiók Bizottsága véleménye – Közbeszerzési intézkedéscsomag

49

2012/C 391/10

A Régiók Bizottsága véleménye – Az Európai Tengerügyi és Halászati Alap

84

2012/C 391/11

A Régiók Bizottsága véleménye – Globális Európa: az EU külső tevékenységei finanszírozásának megújítása

110

2012/C 391/12

A Régiók Bizottsága véleménye – A közszféra információinak további felhasználásáról szóló irányelv felülvizsgálata és nyílt adatok

120

2012/C 391/13

A Régiók Bizottsága véleménye – Adatvédelmi csomag

127

2012/C 391/14

A Régiók Bizottsága véleménye – A legális gazdaság védelmével kapcsolatos csomag

134

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

97. plenáris ülés – 2012. október 8–10.

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/1

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Az Atlanti-óceán térségére vonatkozó tengerstratégia kidolgozása

2012/C 391/01

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | üdvözli az Atlanti-óceán térségére vonatkozó tengerstratégia és egy, az Atlanti-óceán térségére vonatkozó, a 2014–2020-as időszakra szóló cselekvési terv kidolgozására irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

—

üdvözli az Atlanti-óceán térségére vonatkozó tengerstratégia és egy, az Atlanti-óceán térségére vonatkozó, a 2014–2020-as időszakra szóló cselekvési terv kidolgozására irányuló javaslatot;

| — | hangsúlyozza, hogy az RB csak azzal a feltétellel támogatja az Atlanti-óceán térségére vonatkozó stratégiát, ha ez átfogóbb megközelítést alkalmaz, teljes mértékben magában foglalja a területi vetületet, egyértelmű kapcsolatokat alakít ki a szárazföld és a tenger között, és elősegíti egyéb lényeges uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósítását is; ezért azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy a következőképpen nevezze át a stratégiát: „integrált stratégia az Atlanti-óceán térségére”; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy az RB csak azzal a feltétellel támogatja az Atlanti-óceán térségére vonatkozó stratégiát, ha ez átfogóbb megközelítést alkalmaz, teljes mértékben magában foglalja a területi vetületet, egyértelmű kapcsolatokat alakít ki a szárazföld és a tenger között, és elősegíti egyéb lényeges uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósítását is; ezért azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy a következőképpen nevezze át a stratégiát: „integrált stratégia az Atlanti-óceán térségére”;

| — | elismeri, hogy az Atlanti-óceán térségére vonatkozó cselekvési terv projektjeinek a meglevő finanszírozási forrásokra kell támaszkodnia; részben uniós szintű (a közös stratégiai kerethez tartozó és ahhoz nem tartozó források), részben pedig nemzeti, regionális, helyi szintű és a magánszektorhoz tartozó forrásokról van szó; |
| --- | --- |

—

elismeri, hogy az Atlanti-óceán térségére vonatkozó cselekvési terv projektjeinek a meglevő finanszírozási forrásokra kell támaszkodnia; részben uniós szintű (a közös stratégiai kerethez tartozó és ahhoz nem tartozó források), részben pedig nemzeti, regionális, helyi szintű és a magánszektorhoz tartozó forrásokról van szó;

| — | nem ért egyet azzal a javaslattal, hogy a cselekvési terv elfogadását követően szüntessék meg az Atlanti Fórumot, és azt javasolja, hogy a fórum egészen 2020-ig folytassa működését a megvalósítás ellenőrzése, az eredmények nyomon követése és a stratégia céljai megvalósításának támogatása érdekében; |
| --- | --- |

—

nem ért egyet azzal a javaslattal, hogy a cselekvési terv elfogadását követően szüntessék meg az Atlanti Fórumot, és azt javasolja, hogy a fórum egészen 2020-ig folytassa működését a megvalósítás ellenőrzése, az eredmények nyomon követése és a stratégia céljai megvalósításának támogatása érdekében;

| — | úgy véli, hogy az irányítási struktúrát úgy kell kialakítani, hogy a számos érdekelt fél és lehetséges szereplő minél nagyobb mértékben hozzájáruljon az atlanti térségre vonatkozó stratégiához, és kéri, hogy a cselekvési terv kidolgozásában, megvalósításában, értékelésében és felülvizsgálatában többszintű kormányzási megközelítést alkalmazzanak. |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy az irányítási struktúrát úgy kell kialakítani, hogy a számos érdekelt fél és lehetséges szereplő minél nagyobb mértékben hozzájáruljon az atlanti térségre vonatkozó stratégiához, és kéri, hogy a cselekvési terv kidolgozásában, megvalósításában, értékelésében és felülvizsgálatában többszintű kormányzási megközelítést alkalmazzanak.

| Előadó | Paul O'DONOGHUE (IE/ALDE), Kerry megye és a délnyugati régió önkormányzatának tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Atlanti-óceán térségére vonatkozó tengerstratégia kidolgozásáról
  COM(2011) 782 final |

Előadó

Paul O'DONOGHUE (IE/ALDE), Kerry megye és a délnyugati régió önkormányzatának tagja

Referenciaszöveg

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Atlanti-óceán térségére vonatkozó tengerstratégia kidolgozásáról

COM(2011) 782 final

I.   ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli az Atlanti-óceán térségére vonatkozó tengerstratégia és egy, az Atlanti-óceán térségére vonatkozó, a 2014–2020-as időszakra szóló cselekvési terv kidolgozására irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Atlanti-óceán térségére vonatkozó tengerstratégia és egy, az Atlanti-óceán térségére vonatkozó, a 2014–2020-as időszakra szóló cselekvési terv kidolgozására irányuló javaslatot;

| 2. | megítélése szerint az Atlanti-óceán térségét negatívan érinti, hogy mostanáig nem dolgoztak ki a jövőbeli fejlesztésére vonatkozó közös stratégiai elképzelést, és úgy gondolja, hogy a javaslat valódi lehetőséget kínál egy ilyen stratégiai elképzelés ismertetésére, amelynek középpontjában a területi kohéziónak és a jólétnek kell állnia; |
| --- | --- |

2.

megítélése szerint az Atlanti-óceán térségét negatívan érinti, hogy mostanáig nem dolgoztak ki a jövőbeli fejlesztésére vonatkozó közös stratégiai elképzelést, és úgy gondolja, hogy a javaslat valódi lehetőséget kínál egy ilyen stratégiai elképzelés ismertetésére, amelynek középpontjában a területi kohéziónak és a jólétnek kell állnia;

| 3. | egyetért azzal, hogy a stratégia európai legyen, mivel az Atlanti-óceán térségének kihívásai és lehetőségei túllépnek az országhatárokon, és holisztikusabb, átfogó megközelítést tesznek szükségessé; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a stratégia végrehajtásának és alkalmazásának bizonyítania kell, hogy valódi hozzáadott értéket nyújt; |
| --- | --- |

3.

egyetért azzal, hogy a stratégia európai legyen, mivel az Atlanti-óceán térségének kihívásai és lehetőségei túllépnek az országhatárokon, és holisztikusabb, átfogó megközelítést tesznek szükségessé; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a stratégia végrehajtásának és alkalmazásának bizonyítania kell, hogy valódi hozzáadott értéket nyújt;

| 4. | megérti, hogy az Európai Bizottság az integrált tengerpolitika keretében „tengerfenék-stratégiaként” dolgozta ki ezt a javaslatot (nem pedig makroregionális stratégiaként); hangsúlyozza azonban, hogy az RB csak azzal a feltétellel támogatja az Atlanti-óceán térségére vonatkozó stratégiát, ha ez átfogóbb megközelítést alkalmaz, teljes mértékben magában foglalja a területi vetületet, egyértelmű kapcsolatokat alakít ki a szárazföld és a tenger között, és elősegíti egyéb lényeges uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósítását is; |
| --- | --- |

4.

megérti, hogy az Európai Bizottság az integrált tengerpolitika keretében „tengerfenék-stratégiaként” dolgozta ki ezt a javaslatot (nem pedig makroregionális stratégiaként); hangsúlyozza azonban, hogy az RB csak azzal a feltétellel támogatja az Atlanti-óceán térségére vonatkozó stratégiát, ha ez átfogóbb megközelítést alkalmaz, teljes mértékben magában foglalja a területi vetületet, egyértelmű kapcsolatokat alakít ki a szárazföld és a tenger között, és elősegíti egyéb lényeges uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósítását is;

| 5. | ezért azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy a következőképpen nevezze át a stratégiát: „integrált stratégia az Atlanti-óceán térségére”. Úgy véli továbbá, hogy a későbbiekben az Atlanti-óceán térségében szerzett tapasztalatokra építve más európai tengeri térségekre (például az északi-tengeri térségre) is ki kell dolgozni ilyen stratégiákat; |
| --- | --- |

5.

ezért azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy a következőképpen nevezze át a stratégiát: „integrált stratégia az Atlanti-óceán térségére”. Úgy véli továbbá, hogy a későbbiekben az Atlanti-óceán térségében szerzett tapasztalatokra építve más európai tengeri térségekre (például az északi-tengeri térségre) is ki kell dolgozni ilyen stratégiákat;

| 6. | felismeri az atlanti-óceáni legkülső régiók egyedi szükségleteit, és úgy véli, hogy a stratégia lehetőséget nyújthat az uniós szakpolitikai kereteknek a fenti régiókban való fokozott hatásosságára és koherenciájára; |
| --- | --- |

6.

felismeri az atlanti-óceáni legkülső régiók egyedi szükségleteit, és úgy véli, hogy a stratégia lehetőséget nyújthat az uniós szakpolitikai kereteknek a fenti régiókban való fokozott hatásosságára és koherenciájára;

| 7. | nyomatékosan kéri, hogy az Atlanti-óceán térségére vonatkozó stratégia és az ezzel kapcsolatos cselekvési terv helyezzen nagy súlyt a foglalkoztatásra, a fenntartható növekedésre és a beruházásra, egyszersmind járuljon hozzá a tengeri környezet állapotának javításához; |
| --- | --- |

7.

nyomatékosan kéri, hogy az Atlanti-óceán térségére vonatkozó stratégia és az ezzel kapcsolatos cselekvési terv helyezzen nagy súlyt a foglalkoztatásra, a fenntartható növekedésre és a beruházásra, egyszersmind járuljon hozzá a tengeri környezet állapotának javításához;

| 8. | úgy véli, hogy a földrajzi hatókör tekintetében a stratégiát pragmatikussá kell tenni, hogy a térség határai elég rugalmasak legyenek ahhoz, hogy a felmerülő problémákkal mesterséges korlátok nélkül lehessen foglalkozni, ugyanakkor északon a földrajzi hatókör újragondolását indítványozza, hogy a stratégiába Izland is bekapcsolódhasson; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a földrajzi hatókör tekintetében a stratégiát pragmatikussá kell tenni, hogy a térség határai elég rugalmasak legyenek ahhoz, hogy a felmerülő problémákkal mesterséges korlátok nélkül lehessen foglalkozni, ugyanakkor északon a földrajzi hatókör újragondolását indítványozza, hogy a stratégiába Izland is bekapcsolódhasson;

| 9. | aggódik amiatt, hogy a meglevő makroregionális és egyéb transznacionális stratégiák (1) kidolgozásából nyert értékes tanulságokat nem veszik figyelembe az Atlanti-óceán térségére vonatkozó stratégia folyamatában, különösen az olyan kérdések esetében, mint a kormányzás, a politikák kidolgozása, a kommunikáció és a stratégiával kapcsolatos elkötelezettség, a célok és az értékelés; |
| --- | --- |

9.

aggódik amiatt, hogy a meglevő makroregionális és egyéb transznacionális stratégiák (1) kidolgozásából nyert értékes tanulságokat nem veszik figyelembe az Atlanti-óceán térségére vonatkozó stratégia folyamatában, különösen az olyan kérdések esetében, mint a kormányzás, a politikák kidolgozása, a kommunikáció és a stratégiával kapcsolatos elkötelezettség, a célok és az értékelés;

| 10. | rámutat arra, hogy az Atlanti Fórumra nagy felelősség hárul: foglalkoznia kell az érdekelt felek elvárásaival, lehetőséget kell biztosítania a cselekvési terv kidolgozásába történő bekapcsolódásra, és összefüggő kereteket kell kidolgoznia a kiemelt fontosságú intézkedések és projektek megtervezésével és megvalósításával kapcsolatban; |
| --- | --- |

10.

rámutat arra, hogy az Atlanti Fórumra nagy felelősség hárul: foglalkoznia kell az érdekelt felek elvárásaival, lehetőséget kell biztosítania a cselekvési terv kidolgozásába történő bekapcsolódásra, és összefüggő kereteket kell kidolgoznia a kiemelt fontosságú intézkedések és projektek megtervezésével és megvalósításával kapcsolatban;

II.   KIHÍVÁSOK ÉS LEHETŐSÉGEK

| 11. | nem helyteleníti az Európai Bizottság által felsorolt kihívásokat és lehetőségeket, de úgy véli, hogy a cselekvési tervnek konkrét eredményekre kell törekednie, és azokkal a kihívásokkal kell foglalkoznia, amelyek esetében a partnerségi megközelítés hatékonyabb válaszokhoz vezet; |
| --- | --- |

11.

nem helyteleníti az Európai Bizottság által felsorolt kihívásokat és lehetőségeket, de úgy véli, hogy a cselekvési tervnek konkrét eredményekre kell törekednie, és azokkal a kihívásokkal kell foglalkoznia, amelyek esetében a partnerségi megközelítés hatékonyabb válaszokhoz vezet;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a cselekvési terv témáit jobban összhangba kell hozni az Európa 2020 stratégia és a stratégia kiemelt kezdeményezéseinek témáival, ugyanakkor a közös stratégiai keret témáival és a kerethez tartozó alapokra vonatkozó reformjavaslatokkal sem lehetnek ellentmondásban; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a cselekvési terv témáit jobban összhangba kell hozni az Európa 2020 stratégia és a stratégia kiemelt kezdeményezéseinek témáival, ugyanakkor a közös stratégiai keret témáival és a kerethez tartozó alapokra vonatkozó reformjavaslatokkal sem lehetnek ellentmondásban;

| 13. | összességében egyetért az Atlanti Ív Bizottság által a következőkben meghatározott kiemelt témákkal (2): (1) megközelíthetőség és közlekedés az Atlanti-óceán térségében; (2) gazdaság és tengerészeti ágazatok; (3) éghajlat és környezet; (4) kutatás és innováció; (5) a területek vonzereje; |
| --- | --- |

13.

összességében egyetért az Atlanti Ív Bizottság által a következőkben meghatározott kiemelt témákkal (2): (1) megközelíthetőség és közlekedés az Atlanti-óceán térségében; (2) gazdaság és tengerészeti ágazatok; (3) éghajlat és környezet; (4) kutatás és innováció; (5) a területek vonzereje;

| 14. | hangsúlyozza a halászat, a kagylóhalászat és az akvakultúra, valamint a tengeri termékek feldolgozási és értékesítési lánca, továbbá az azoktól függő munkahelyek számának a fontosságát az Atlanti-óceán térségében. A régióbeli növekedést és foglalkoztatást célzó stratégiának mindenképpen azon kell munkálkodnia, hogy megszilárdítsa és megerősítse ezt a foglalkoztatási ágat; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a halászat, a kagylóhalászat és az akvakultúra, valamint a tengeri termékek feldolgozási és értékesítési lánca, továbbá az azoktól függő munkahelyek számának a fontosságát az Atlanti-óceán térségében. A régióbeli növekedést és foglalkoztatást célzó stratégiának mindenképpen azon kell munkálkodnia, hogy megszilárdítsa és megerősítse ezt a foglalkoztatási ágat;

| 15. | úgy véli, hogy a cselekvési tervnek ki kell térnie arra, hogy az atlanti térségben tervek alapján kell foglalkozni a tengeri környezettel; véleménye szerint ehhez a tengeri területrendezésnek és a tengergazdálkodási folyamatoknak az egész térségben történő összehangolására, valamint a tengeri és a szárazföldi tervezési keretek jobb koordinálására van szükség; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a cselekvési tervnek ki kell térnie arra, hogy az atlanti térségben tervek alapján kell foglalkozni a tengeri környezettel; véleménye szerint ehhez a tengeri területrendezésnek és a tengergazdálkodási folyamatoknak az egész térségben történő összehangolására, valamint a tengeri és a szárazföldi tervezési keretek jobb koordinálására van szükség;

| 16. | úgy ítéli meg, hogy az Atlanti-óceán térségének part menti régiói rendkívüli vonzóak mind az új állandó lakosok befogadása, mind pedig az idényjellegű tevékenységek szempontjából, melyek elsősorban a vízi, szabadidős, turisztikai és sporttevékenységekkel kapcsolatosak. Fontos, hogy a területek felkészüljenek ezekre a népességmozgásokra, melyek ingatlannal kapcsolatos, gazdasági, környezeti és egyéb nyomást gyakorolhatnak a partvidékre; |
| --- | --- |

16.

úgy ítéli meg, hogy az Atlanti-óceán térségének part menti régiói rendkívüli vonzóak mind az új állandó lakosok befogadása, mind pedig az idényjellegű tevékenységek szempontjából, melyek elsősorban a vízi, szabadidős, turisztikai és sporttevékenységekkel kapcsolatosak. Fontos, hogy a területek felkészüljenek ezekre a népességmozgásokra, melyek ingatlannal kapcsolatos, gazdasági, környezeti és egyéb nyomást gyakorolhatnak a partvidékre;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a stratégiának ki kell használnia az atlanti térségben az EU által korábban és jelenleg finanszírozott projektek eredményeit, amihez annak értékelése is hozzátartozik, amit eddig finanszíroztak és ami beépíthető a cselekvési tervbe; rámutat, hogy ennek kihatásai lehetnek bizonyos programokra, aminek következtében a jelentősebb és konkrétabb hatás érdekében bővíteni kell a projekteket; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a stratégiának ki kell használnia az atlanti térségben az EU által korábban és jelenleg finanszírozott projektek eredményeit, amihez annak értékelése is hozzátartozik, amit eddig finanszíroztak és ami beépíthető a cselekvési tervbe; rámutat, hogy ennek kihatásai lehetnek bizonyos programokra, aminek következtében a jelentősebb és konkrétabb hatás érdekében bővíteni kell a projekteket;

| 18. | álláspontja szerint a cselekvési tervnek külső vetülettel is rendelkeznie kell, hogy a stratégiai célokat az Atlanti-óceán túloldalán levő érdekelt felekkel közösen lehessen előmozdítani; |
| --- | --- |

18.

álláspontja szerint a cselekvési tervnek külső vetülettel is rendelkeznie kell, hogy a stratégiai célokat az Atlanti-óceán túloldalán levő érdekelt felekkel közösen lehessen előmozdítani;

III.   AZ ATLANTI STRATÉGIA FINANSZÍROZÁSA

| 19. | elismeri, hogy az Atlanti-óceán térségére vonatkozó cselekvési terv projektjeinek a meglevő finanszírozási forrásokra kell támaszkodnia; részben uniós szintű (a közös stratégiai kerethez tartozó és ahhoz nem tartozó források), részben pedig nemzeti, regionális, helyi szintű és a magánszektorhoz tartozó forrásokról van szó; rámutat, hogy ez számos kérdést vet fel azzal kapcsolatban, hogy a stratégia megvalósításához pontosan hogyan szerezhető pénzügyi támogatás, annál is inkább, mivel a cselekvési terv kidolgozása a különféle uniós finanszírozási programok tervezési folyamatával párhuzamosan zajlik; |
| --- | --- |

19.

elismeri, hogy az Atlanti-óceán térségére vonatkozó cselekvési terv projektjeinek a meglevő finanszírozási forrásokra kell támaszkodnia; részben uniós szintű (a közös stratégiai kerethez tartozó és ahhoz nem tartozó források), részben pedig nemzeti, regionális, helyi szintű és a magánszektorhoz tartozó forrásokról van szó; rámutat, hogy ez számos kérdést vet fel azzal kapcsolatban, hogy a stratégia megvalósításához pontosan hogyan szerezhető pénzügyi támogatás, annál is inkább, mivel a cselekvési terv kidolgozása a különféle uniós finanszírozási programok tervezési folyamatával párhuzamosan zajlik;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a cselekvési tervtől csak akkor várhatók eredmények, ha egyértelmű összhang van a terv és a rendelkezésre álló források között; kiemeli, hogy így még nagyobb szükség van arra, hogy a stratégia integráltabb területi megközelítést kapjon, és hogy a cselekvési terv jobban összhangban legyen az Európa 2020 stratégia céljaival, valamint a különféle uniós források szabályozási követelményeivel; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a cselekvési tervtől csak akkor várhatók eredmények, ha egyértelmű összhang van a terv és a rendelkezésre álló források között; kiemeli, hogy így még nagyobb szükség van arra, hogy a stratégia integráltabb területi megközelítést kapjon, és hogy a cselekvési terv jobban összhangban legyen az Európa 2020 stratégia céljaival, valamint a különféle uniós források szabályozási követelményeivel;

A közös stratégiai keretből történő finanszírozás

| 21. | azt javasolja, hogy az Atlanti Fórum vegye fel a kapcsolatot az öt tagállam illetékes irányító hatóságaival annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti partnerségi megállapodások megfelelően tükrözzék az atlanti térségre vonatkozó stratégia prioritásait, és hogy az operatív programok és a cselekvési terv intézkedései megfelelően egészítsék ki egymást; aggódik azonban amiatt, hogy egy, az integrált tengerpolitika keretébe tartozó stratégia az Európai Tengerügyi és Halászati Alap kivételével csak korlátozott mértékben tenné lehetővé a közös stratégiai keretből finanszírozott programokkal történő összehangolást; |
| --- | --- |

21.

azt javasolja, hogy az Atlanti Fórum vegye fel a kapcsolatot az öt tagállam illetékes irányító hatóságaival annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti partnerségi megállapodások megfelelően tükrözzék az atlanti térségre vonatkozó stratégia prioritásait, és hogy az operatív programok és a cselekvési terv intézkedései megfelelően egészítsék ki egymást; aggódik azonban amiatt, hogy egy, az integrált tengerpolitika keretébe tartozó stratégia az Európai Tengerügyi és Halászati Alap kivételével csak korlátozott mértékben tenné lehetővé a közös stratégiai keretből finanszírozott programokkal történő összehangolást;

| 22. | rámutat, hogy a cselekvési tervet ezért az alapok – különösen a közös stratégiai kerethez tartozó alapok – elveivel és céljaival összhangban kell kidolgozni; |
| --- | --- |

22.

rámutat, hogy a cselekvési tervet ezért az alapok – különösen a közös stratégiai kerethez tartozó alapok – elveivel és céljaival összhangban kell kidolgozni;

| 23. | mivel az irányító hatóságoknak a javaslat szerint már úgyis szigorú tematikus koncentrációval kell számolniuk, nem támogatja, hogy minden operatív programon belül forrásokat különítsenek el az atlanti térségre vonatkozó cselekvési terv részére; |
| --- | --- |

23.

mivel az irányító hatóságoknak a javaslat szerint már úgyis szigorú tematikus koncentrációval kell számolniuk, nem támogatja, hogy minden operatív programon belül forrásokat különítsenek el az atlanti térségre vonatkozó cselekvési terv részére;

| 24. | javasolja azonban, hogy az Atlanti Fórum működjön együtt az irányító hatóságokkal a tervezési folyamat során annak meghatározása végett, hogy a cselekvési terv intézkedései hogyan finanszírozhatók, ezeket egyértelműen összehangolva az érintett programok kiválasztott tematikus prioritásaival és a konkrét projektkiválasztási kritériumokkal; |
| --- | --- |

24.

javasolja azonban, hogy az Atlanti Fórum működjön együtt az irányító hatóságokkal a tervezési folyamat során annak meghatározása végett, hogy a cselekvési terv intézkedései hogyan finanszírozhatók, ezeket egyértelműen összehangolva az érintett programok kiválasztott tematikus prioritásaival és a konkrét projektkiválasztási kritériumokkal;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a közös stratégiai keretről szóló rendeletek bizonyos elemeiben nagy lehetőségek rejlenek az atlanti térségre vonatkozó stratégia főbb célkitűzéseinek támogatásával és megvalósításával, különösen a több alapra támaszkodó megközelítéssel kapcsolatban; ezenkívül megjegyzi, hogy a stratégia és a közös stratégiai keret bizonyos integrált megközelítéseinek (amilyen például a városi dimenzió, az integrált területi beruházások, a közös cselekvési tervek) összhangba hozása megfelelő alkalmazás esetén lehetőséget kínál arra, hogy bővíteni lehessen a helyi önkormányzatok tapasztalatait és szakértelmét az atlanti térségre vonatkozó legfontosabb célkitűzések elérése érdekében; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a közös stratégiai keretről szóló rendeletek bizonyos elemeiben nagy lehetőségek rejlenek az atlanti térségre vonatkozó stratégia főbb célkitűzéseinek támogatásával és megvalósításával, különösen a több alapra támaszkodó megközelítéssel kapcsolatban; ezenkívül megjegyzi, hogy a stratégia és a közös stratégiai keret bizonyos integrált megközelítéseinek (amilyen például a városi dimenzió, az integrált területi beruházások, a közös cselekvési tervek) összhangba hozása megfelelő alkalmazás esetén lehetőséget kínál arra, hogy bővíteni lehessen a helyi önkormányzatok tapasztalatait és szakértelmét az atlanti térségre vonatkozó legfontosabb célkitűzések elérése érdekében;

| 26. | azt javasolja továbbá, hogy a szóban forgó programokra vonatkozó éves megvalósítási jelentések tartalmazzanak értékelést arról, hogy a közös stratégiai kerethez tartozó programok hogyan járulnak hozzá az atlanti térségre vonatkozó stratégia céljaihoz és a cselekvési terv végrehajtásához; |
| --- | --- |

26.

azt javasolja továbbá, hogy a szóban forgó programokra vonatkozó éves megvalósítási jelentések tartalmazzanak értékelést arról, hogy a közös stratégiai kerethez tartozó programok hogyan járulnak hozzá az atlanti térségre vonatkozó stratégia céljaihoz és a cselekvési terv végrehajtásához;

Területi együttműködési programok

| 27. | úgy véli, hogy a majdani területi együttműködési programok kulcsszerepet fognak játszani az atlanti térségre vonatkozó stratégia lényeges elemeinek megvalósításában, és hangsúlyozza, hogy abban a térségben, amelyre a javasolt stratégiát kidolgozták, jelenleg több mint 10 területi együttműködési program (határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti) fut; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a majdani területi együttműködési programok kulcsszerepet fognak játszani az atlanti térségre vonatkozó stratégia lényeges elemeinek megvalósításában, és hangsúlyozza, hogy abban a térségben, amelyre a javasolt stratégiát kidolgozták, jelenleg több mint 10 területi együttműködési program (határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti) fut;

| 28. | helyesli, hogy folytatják az atlanti térségre vonatkozó (transznacionális) programot, megnövelt pénzügyi támogatást folyósítva az atlanti stratégia egyes céljainak megvalósítására; ezenkívül úgy véli, hogy az atlanti térségre vonatkozó program a megfelelő eszköz, amellyel konkrét felhívások tehetők közzé az atlanti stratégia „stratégiai kezdeményezéseivel” (a kiemelt projektekkel) kapcsolatban, és finanszírozható a Megvalósítási platform (lásd a 40–41. pontot); |
| --- | --- |

28.

helyesli, hogy folytatják az atlanti térségre vonatkozó (transznacionális) programot, megnövelt pénzügyi támogatást folyósítva az atlanti stratégia egyes céljainak megvalósítására; ezenkívül úgy véli, hogy az atlanti térségre vonatkozó program a megfelelő eszköz, amellyel konkrét felhívások tehetők közzé az atlanti stratégia „stratégiai kezdeményezéseivel” (a kiemelt projektekkel) kapcsolatban, és finanszírozható a Megvalósítási platform (lásd a 40–41. pontot);

| 29. | azt javasolja, hogy az Atlanti Fórum vegye igénybe az INTERACT programot a figyelemfelkeltő intézkedések támogatására, és már az atlanti térségre vonatkozó cselekvési terv kidolgozási folyamatának korai szakaszába vonja be a jelenlegi területi együttműködési programért felelős irányító hatóságokat; |
| --- | --- |

29.

azt javasolja, hogy az Atlanti Fórum vegye igénybe az INTERACT programot a figyelemfelkeltő intézkedések támogatására, és már az atlanti térségre vonatkozó cselekvési terv kidolgozási folyamatának korai szakaszába vonja be a jelenlegi területi együttműködési programért felelős irányító hatóságokat;

| 30. | hangsúlyozza, hogy ez segítene abban, hogy:






  (a) | a cselekvési terv kidolgozása során: tanulságokat vonjanak le az INTERREG program irányításából a stratégia számára, megállapítsák, hogyan hat a stratégia a program megvalósítására, többek között a programok közötti szinergiák és együttműködés figyelembevételével, és hogy az atlanti térségre vonatkozó stratégiával kapcsolatos projekteket hogyan lehet a programok segítségével hatékonyan irányítani; |
| --- | --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy ez segítene abban, hogy:

(a)

a cselekvési terv kidolgozása során: tanulságokat vonjanak le az INTERREG program irányításából a stratégia számára, megállapítsák, hogyan hat a stratégia a program megvalósítására, többek között a programok közötti szinergiák és együttműködés figyelembevételével, és hogy az atlanti térségre vonatkozó stratégiával kapcsolatos projekteket hogyan lehet a programok segítségével hatékonyan irányítani;

| (b) | a tervezési folyamat során: felhívják a figyelmet a stratégiára a területi együttműködési programokkal összefüggésben, meghatározzák azokat a projekteket, amelyekkel megvalósíthatók a stratégia célkitűzései, együttműködési programokat vegyenek igénybe a tematikus problémák kezelésére és a programok közötti információcsere elősegítésére; |
| --- | --- |

(b)

a tervezési folyamat során: felhívják a figyelmet a stratégiára a területi együttműködési programokkal összefüggésben, meghatározzák azokat a projekteket, amelyekkel megvalósíthatók a stratégia célkitűzései, együttműködési programokat vegyenek igénybe a tematikus problémák kezelésére és a programok közötti információcsere elősegítésére;

Egyéb uniós programokból származó finanszírozás

| 31. | aggódik amiatt, hogy egyéb uniós programokkal nincs megfelelő koherencia, aminek következtében az atlanti térségre vonatkozó stratégia céljai és a cselekvési terv finanszírozási igényei nem megfelelően teljesíthetők a 2014–2020-as tervezési időszakban; |
| --- | --- |

31.

aggódik amiatt, hogy egyéb uniós programokkal nincs megfelelő koherencia, aminek következtében az atlanti térségre vonatkozó stratégia céljai és a cselekvési terv finanszírozási igényei nem megfelelően teljesíthetők a 2014–2020-as tervezési időszakban;

| 32. | kiemeli például a LIFE+ program (2014–2020) keretébe tartozó új „integrált projekteket”, amelyek hosszabb időtartamú projektek, nagyobb területekre terjednek ki a környezetvédelmi és az éghajlat-politika jobb megvalósítása érdekében, de tengeri környezettel kapcsolatos projektekkel nem foglalkoznak (3); úgy véli, hogy ezzel elmulasztanak egy lehetőséget az integrált tengerpolitika és az atlanti térségre vonatkozó stratégia lényeges céljainak megvalósítására; |
| --- | --- |

32.

kiemeli például a LIFE+ program (2014–2020) keretébe tartozó új „integrált projekteket”, amelyek hosszabb időtartamú projektek, nagyobb területekre terjednek ki a környezetvédelmi és az éghajlat-politika jobb megvalósítása érdekében, de tengeri környezettel kapcsolatos projektekkel nem foglalkoznak (3); úgy véli, hogy ezzel elmulasztanak egy lehetőséget az integrált tengerpolitika és az atlanti térségre vonatkozó stratégia lényeges céljainak megvalósítására;

| 33. | szintén sajnálja, hogy a transzeurópai hálózatok törzshálózatainak meghatározásakor nem vették figyelembe az atlanti térséget, és kéri, hogy az európai összekapcsolódási eszköz alkalmazása kapjon elsőbbséget az atlanti-óceáni térség alapvető megközelíthetőségi és a periferikus helyzetből eredő problémáinak (a közlekedés, az energia és az ikt területén) kezelésében; |
| --- | --- |

33.

szintén sajnálja, hogy a transzeurópai hálózatok törzshálózatainak meghatározásakor nem vették figyelembe az atlanti térséget, és kéri, hogy az európai összekapcsolódási eszköz alkalmazása kapjon elsőbbséget az atlanti-óceáni térség alapvető megközelíthetőségi és a periferikus helyzetből eredő problémáinak (a közlekedés, az energia és az ikt területén) kezelésében;

| 34. | tudni szeretné, hogy az Atlanti Fórum szerint a többi rendelkezésre álló uniós pénzügyi forrás hogyan osztható el célzottabban, hogyan használható fel jobban, és hogy miként javítható a források lehívása a stratégia céljainak megvalósítása érdekében; azt javasolja például, hogy a cselekvési terv az egész atlanti térségben támogassa a kutatási partnerségeket a Horizont 2020 program keretében nyújtott támogatás maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

34.

tudni szeretné, hogy az Atlanti Fórum szerint a többi rendelkezésre álló uniós pénzügyi forrás hogyan osztható el célzottabban, hogyan használható fel jobban, és hogy miként javítható a források lehívása a stratégia céljainak megvalósítása érdekében; azt javasolja például, hogy a cselekvési terv az egész atlanti térségben támogassa a kutatási partnerségeket a Horizont 2020 program keretében nyújtott támogatás maximalizálása érdekében;

Egyéb finanszírozási források

| 35. | aggódik amiatt, hogy nem fordítanak elég figyelmet arra, hogy pénzügyi forrásokat mozgósítsanak a magánszektorból, és arra, hogy általánosságban ezt a szektort bevonják a stratégia céljainak megvalósításába; olyan problémának tartja ezt, amellyel az Atlanti Fórumnak a konzultációs folyamatok során, testre szabott kommunikációs kampányok segítségével foglalkoznia kell; |
| --- | --- |

35.

aggódik amiatt, hogy nem fordítanak elég figyelmet arra, hogy pénzügyi forrásokat mozgósítsanak a magánszektorból, és arra, hogy általánosságban ezt a szektort bevonják a stratégia céljainak megvalósításába; olyan problémának tartja ezt, amellyel az Atlanti Fórumnak a konzultációs folyamatok során, testre szabott kommunikációs kampányok segítségével foglalkoznia kell;

| 36. | rámutat arra, hogy az állami költségvetések jelenlegi válsága miatt az atlanti térségnek nemzetközi befektetéseket kell vonzania a létező lehetőségek kihasználása végett (olyan területeken, mint a tengeri megújuló energiák; halászati termékek és akvakultúra; tengeri erőforrások, hajózás és kikötőfejlesztés); azt javasolja, hogy a cselekvési tervnek legyen lényeges eleme az, hogy az Atlanti-óceán térségét befektetési és üzletkötési helyként reklámozzák; |
| --- | --- |

36.

rámutat arra, hogy az állami költségvetések jelenlegi válsága miatt az atlanti térségnek nemzetközi befektetéseket kell vonzania a létező lehetőségek kihasználása végett (olyan területeken, mint a tengeri megújuló energiák; halászati termékek és akvakultúra; tengeri erőforrások, hajózás és kikötőfejlesztés); azt javasolja, hogy a cselekvési tervnek legyen lényeges eleme az, hogy az Atlanti-óceán térségét befektetési és üzletkötési helyként reklámozzák;

| 37. | indítványozza, hogy az Atlanti Fórum az Európai Bizottsággal és az Európai Beruházási Bankkal is működjön együtt annak megvizsgálása céljából, hogy célszerűnek tűnik-e egy célzott pénzügyi eszköz létrehozása, amely oly módon segítené elő a támogatásra érdemes projektek előkészítését, hogy ötvözné a támogatásokat és a kölcsönöket, a részvény- és kockázatigarancia-eszközöket, és egyszerűsítené a projektek megvalósítását; |
| --- | --- |

37.

indítványozza, hogy az Atlanti Fórum az Európai Bizottsággal és az Európai Beruházási Bankkal is működjön együtt annak megvizsgálása céljából, hogy célszerűnek tűnik-e egy célzott pénzügyi eszköz létrehozása, amely oly módon segítené elő a támogatásra érdemes projektek előkészítését, hogy ötvözné a támogatásokat és a kölcsönöket, a részvény- és kockázatigarancia-eszközöket, és egyszerűsítené a projektek megvalósítását;

IV.   A STRATÉGIA IRÁNYÍTÁSA ÉS VÉGREHAJTÁSA

| 38. | hangsúlyozza, hogy az atlanti térségre vonatkozó stratégia csak akkor lehet sikeres, ha szilárdan beágyazódik a politikai és közigazgatási struktúrákba. Rámutat, hogy ehhez:






  (a) | politikai elkötelezettségre, szerepvállalásra és felelősségvállalásra; |
| --- | --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy az atlanti térségre vonatkozó stratégia csak akkor lehet sikeres, ha szilárdan beágyazódik a politikai és közigazgatási struktúrákba. Rámutat, hogy ehhez:

(a)

politikai elkötelezettségre, szerepvállalásra és felelősségvállalásra;

| (b) | többszintű (uniós, nemzeti, regionális és helyi) irányítási megközelítésre; illetve |
| --- | --- |

(b)

többszintű (uniós, nemzeti, regionális és helyi) irányítási megközelítésre; illetve

| (c) | elegendő humán és technikai segítségnyújtási erőforrásokra van szükség; |
| --- | --- |

(c)

elegendő humán és technikai segítségnyújtási erőforrásokra van szükség;

Irányítási szempontok

| 39. | úgy véli, hogy az irányítási struktúrát úgy kell kialakítani, hogy a számos érdekelt fél és lehetséges szereplő minél nagyobb mértékben hozzájáruljon az atlanti térségre vonatkozó stratégiához, és kéri, hogy a cselekvési terv kidolgozásában, megvalósításában, értékelésében és felülvizsgálatában többszintű kormányzási megközelítést alkalmazzanak; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy az irányítási struktúrát úgy kell kialakítani, hogy a számos érdekelt fél és lehetséges szereplő minél nagyobb mértékben hozzájáruljon az atlanti térségre vonatkozó stratégiához, és kéri, hogy a cselekvési terv kidolgozásában, megvalósításában, értékelésében és felülvizsgálatában többszintű kormányzási megközelítést alkalmazzanak;

| 40. | ugyanakkor rámutat arra, hogy ha a tagállamok a legmagasabb szinten nem tesznek határozott politikai kötelezettségvállalásokat, a lényeges politikai területek nemzeti összehangolásával párhuzamosan, akkor az atlanti térségre vonatkozó stratégia nem teljesíti a várakozásokat, és nem éri el a kitűzött célokat; azt is jelzi, hogy a cselekvési tervet csak akkor koronázhatja siker, ha a helyi és regionális érdekelt felek teljes mértékben részt vesznek benne, és magukénak érzik a stratégiát; |
| --- | --- |

40.

ugyanakkor rámutat arra, hogy ha a tagállamok a legmagasabb szinten nem tesznek határozott politikai kötelezettségvállalásokat, a lényeges politikai területek nemzeti összehangolásával párhuzamosan, akkor az atlanti térségre vonatkozó stratégia nem teljesíti a várakozásokat, és nem éri el a kitűzött célokat; azt is jelzi, hogy a cselekvési tervet csak akkor koronázhatja siker, ha a helyi és regionális érdekelt felek teljes mértékben részt vesznek benne, és magukénak érzik a stratégiát;

| 41. | nem ért egyet azzal a javaslattal, hogy a cselekvési terv elfogadását követően szüntessék meg az Atlanti Fórumot, és azt javasolja, hogy a fórum egészen 2020-ig folytassa működését a megvalósítás ellenőrzése (egy megvalósítási platform segítségével (lásd a 27. és a 41. pontot), az eredmények nyomon követése és a stratégia céljai megvalósításának támogatása érdekében; |
| --- | --- |

41.

nem ért egyet azzal a javaslattal, hogy a cselekvési terv elfogadását követően szüntessék meg az Atlanti Fórumot, és azt javasolja, hogy a fórum egészen 2020-ig folytassa működését a megvalósítás ellenőrzése (egy megvalósítási platform segítségével (lásd a 27. és a 41. pontot), az eredmények nyomon követése és a stratégia céljai megvalósításának támogatása érdekében;

| 42. | azt javasolja, hogy az atlanti térségre vonatkozó stratégiához a következő irányítási modellt alakítsák ki: (a) az Atlanti Fórum – uniós szinten politikai felügyeletet gyakorolna, és magában foglalna egy megvalósítási platformot, amely a stratégiára vonatkozó kapcsolattartó pontként működne, kapacitásépítő intézkedéseket kezdeményezne, iránymutatást nyújtana a projektek kialakításával kapcsolatban, továbbá támogatná és irányítaná a cselekvési terv megvalósítását; (b) nemzeti és regionális koordinációs pontok – ezek előmozdítanák a politikák koherenciáját, és ösztönöznék az érdekelt felek és a lehetséges projekttámogatók bekapcsolódását az atlanti térségre vonatkozó stratégia elindításába; |
| --- | --- |

42.

azt javasolja, hogy az atlanti térségre vonatkozó stratégiához a következő irányítási modellt alakítsák ki: (a) az Atlanti Fórum – uniós szinten politikai felügyeletet gyakorolna, és magában foglalna egy megvalósítási platformot, amely a stratégiára vonatkozó kapcsolattartó pontként működne, kapacitásépítő intézkedéseket kezdeményezne, iránymutatást nyújtana a projektek kialakításával kapcsolatban, továbbá támogatná és irányítaná a cselekvési terv megvalósítását; (b) nemzeti és regionális koordinációs pontok – ezek előmozdítanák a politikák koherenciáját, és ösztönöznék az érdekelt felek és a lehetséges projekttámogatók bekapcsolódását az atlanti térségre vonatkozó stratégia elindításába;

A megvalósítással kapcsolatos szempontok

| 43. | hangsúlyozza, hogy az Atlanti-óceán térsége összetett földrajzi terület, igen eltérő sajátosságokkal, kultúrákkal és perspektívákkal; úgy véli, hogy a stratégia sikere érdekében többet kell tenni az együttműködés mértékének és jellegének az egész atlanti térségben történő kiszélesítése és elmélyítése érdekében; várakozásai szerint az atlanti térségre vonatkozó stratégia: (a) közös referenciapontot nyújt ehhez; de (b) az együttműködési szellem erősítése érdekében egy kapacitásépítő intézkedést is magában kell foglalnia; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy az Atlanti-óceán térsége összetett földrajzi terület, igen eltérő sajátosságokkal, kultúrákkal és perspektívákkal; úgy véli, hogy a stratégia sikere érdekében többet kell tenni az együttműködés mértékének és jellegének az egész atlanti térségben történő kiszélesítése és elmélyítése érdekében; várakozásai szerint az atlanti térségre vonatkozó stratégia: (a) közös referenciapontot nyújt ehhez; de (b) az együttműködési szellem erősítése érdekében egy kapacitásépítő intézkedést is magában kell foglalnia;

| 44. | úgy véli, hogy elfogadása után az atlanti térségre vonatkozó cselekvési tervnek információs és kommunikációs modulra is szüksége van a terv ismertebbé tétele, a célkitűzések megértésének előmozdítása, a szélesebb körű részvétel mozgósítása (különösen a magánszektorból) és idővel a stratégia eredményeinek bemutatása céljából; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy elfogadása után az atlanti térségre vonatkozó cselekvési tervnek információs és kommunikációs modulra is szüksége van a terv ismertebbé tétele, a célkitűzések megértésének előmozdítása, a szélesebb körű részvétel mozgósítása (különösen a magánszektorból) és idővel a stratégia eredményeinek bemutatása céljából;

| 45. | kiemeli az EGTC rendeletnek, mint a stratégia megvalósítását potenciálisan elősegítő eszköznek a lehetséges előnyeit; |
| --- | --- |

45.

kiemeli az EGTC rendeletnek, mint a stratégia megvalósítását potenciálisan elősegítő eszköznek a lehetséges előnyeit;

| 46. | egy atlanti térségre vonatkozó stratégiával kapcsolatos, szolgálatok közötti munkacsoport felállítását javasolja az Európai Bizottságon belül, amely biztosítaná az érintett szakpolitikai területek közötti koherenciát, valamint az atlanti térségre vonatkozó stratégia és az uniós programok célkitűzéseinek, illetve a finanszírozási felhívásoknak az összeegyeztethetőségét; ezenkívül azt indítványozza, hogy a stratégia horizontális jellege miatt ezt a munkacsoportot a Főtitkárság vezesse; |
| --- | --- |

46.

egy atlanti térségre vonatkozó stratégiával kapcsolatos, szolgálatok közötti munkacsoport felállítását javasolja az Európai Bizottságon belül, amely biztosítaná az érintett szakpolitikai területek közötti koherenciát, valamint az atlanti térségre vonatkozó stratégia és az uniós programok célkitűzéseinek, illetve a finanszírozási felhívásoknak az összeegyeztethetőségét; ezenkívül azt indítványozza, hogy a stratégia horizontális jellege miatt ezt a munkacsoportot a Főtitkárság vezesse;

V.   AZ ATLANTI TÉRSÉGRE VONATKOZÓ CSELEKVÉSI TERV – ELJÁRÁS

| 47. | rámutat arra, hogy jobban meg kell értetni a cselekvési terv elfogadási folyamatának sürgősségét, és azt javasolja, hogy a folyamat közbülső céljainak kitűzése és az intézkedések időben történő megtételének biztosítása érdekében gyakrabban üljön össze az Atlanti Fórum (a Vezetési és az Irányító Bizottságok); |
| --- | --- |

47.

rámutat arra, hogy jobban meg kell értetni a cselekvési terv elfogadási folyamatának sürgősségét, és azt javasolja, hogy a folyamat közbülső céljainak kitűzése és az intézkedések időben történő megtételének biztosítása érdekében gyakrabban üljön össze az Atlanti Fórum (a Vezetési és az Irányító Bizottságok);

| 48. | érdeklődéssel várja az esedékes konzultációs dokumentumot, amely az érdekelt felek mozgósításával és véleményük kikérésével kapcsolatos szélesebb körű, strukturáltabb folyamat alapját kell, hogy képezze a 2012-es év későbbi részében, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy minél előbb szélesítse ki és mélyítse el kötelezettségvállalását, hogy így az érdekelt felek – a helyi és regionális szint is –, kellő mértékben magukénak érezhessék a cselekvési tervet, és biztosítsa, hogy a folyamat rendelkezzen valódi alulról kiinduló, polgárközpontú elemekkel; |
| --- | --- |

48.

érdeklődéssel várja az esedékes konzultációs dokumentumot, amely az érdekelt felek mozgósításával és véleményük kikérésével kapcsolatos szélesebb körű, strukturáltabb folyamat alapját kell, hogy képezze a 2012-es év későbbi részében, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy minél előbb szélesítse ki és mélyítse el kötelezettségvállalását, hogy így az érdekelt felek – a helyi és regionális szint is –, kellő mértékben magukénak érezhessék a cselekvési tervet, és biztosítsa, hogy a folyamat rendelkezzen valódi alulról kiinduló, polgárközpontú elemekkel;

| 49. | aggódik amiatt, hogy a javasolt tematikus szemináriumok (tagállamonként egy) nem lesznek elegendőek ahhoz, hogy bevonják az érdekelt feleket, és lehetőséget adjanak nekik arra, hogy magukénak érezhessék a stratégiát; további tevékenységeket javasol az atlanti stratégia keretében egy közös stratégiai jövőkép kialakítása, az irányítási aspektusok megvitatása, a célok és a sikerre vonatkozó igazolható mutatók meghatározása, valamint a finanszírozás kihatásainak tisztázása érdekében; ezenkívül azt javasolja, hogy a cselekvési tervben történő szélesebb körű részvétel lehetővé tétele érdekében az Európai Bizottság mozgósítsa nemzeti képviseleteit; |
| --- | --- |

49.

aggódik amiatt, hogy a javasolt tematikus szemináriumok (tagállamonként egy) nem lesznek elegendőek ahhoz, hogy bevonják az érdekelt feleket, és lehetőséget adjanak nekik arra, hogy magukénak érezhessék a stratégiát; további tevékenységeket javasol az atlanti stratégia keretében egy közös stratégiai jövőkép kialakítása, az irányítási aspektusok megvitatása, a célok és a sikerre vonatkozó igazolható mutatók meghatározása, valamint a finanszírozás kihatásainak tisztázása érdekében; ezenkívül azt javasolja, hogy a cselekvési tervben történő szélesebb körű részvétel lehetővé tétele érdekében az Európai Bizottság mozgósítsa nemzeti képviseleteit;

| 50. | hangsúlyozza, hogy előbbre kell hozni a cselekvési terv elfogadásához javasolt határidőt, hogy a tervet össze lehessen hangolni a 2014–2020-as időszakra vonatkozó finanszírozási program releváns prioritásaival; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy előbbre kell hozni a cselekvési terv elfogadásához javasolt határidőt, hogy a tervet össze lehessen hangolni a 2014–2020-as időszakra vonatkozó finanszírozási program releváns prioritásaival;

| 51. | azt ajánlja, hogy az atlanti térségre vonatkozó stratégia kidolgozása során először jussanak egyetértésre az atlanti térségre vonatkozó stratégiai jövőkép tekintetében, ami hivatkozási alapot jelent majd a 2014–2020-as időszakra szóló, atlanti térségre vonatkozó cselekvési tervhez; ezenkívül azt javasolja, hogy a cselekvési terv:






  — | határozza meg a legfontosabb prioritásokat és intézkedéseket, és jelölje ki a kiemelt projekteket – ideértve a rövid, a közép- és a hosszú távú intézkedéseket is; |
| --- | --- | --- |

51.

azt ajánlja, hogy az atlanti térségre vonatkozó stratégia kidolgozása során először jussanak egyetértésre az atlanti térségre vonatkozó stratégiai jövőkép tekintetében, ami hivatkozási alapot jelent majd a 2014–2020-as időszakra szóló, atlanti térségre vonatkozó cselekvési tervhez; ezenkívül azt javasolja, hogy a cselekvési terv:

—

határozza meg a legfontosabb prioritásokat és intézkedéseket, és jelölje ki a kiemelt projekteket – ideértve a rövid, a közép- és a hosszú távú intézkedéseket is;

| — | jelöljön ki világosan megállapított szerepeket és felelősségi köröket valamennyi, a szakpolitikákban és a megvalósításban érdekelt félnek egy többszintű kormányzási struktúrában, amelyben egyértelműen meghatározzák a stratégia célkitűzéseinek megvalósításához szükséges, egymást követő teljesítéseket; |
| --- | --- |

—

jelöljön ki világosan megállapított szerepeket és felelősségi köröket valamennyi, a szakpolitikákban és a megvalósításban érdekelt félnek egy többszintű kormányzási struktúrában, amelyben egyértelműen meghatározzák a stratégia célkitűzéseinek megvalósításához szükséges, egymást követő teljesítéseket;

| — | tartalmazzon kapacitásépítésre vonatkozó intézkedést egy erősebb együttműködési szellemiség előmozdítására az egész térségben; |
| --- | --- |

—

tartalmazzon kapacitásépítésre vonatkozó intézkedést egy erősebb együttműködési szellemiség előmozdítására az egész térségben;

| — | határozza meg a legfontosabb célokat és egy sor mutatót, amelyek mérik a teljesítést, és eredményorientált megközelítést alkalmaznak; |
| --- | --- |

—

határozza meg a legfontosabb célokat és egy sor mutatót, amelyek mérik a teljesítést, és eredményorientált megközelítést alkalmaznak;

| — | állapítson meg egy értékelési folyamatot és az eredmények félidős felülvizsgálatát az összes uniós makroregionális megközelítés hozzáadott értékének folyamatban levő értékelésének keretében; |
| --- | --- |

—

állapítson meg egy értékelési folyamatot és az eredmények félidős felülvizsgálatát az összes uniós makroregionális megközelítés hozzáadott értékének folyamatban levő értékelésének keretében;

| — | tartalmazzon egy tájékoztatási és kommunikációs modult az ismertség növelése, a célkitűzések jobb megértése és a stratégiában való szélesebb körű részvétel előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

—

tartalmazzon egy tájékoztatási és kommunikációs modult az ismertség növelése, a célkitűzések jobb megértése és a stratégiában való szélesebb körű részvétel előmozdítása érdekében;

| — | jelölje meg a cselekvési terv megvalósításához szükséges – pénzügyi és humán – forrásokat; |
| --- | --- |

—

jelölje meg a cselekvési terv megvalósításához szükséges – pénzügyi és humán – forrásokat;

| 52. | kéri, hogy az Atlanti-óceán térségére vonatkozó stratégia és az ahhoz kapcsolódó cselekvési terv kidolgozásának folyamata képezze részét annak az Európai Bizottság által javasolt értékelésnek, mely a makroregionális megközelítés hozzáadott értékét vizsgálja 2013-ban, ahogyan azt az Európai Tanács kérte; |
| --- | --- |

52.

kéri, hogy az Atlanti-óceán térségére vonatkozó stratégia és az ahhoz kapcsolódó cselekvési terv kidolgozásának folyamata képezze részét annak az Európai Bizottság által javasolt értékelésnek, mely a makroregionális megközelítés hozzáadott értékét vizsgálja 2013-ban, ahogyan azt az Európai Tanács kérte;

| 53. | azt javasolja, hogy a cselekvési tervet fogadja el az Atlanti Fórum, és arra kéri a soron következő ír elnökséget, hogy mandátumának időszaka alatt kezelje prioritásként azt, hogy az Európai Tanács hagyja jóvá a cselekvési tervet, középpontba állítva az eredményeket, a hiteles nyomon követési eljárást, a folyamatos értékelést és a megtervezett félidős felülvizsgálatot. |
| --- | --- |

53.

azt javasolja, hogy a cselekvési tervet fogadja el az Atlanti Fórum, és arra kéri a soron következő ír elnökséget, hogy mandátumának időszaka alatt kezelje prioritásként azt, hogy az Európai Tanács hagyja jóvá a cselekvési tervet, középpontba állítva az eredményeket, a hiteles nyomon követési eljárást, a folyamatos értékelést és a megtervezett félidős felülvizsgálatot.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 9-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Különösen Az Európai Uniónak a balti-tengeri régió fejlesztésére irányuló stratégiájának bevezetéséről szóló, 2011. júniusi jelentésről (EUSBSR) (COM(2011) 381 final) van szó.

1

Az Európai Uniónak a balti-tengeri régió fejlesztésére irányuló stratégiájának bevezetéséről szóló, 2011. júniusi jelentés

(2)  Az Atlanti Ív Bizottságának álláspontja és javaslatai az Atlanti-óceán térségére vonatkozó stratégiát meghatározó európai bizottsági közleményről. A Politikai Elnökség 2012 március 22-én döntött az elfogadásról.

2

(3)  Lásd a véleménytervezetet a következő tárgyban: „A környezetvédelmi és éghajlat-politikai programról (LIFE) szóló rendelet” CdR 86/2012.

3

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/7

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Fehér könyv – A megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendje

2012/C 391/02

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | kiemeli, hogy a legfontosabb olyan szereplőknek – köztük a helyi és regionális önkormányzatoknak –, amelyek kiegészítő nyugdíjrendszereket tartanak fenn a közszolgáltatások terén dolgozók többsége számára, részt kell venniük a nemzeti ellátási rendszerek reformját kísérő konzultációs folyamatban, |
| --- | --- |

—

kiemeli, hogy a legfontosabb olyan szereplőknek – köztük a helyi és regionális önkormányzatoknak –, amelyek kiegészítő nyugdíjrendszereket tartanak fenn a közszolgáltatások terén dolgozók többsége számára, részt kell venniük a nemzeti ellátási rendszerek reformját kísérő konzultációs folyamatban,

| — | hangsúlyozza, hogy az EU nyugdíjpolitikájának és az Európa 2020 stratégiának több aspektusa kölcsönösen erősíti egymást. A magasabb foglalkoztatási kvóta elérése az Európa 2020 stratégián belül javítja a szociális védelmi, valamint a nyugdíjrendszerek általános életképességét. A megfelelő nyugellátások viszont fontos előfeltételei annak, hogy el lehessen érni az Európa 2020 stratégiában említett, a szegénység csökkentésére irányuló célkitűzést, mivel az idősek továbbra is társadalmilag-gazdaságilag sérülékeny csoportnak számítanak az EU-ban. A nyugdíjprogramok reformja mellett egy sor kísérő munkaerő-piaci intézkedésre is szükség van annak biztosítására, hogy az idősek továbbra is megfelelő bevételekkel rendelkezzenek a jövőben, |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy az EU nyugdíjpolitikájának és az Európa 2020 stratégiának több aspektusa kölcsönösen erősíti egymást. A magasabb foglalkoztatási kvóta elérése az Európa 2020 stratégián belül javítja a szociális védelmi, valamint a nyugdíjrendszerek általános életképességét. A megfelelő nyugellátások viszont fontos előfeltételei annak, hogy el lehessen érni az Európa 2020 stratégiában említett, a szegénység csökkentésére irányuló célkitűzést, mivel az idősek továbbra is társadalmilag-gazdaságilag sérülékeny csoportnak számítanak az EU-ban. A nyugdíjprogramok reformja mellett egy sor kísérő munkaerő-piaci intézkedésre is szükség van annak biztosítására, hogy az idősek továbbra is megfelelő bevételekkel rendelkezzenek a jövőben,

| — | tekintettel a magánnyugdíj-rendszerek különféle formáival összefüggő díjak és költségek magas szintjével és átláthatatlanságával kapcsolatos aggodalmakra, üdvözölné, ha összehasonlító tanulmány készülne azzal a céllal, hogy a legjobb gyakorlatot alkalmazzák EU- szerte. |
| --- | --- |

—

tekintettel a magánnyugdíj-rendszerek különféle formáival összefüggő díjak és költségek magas szintjével és átláthatatlanságával kapcsolatos aggodalmakra, üdvözölné, ha összehasonlító tanulmány készülne azzal a céllal, hogy a legjobb gyakorlatot alkalmazzák EU- szerte.

| Előadó | Paul LINDQUIST (SE/EPP), Lidingö önkormányzatának tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Fehér könyv – A megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendje
  COM(2012) 55 final |

Előadó

Paul LINDQUIST (SE/EPP), Lidingö önkormányzatának tagja

Referenciaszöveg:

Fehér könyv – A megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendje

COM(2012) 55 final

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Bevezetés

| 1. | üdvözli az Európai Bizottság arra tett erőfeszítéseit, hogy megfeleljen azoknak a kihívásoknak, amelyekkel számos tagállam nyugdíjrendszerei kénytelenek szembesülni; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottság arra tett erőfeszítéseit, hogy megfeleljen azoknak a kihívásoknak, amelyekkel számos tagállam nyugdíjrendszerei kénytelenek szembesülni;

| 2. | kiemelt jelentőséget tulajdonít a hosszú távon finanszírozható és megfelelő nyugdíj-megtakarításoknak, nemcsak az európai növekedési kilátások, hanem az uniós polgárok jóléte és jólléte tekintetében is; |
| --- | --- |

2.

kiemelt jelentőséget tulajdonít a hosszú távon finanszírozható és megfelelő nyugdíj-megtakarításoknak, nemcsak az európai növekedési kilátások, hanem az uniós polgárok jóléte és jólléte tekintetében is;

| 3. | úgy véli, hogy a nyugdíjrendszerek hosszú távú gazdasági életképessége alapvető feltétele a biztonságos és megfelelő nyugdíjaknak; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a nyugdíjrendszerek hosszú távú gazdasági életképessége alapvető feltétele a biztonságos és megfelelő nyugdíjaknak;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a törvény által előírt nyugdíjbiztosítás továbbra is fontos szerepet játszik abban, hogy megfelelő nyugdíjat szavatoljanak valamennyi nyugdíjasnak; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a törvény által előírt nyugdíjbiztosítás továbbra is fontos szerepet játszik abban, hogy megfelelő nyugdíjat szavatoljanak valamennyi nyugdíjasnak;

| 5. | úgy véli, hogy az egész életen át kapott megfelelő kereseten alapuló nyugellátási rendszer elősegíti a hosszú távon fenntartható nyugellátások garantálását; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az egész életen át kapott megfelelő kereseten alapuló nyugellátási rendszer elősegíti a hosszú távon fenntartható nyugellátások garantálását;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a nyugdíjrendszerek hosszú időn keresztül az adott tagállamban uralkodó körülmények függvényében alakultak. A törvény által előírt nyugdíjbiztosítás kialakítása ezért az egyes tagállamok feladata; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a nyugdíjrendszerek hosszú időn keresztül az adott tagállamban uralkodó körülmények függvényében alakultak. A törvény által előírt nyugdíjbiztosítás kialakítása ezért az egyes tagállamok feladata;

| 7. | kiemeli, hogy a legfontosabb olyan szereplőknek – köztük a helyi és regionális önkormányzatoknak –, amelyek kiegészítő nyugdíjrendszereket tartanak fenn a közszolgáltatások terén dolgozók többsége számára, részt kell venniük a nemzeti ellátási rendszerek reformját kísérő konzultációs folyamatban; |
| --- | --- |

7.

kiemeli, hogy a legfontosabb olyan szereplőknek – köztük a helyi és regionális önkormányzatoknak –, amelyek kiegészítő nyugdíjrendszereket tartanak fenn a közszolgáltatások terén dolgozók többsége számára, részt kell venniük a nemzeti ellátási rendszerek reformját kísérő konzultációs folyamatban;

| 8. | kiemeli, hogy több tagállamban a szociális partnerek feladata az üzemi nyugdíjbiztosítások kialakítása. Így természetes, hogy az e területen hozott esetleges változtatásokat a szociális partnereknek kell végrehajtaniuk; |
| --- | --- |

8.

kiemeli, hogy több tagállamban a szociális partnerek feladata az üzemi nyugdíjbiztosítások kialakítása. Így természetes, hogy az e területen hozott esetleges változtatásokat a szociális partnereknek kell végrehajtaniuk;

| 9. | megállapítja, hogy a fehér könyv az EUMSZ 153. cikkén alapul. A tagállamok elsődleges felelősségi körébe tartozik a saját nyugdíjrendszerük kialakítása. Az EU-nak viszont támogatnia kell és ki kell egészítenie a tagállamok feladatköreit a szociális védelem terén. A fehér könyv nem tartalmaz konkrét jogalkotási javaslatokat, ezért nem is vet fel problémákat a szubszidiaritás és az arányosság elveinek tekintetében. Ezzel szemben az RB rámutat, hogy a nyugdíjakkal kapcsolatos minden esetleges jövőbeli jogalkotási javaslatot gondosan ki kell elemezni a szubszidiaritási elv tekintetében; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy a fehér könyv az EUMSZ 153. cikkén alapul. A tagállamok elsődleges felelősségi körébe tartozik a saját nyugdíjrendszerük kialakítása. Az EU-nak viszont támogatnia kell és ki kell egészítenie a tagállamok feladatköreit a szociális védelem terén. A fehér könyv nem tartalmaz konkrét jogalkotási javaslatokat, ezért nem is vet fel problémákat a szubszidiaritás és az arányosság elveinek tekintetében. Ezzel szemben az RB rámutat, hogy a nyugdíjakkal kapcsolatos minden esetleges jövőbeli jogalkotási javaslatot gondosan ki kell elemezni a szubszidiaritási elv tekintetében;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az EU nyugdíjpolitikájának és az Európa 2020 stratégiának több aspektusa kölcsönösen erősíti egymást. A magasabb foglalkoztatási kvóta elérése az Európa 2020 stratégián belül javítja a szociális védelmi, valamint a nyugdíjrendszerek általános életképességét. A megfelelő nyugellátások viszont fontos előfeltételei annak, hogy el lehessen érni az Európa 2020 stratégiában említett, a szegénység csökkentésére irányuló célkitűzést, mivel az idősek továbbra is társadalmilag-gazdaságilag sérülékeny csoportnak számítanak az EU-ban (1). A nyugdíjrendszerek reformja mellett egy sor munkaerő-piaci kísérőintézkedésre is szükség van, hogy a jövőben is biztosítható legyen az idősek megfelelő jövedelme; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az EU nyugdíjpolitikájának és az Európa 2020 stratégiának több aspektusa kölcsönösen erősíti egymást. A magasabb foglalkoztatási kvóta elérése az Európa 2020 stratégián belül javítja a szociális védelmi, valamint a nyugdíjrendszerek általános életképességét. A megfelelő nyugellátások viszont fontos előfeltételei annak, hogy el lehessen érni az Európa 2020 stratégiában említett, a szegénység csökkentésére irányuló célkitűzést, mivel az idősek továbbra is társadalmilag-gazdaságilag sérülékeny csoportnak számítanak az EU-ban (1). A nyugdíjrendszerek reformja mellett egy sor munkaerő-piaci kísérőintézkedésre is szükség van, hogy a jövőben is biztosítható legyen az idősek megfelelő jövedelme;

A munka világa és nyugellátás kiegyensúlyozott viszonya

| 11. | támogatja az Európai Bizottságnak azt a célját, hogy a nyugdíjkorhatárt adott esetben a várható élettartam növekedésével összhangban emelje meg. Ez hozzájárulhat a nyugdíjrendszerek pénzügyi életképességéhez. Ehhez tagállamonként különböző gyakorlati megoldásokra lesz szükség; |
| --- | --- |

11.

támogatja az Európai Bizottságnak azt a célját, hogy a nyugdíjkorhatárt adott esetben a várható élettartam növekedésével összhangban emelje meg. Ez hozzájárulhat a nyugdíjrendszerek pénzügyi életképességéhez. Ehhez tagállamonként különböző gyakorlati megoldásokra lesz szükség;

| 12. | úgy véli, hogy a rugalmas nyugdíjkorhatár azt is magában foglalhatná, hogy az egyének úgy dönthetnek, hogy később hagyják abba kereső tevékenységüket, mint ami a rögzített nyugdíjkorhatár esetében lehetséges volna. Ezzel az egyének különböző körülményeitől függően hosszabb is lehet az élet aktív munkával töltött időszaka; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a rugalmas nyugdíjkorhatár azt is magában foglalhatná, hogy az egyének úgy dönthetnek, hogy később hagyják abba kereső tevékenységüket, mint ami a rögzített nyugdíjkorhatár esetében lehetséges volna. Ezzel az egyének különböző körülményeitől függően hosszabb is lehet az élet aktív munkával töltött időszaka;

| 13. | hangsúlyozza az idősebb (55–64 éves) munkavállalók munkaerő-piaci részvételének jelentőségét. A foglalkoztatási arány jelentős növelése (2) nagy előnyöket jelentene mind a gazdasági növekedés, mind a nyugdíjrendszerek nagyobb életképessége szempontjából; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza az idősebb (55–64 éves) munkavállalók munkaerő-piaci részvételének jelentőségét. A foglalkoztatási arány jelentős növelése (2) nagy előnyöket jelentene mind a gazdasági növekedés, mind a nyugdíjrendszerek nagyobb életképessége szempontjából;

| 14. | megállapítja, hogy a nők, a fiatalok és a bevándorló nők foglalkoztatása nagymértékben növelhető, ezért hangsúlyozni kívánja, hogy mennyire fontos a foglalkoztatási arány növelése valamennyi korcsoportban. Ugyancsak fontos a fiatalok és a migránsok korábbi munkaerő-piacra lépéséhez szükséges feltételek javítása; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy a nők, a fiatalok és a bevándorló nők foglalkoztatása nagymértékben növelhető, ezért hangsúlyozni kívánja, hogy mennyire fontos a foglalkoztatási arány növelése valamennyi korcsoportban. Ugyancsak fontos a fiatalok és a migránsok korábbi munkaerő-piacra lépéséhez szükséges feltételek javítása;

| 15. | arra kéri a tagállamokat és a munkáltatókat, hogy alkalmazzanak olyan intézkedéseket, amelyek megkönnyítik és ösztönzik az idősebb munkavállalók munkaerőpiacon maradását; |
| --- | --- |

15.

arra kéri a tagállamokat és a munkáltatókat, hogy alkalmazzanak olyan intézkedéseket, amelyek megkönnyítik és ösztönzik az idősebb munkavállalók munkaerőpiacon maradását;

| 16. | üdvözölné a szakaszos nyugdíjba vonulás, vagyis a teljes idejű munkavégzésből a teljes idejű nyugdíjas státuszba történő fokozatos átmenet nagyobb mértékű alkalmazását; |
| --- | --- |

16.

üdvözölné a szakaszos nyugdíjba vonulás, vagyis a teljes idejű munkavégzésből a teljes idejű nyugdíjas státuszba történő fokozatos átmenet nagyobb mértékű alkalmazását;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az életkor növekedésével a folyamatos egészségügyi problémák, illetve fogyatékosságok miatt kialakuló korlátozott munkaképesség valószínűsége is jelentősen növekszik (3). Emiatt különösen fontos egyrészt, hogy a munkával töltött évek alatt folyamatosan létezzenek hatékony átállási és alkalmazkodási intézkedések, amelyek lehetővé teszik a karrier-, illetve munkahelyváltást, másrészt, hogy társadalmilag ösztönözzék az egész életen át tartó tanulást és az aktív és egészségben történő öregedést; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az életkor növekedésével a folyamatos egészségügyi problémák, illetve fogyatékosságok miatt kialakuló korlátozott munkaképesség valószínűsége is jelentősen növekszik (3). Emiatt különösen fontos egyrészt, hogy a munkával töltött évek alatt folyamatosan létezzenek hatékony átállási és alkalmazkodási intézkedések, amelyek lehetővé teszik a karrier-, illetve munkahelyváltást, másrészt, hogy társadalmilag ösztönözzék az egész életen át tartó tanulást és az aktív és egészségben történő öregedést;

| 18. | úgy véli, hogy a hatóságoknak és a szociális partnereknek további intézkedéseket kellene kialakítaniuk és végrehajtaniuk az idősebb munkavállalók további foglalkoztatásának ösztönzése és támogatása érdekében, valamint a tényleges, illetve a szabályzatban foglalt nyugdíjba vonulás és nyugdíjkorhatár elérése közötti időbeli eltérések felszámolására, illetőleg megszüntetésére; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a hatóságoknak és a szociális partnereknek további intézkedéseket kellene kialakítaniuk és végrehajtaniuk az idősebb munkavállalók további foglalkoztatásának ösztönzése és támogatása érdekében, valamint a tényleges, illetve a szabályzatban foglalt nyugdíjba vonulás és nyugdíjkorhatár elérése közötti időbeli eltérések felszámolására, illetőleg megszüntetésére;

Kiegészítő nyugdíjak

| 19. | úgy véli, hogy a foglalkoztatói nyugdíjellátás fontos kiegészítése lehet a törvény által előírt nyugdíjbiztosításnak. Az EU-nak emiatt ösztönöznie kell a bevált gyakorlatok elterjesztését, hogy ezáltal elősegítse a foglalkoztatói nyugdíjellátási rendszerek fejlődését a tagállamokban, valamint azok hozzájárulását egy több pilléren alapuló nyugdíjrendszerhez; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a foglalkoztatói nyugdíjellátás fontos kiegészítése lehet a törvény által előírt nyugdíjbiztosításnak. Az EU-nak emiatt ösztönöznie kell a bevált gyakorlatok elterjesztését, hogy ezáltal elősegítse a foglalkoztatói nyugdíjellátási rendszerek fejlődését a tagállamokban, valamint azok hozzájárulását egy több pilléren alapuló nyugdíjrendszerhez;

| 20. | arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottan legyenek tekintettel arra, hogy a kis- és középvállalkozásoknál foglalkoztatottakat, illetve az alacsonyan képzett, atipikus szerződéssel rendelkező és strukturális szempontból bizonytalan helyzetű munkavállalókat a foglalkoztatói nyugdíjellátási rendszerekben gyakran nem veszik olyan mértékben figyelembe, mint más munkavállalókat; |
| --- | --- |

20.

arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottan legyenek tekintettel arra, hogy a kis- és középvállalkozásoknál foglalkoztatottakat, illetve az alacsonyan képzett, atipikus szerződéssel rendelkező és strukturális szempontból bizonytalan helyzetű munkavállalókat a foglalkoztatói nyugdíjellátási rendszerekben gyakran nem veszik olyan mértékben figyelembe, mint más munkavállalókat;

| 21. | megállapítja, hogy a foglalkoztatói nyugdíjellátás különbözik a magánellátástól. Nagy különbség van egyébiránt az egyes foglalkoztatói nyugdíjellátások és biztosítási termékek között is. További, a fizetőképességre vonatkozó előírások megemelkedett költségekhez vezethetnek a foglalkoztatói nyugdíjellátási rendszerek területén anélkül, hogy ez jobb feltételekkel járna a foglalkoztatottak nyugdíját tekintve; |
| --- | --- |

21.

megállapítja, hogy a foglalkoztatói nyugdíjellátás különbözik a magánellátástól. Nagy különbség van egyébiránt az egyes foglalkoztatói nyugdíjellátások és biztosítási termékek között is. További, a fizetőképességre vonatkozó előírások megemelkedett költségekhez vezethetnek a foglalkoztatói nyugdíjellátási rendszerek területén anélkül, hogy ez jobb feltételekkel járna a foglalkoztatottak nyugdíját tekintve;

| 22. | úgy véli, hogy a törvény által előírt nyugdíjbiztosításnak – esetleg a foglalkoztatói nyugdíjellátással ötvözve – elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a polgárok nyugállományba vonulásuk után megfelelő életszínvonalat tudjanak fenntartani, azonban a magánnyugdíj-megtakarítások és a harmadik pillér is ösztönzendők |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a törvény által előírt nyugdíjbiztosításnak – esetleg a foglalkoztatói nyugdíjellátással ötvözve – elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a polgárok nyugállományba vonulásuk után megfelelő életszínvonalat tudjanak fenntartani, azonban a magánnyugdíj-megtakarítások és a harmadik pillér is ösztönzendők

| 23. | kiemeli, hogy ösztönözni lehetne a nagyobb mértékű foglalkoztatottság akadályainak felszámolását. A foglalkoztatói nyugdíjjárulékok életkortól függő befizetése, ahogyan az a teljesítményalapú rendszerekben megfigyelhető, viszonylag költségessé teszi az idősebb munkavállalók felvételét és további foglalkoztatását; |
| --- | --- |

23.

kiemeli, hogy ösztönözni lehetne a nagyobb mértékű foglalkoztatottság akadályainak felszámolását. A foglalkoztatói nyugdíjjárulékok életkortól függő befizetése, ahogyan az a teljesítményalapú rendszerekben megfigyelhető, viszonylag költségessé teszi az idősebb munkavállalók felvételét és további foglalkoztatását;

| 24. | felhívja a figyelmet arra, hogy a foglalkoztatói nyugdíjak esetében gyakran bizonyos idejű munkaviszony szükséges ahhoz, hogy a járulékfizetési időszakot be lehessen számítani. Mindazonáltal számos fiatal munkavállaló viszonylag gyakran vált munkahelyet, sőt akár országot is. Az RB emiatt fontosnak tartja, hogy e munkavállalók esetében beszámítsák a befizetett járulékokat; |
| --- | --- |

24.

felhívja a figyelmet arra, hogy a foglalkoztatói nyugdíjak esetében gyakran bizonyos idejű munkaviszony szükséges ahhoz, hogy a járulékfizetési időszakot be lehessen számítani. Mindazonáltal számos fiatal munkavállaló viszonylag gyakran vált munkahelyet, sőt akár országot is. Az RB emiatt fontosnak tartja, hogy e munkavállalók esetében beszámítsák a befizetett járulékokat;

| 25. | alapvetően kedvezően áll a nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának kérdéséhez, és várakozással tekint a Bizottság javaslatai elé. Maga a kérdés viszont erősen összetett. Figyelembe kell venni az egyes tagállamokban működő foglalkoztatói nyugdíjrendszerek sokféleségét. Különösképpen el kell kerülni, hogy csökkenjen a munkaadók hajlandósága a foglalkoztatói nyugdíjak finanszírozására. Ezenkívül figyelembe kell venni az adójogi következményeket, a vagyonmegosztási jogszabályokat stb.; |
| --- | --- |

25.

alapvetően kedvezően áll a nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának kérdéséhez, és várakozással tekint a Bizottság javaslatai elé. Maga a kérdés viszont erősen összetett. Figyelembe kell venni az egyes tagállamokban működő foglalkoztatói nyugdíjrendszerek sokféleségét. Különösképpen el kell kerülni, hogy csökkenjen a munkaadók hajlandósága a foglalkoztatói nyugdíjak finanszírozására. Ezenkívül figyelembe kell venni az adójogi következményeket, a vagyonmegosztási jogszabályokat stb.;

| 26. | tekintettel a magánnyugdíj-rendszerek különféle formáival összefüggő díjak és költségek magas szintjével és átláthatatlanságával kapcsolatos aggodalmakra, üdvözölné, ha összehasonlító tanulmány készülne azzal a céllal, hogy a legjobb gyakorlatot alkalmazzák EU- szerte; |
| --- | --- |

26.

tekintettel a magánnyugdíj-rendszerek különféle formáival összefüggő díjak és költségek magas szintjével és átláthatatlanságával kapcsolatos aggodalmakra, üdvözölné, ha összehasonlító tanulmány készülne azzal a céllal, hogy a legjobb gyakorlatot alkalmazzák EU- szerte;

A nemek közötti egyenlőség

| 27. | elismerését fejezi ki, hogy az Európai Bizottság figyelembe vette az RB arra vonatkozó javaslatát (4), hogy szenteljen nagyobb figyelmet az egyenjogúság kérdésének. Ez a szempont nagy jelentőséggel bír a helyi és regionális önkormányzatok szempontjából, mivel itt a nők számos foglalkoztatási területen többségben vannak (5); |
| --- | --- |

27.

elismerését fejezi ki, hogy az Európai Bizottság figyelembe vette az RB arra vonatkozó javaslatát (4), hogy szenteljen nagyobb figyelmet az egyenjogúság kérdésének. Ez a szempont nagy jelentőséggel bír a helyi és regionális önkormányzatok szempontjából, mivel itt a nők számos foglalkoztatási területen többségben vannak (5);

| 28. | támogatja az Európai Bizottság tagállamokhoz intézett ajánlását, melyben egyforma nyugdíjkorhatárt kíván bevezetni a férfiak és nők számára, hogy ezáltal csökkentse a nemi alapon történő különbségtételt, valamint magasabb nyugdíjakat tegyen lehetővé a nők számára; |
| --- | --- |

28.

támogatja az Európai Bizottság tagállamokhoz intézett ajánlását, melyben egyforma nyugdíjkorhatárt kíván bevezetni a férfiak és nők számára, hogy ezáltal csökkentse a nemi alapon történő különbségtételt, valamint magasabb nyugdíjakat tegyen lehetővé a nők számára;

| 29. | úgy véli, hogy az 55 és 64 év közötti nők és férfiak foglalkoztatása terén jelentkező nagy különbségek miatt kiemelt figyelmet kell fordítani az egyenjogúsággal kapcsolatos szempontokra a hosszabb munkával töltött időszak és az aktív időskor tekintetében, például a munka és a családi feladatok jobb összeegyeztethetőségét elősegítő intézkedések által; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy az 55 és 64 év közötti nők és férfiak foglalkoztatása terén jelentkező nagy különbségek miatt kiemelt figyelmet kell fordítani az egyenjogúsággal kapcsolatos szempontokra a hosszabb munkával töltött időszak és az aktív időskor tekintetében, például a munka és a családi feladatok jobb összeegyeztethetőségét elősegítő intézkedések által;

| 30. | rámutat arra, hogy az egyéb ápolási lehetőségek hiánya számos tagállamban főként a nők részére jelent további igénybevételt, ami miatt gyakran idejekorán nyugdíjba kell vonulniuk; |
| --- | --- |

30.

rámutat arra, hogy az egyéb ápolási lehetőségek hiánya számos tagállamban főként a nők részére jelent további igénybevételt, ami miatt gyakran idejekorán nyugdíjba kell vonulniuk;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a nők nagyobb mértékű foglalkoztatása magasabb követelményeket állít a magas szintű gyermekfelügyelethez és idősgondozáshoz való hozzáférés tekintetében. Fontos, hogy a helyi és regionális önkormányzatok megfelelő eszközökkel rendelkezzenek ahhoz, hogy megfeleljenek e feladatnak; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a nők nagyobb mértékű foglalkoztatása magasabb követelményeket állít a magas szintű gyermekfelügyelethez és idősgondozáshoz való hozzáférés tekintetében. Fontos, hogy a helyi és regionális önkormányzatok megfelelő eszközökkel rendelkezzenek ahhoz, hogy megfeleljenek e feladatnak;

| 32. | megállapítja, hogy egyes tagállamokban a nők a férfiaknál gyakrabban szenvednek tartós krónikus betegségekben, ami csökkent munkaképességgel jár együtt, míg más tagállamokban ez inkább a férfiakra jellemző. Ezért a helyi és regionális önkormányzatokra kiemelt felelősség hárul a tekintetben, hogy alkalmazottaik számára jó munkakörülményeket biztosítsanak; |
| --- | --- |

32.

megállapítja, hogy egyes tagállamokban a nők a férfiaknál gyakrabban szenvednek tartós krónikus betegségekben, ami csökkent munkaképességgel jár együtt, míg más tagállamokban ez inkább a férfiakra jellemző. Ezért a helyi és regionális önkormányzatokra kiemelt felelősség hárul a tekintetben, hogy alkalmazottaik számára jó munkakörülményeket biztosítsanak;

| 33. | felhívja a figyelmet arra, hogy a részmunkaidő lehetősége, például kisgyermekek felügyelete esetén, számos munkavállaló, nem utolsósorban nő számára fontos feltétel a munkaerőpiacon maradáshoz. Ezzel egyidejűleg biztosítani kell azt, hogy senki se maradjon egy nemkívánatos részmunkaidős foglalkoztatás keretei között, ami negatív hatással lenne a későbbi nyugdíjkifizetésekre; |
| --- | --- |

33.

felhívja a figyelmet arra, hogy a részmunkaidő lehetősége, például kisgyermekek felügyelete esetén, számos munkavállaló, nem utolsósorban nő számára fontos feltétel a munkaerőpiacon maradáshoz. Ezzel egyidejűleg biztosítani kell azt, hogy senki se maradjon egy nemkívánatos részmunkaidős foglalkoztatás keretei között, ami negatív hatással lenne a későbbi nyugdíjkifizetésekre;

| 34. | annak érdekében, hogy a törvény által biztosított szülői szabadság ne vezessen csökkent nyugdíjakhoz, arra kell felkérni a tagállamokat, hogy gondolkodjanak annak lehetőségein, hogyan vehetők figyelembe ezek az időszakok a nyugdíjjogosultság szempontjából. Ennek a katonai szolgálat esetében is érvényesülnie kellene; |
| --- | --- |

34.

annak érdekében, hogy a törvény által biztosított szülői szabadság ne vezessen csökkent nyugdíjakhoz, arra kell felkérni a tagállamokat, hogy gondolkodjanak annak lehetőségein, hogyan vehetők figyelembe ezek az időszakok a nyugdíjjogosultság szempontjából. Ennek a katonai szolgálat esetében is érvényesülnie kellene;

Tájékoztatás

| 35. | úgy véli, hogy a reformoknak olyan nyugdíjrendszer létrehozására kell irányulniuk, amely hosszú távon stabilitást garantál. A reformok csak abban az esetben lehetnek sikeresek, ha azokat igazságosnak tartják, amihez arra van szükség, hogy a nyilvánosságot megfelelően tájékoztassák a valódi problémákról és az azokkal kapcsolatos megoldási lehetőségekről; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a reformoknak olyan nyugdíjrendszer létrehozására kell irányulniuk, amely hosszú távon stabilitást garantál. A reformok csak abban az esetben lehetnek sikeresek, ha azokat igazságosnak tartják, amihez arra van szükség, hogy a nyilvánosságot megfelelően tájékoztassák a valódi problémákról és az azokkal kapcsolatos megoldási lehetőségekről;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a nyugdíjakkal kapcsolatos átfogó tájékoztatás fontos ahhoz, hogy a polgárok könnyebben hozhassanak döntést nyugdíjtervezésük keretében. Az EU-n belüli szabad költözés joga ezen felül azzal jár, hogy egyre több uniós polgár szerez munkával töltött évei alatt nyugdíjjogosultságot különböző országokban, ami növeli az átfogó tájékoztatás szükségességét; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a nyugdíjakkal kapcsolatos átfogó tájékoztatás fontos ahhoz, hogy a polgárok könnyebben hozhassanak döntést nyugdíjtervezésük keretében. Az EU-n belüli szabad költözés joga ezen felül azzal jár, hogy egyre több uniós polgár szerez munkával töltött évei alatt nyugdíjjogosultságot különböző országokban, ami növeli az átfogó tájékoztatás szükségességét;

| 37. | arra kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy közös online platform kialakítását, amely átfogó információt nyújtana a nyugdíjakkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

37.

arra kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy közös online platform kialakítását, amely átfogó információt nyújtana a nyugdíjakkal kapcsolatban;

Egyéb

| 38. | hangsúlyozza, hogy a megfelelő nyugdíjrendszerek fontosak a polgárok jóléte szempontjából, és döntő jelentőségük van a helyi és regionális önkormányzatok pénzügyi túlterhelésének elkerülésében; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a megfelelő nyugdíjrendszerek fontosak a polgárok jóléte szempontjából, és döntő jelentőségük van a helyi és regionális önkormányzatok pénzügyi túlterhelésének elkerülésében;

| 39. | sürgeti, hogy az Európai Bizottság az e területre vonatkozó jövőbeni intézkedéseihez mellékeljen megfelelő hatásértékeléseket, amelyek főként a helyi és regionális önkormányzatokra gyakorolt következményeket elemzik; |
| --- | --- |

39.

sürgeti, hogy az Európai Bizottság az e területre vonatkozó jövőbeni intézkedéseihez mellékeljen megfelelő hatásértékeléseket, amelyek főként a helyi és regionális önkormányzatokra gyakorolt következményeket elemzik;

| 40. | kéri, hogy az Európai Bizottság mérje fel, hogy mind az egyének szabad mozgásának, mind a nyugdíjrendszer fenntarthatóságának előmozdítása érdekében szükség van-e összehangolásra ezen a területen a nyitott koordinációs módszer keretén belül. |
| --- | --- |

40.

kéri, hogy az Európai Bizottság mérje fel, hogy mind az egyének szabad mozgásának, mind a nyugdíjrendszer fenntarthatóságának előmozdítása érdekében szükség van-e összehangolásra ezen a területen a nyitott koordinációs módszer keretén belül.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 10-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Lásd CdR 319/2010 fin.

1

(2)  Az Eurostat szerint ez az arány, ahogyan azt a fehér könyv is idézi, több országban 40 % alatt van.

2

(3)  Applica & CESEP & Alphametrics (2007): Men and women with disabilities in the EU: Statistical analysis of the LFS ad hoc module and the EU-SILC

3

Men and women with disabilities in the EU: Statistical analysis of the LFS ad hoc module and the EU-SILC

(4)  CdR 319/2010 fin.

4

(5)  Eurostat (2008): A férfiak és nők élete Európában: statisztikai portré.

5

A férfiak és nők élete Európában: statisztikai portré

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/11

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A balti-tengeri térségre vonatkozó felülvizsgált európai uniós stratégia

2012/C 391/03

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | hangsúlyozza, hogy az EU balti-tengeri stratégiája szilárd alapot kínál annak tesztelésére, hogy egy kiterjedtebb földrajzi makrorégióra vonatkozó külön stratégia mennyire képes ténylegesen erősíteni az EU versenyképességét és előmozdítani az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést, |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy az EU balti-tengeri stratégiája szilárd alapot kínál annak tesztelésére, hogy egy kiterjedtebb földrajzi makrorégióra vonatkozó külön stratégia mennyire képes ténylegesen erősíteni az EU versenyképességét és előmozdítani az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést,

| — | örömmel fogadja a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia felülvizsgált célkitűzéseinek – a tenger megmentése, a térség összekapcsolása más térségekkel, a jólét növelése – az Európa 2020 stratégiáéival való jobb összehangolására irányuló erőfeszítéseket, |
| --- | --- |

—

örömmel fogadja a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia felülvizsgált célkitűzéseinek – a tenger megmentése, a térség összekapcsolása más térségekkel, a jólét növelése – az Európa 2020 stratégiáéival való jobb összehangolására irányuló erőfeszítéseket,

| — | felhívja a figyelmet arra, hogy a gazdasági kohézió és a versenyképesség erősítése érdekében erősebb kapcsolatokra van szükség a kutatás, az innováció és az ágazati érdekelt felek között. A régióknak és az egyetemeknek a teljes balti-tengeri makrorégióban együtt kellene működniük, hogy a térség az intelligens szakosodási hálózatok mintaképévé válhasson, |
| --- | --- |

—

felhívja a figyelmet arra, hogy a gazdasági kohézió és a versenyképesség erősítése érdekében erősebb kapcsolatokra van szükség a kutatás, az innováció és az ágazati érdekelt felek között. A régióknak és az egyetemeknek a teljes balti-tengeri makrorégióban együtt kellene működniük, hogy a térség az intelligens szakosodási hálózatok mintaképévé válhasson,

| — | úgy véli, hogy továbbra is figyelmet kell fordítani a fenntartható növekedést támogató kiemelt kezdeményezések előmozdítására és újabb intézkedéseket kell hozni a foglalkoztatás növelésére és a készségek fejlesztésére, valamint a jólét és az integráció erősítésére, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy továbbra is figyelmet kell fordítani a fenntartható növekedést támogató kiemelt kezdeményezések előmozdítására és újabb intézkedéseket kell hozni a foglalkoztatás növelésére és a készségek fejlesztésére, valamint a jólét és az integráció erősítésére,

| — | hangsúlyozza, hogy bár a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia belső uniós stratégia, a sikeréhez elengedhetetlen az Unión kívüli országokkal, különösen az Oroszországgal való együttműködés, |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy bár a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia belső uniós stratégia, a sikeréhez elengedhetetlen az Unión kívüli országokkal, különösen az Oroszországgal való együttműködés,

| — | hangsúlyozza, hogy az Északi Dimenzió struktúráit amennyire csak lehet, fel kell használni az EU és Oroszország közötti, a balti-tengeri térségen belüli szorosabb együttműködés keretében, |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy az Északi Dimenzió struktúráit amennyire csak lehet, fel kell használni az EU és Oroszország közötti, a balti-tengeri térségen belüli szorosabb együttműködés keretében,

| — | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a városoknak és a régióknak a stratégia végrehajtásában játszott szerepe nem kap elég figyelmet, valamint azt javasolja, hogy mind a stratégiában, mind pedig a felülvizsgált cselekvési tervben egyértelműen említsék meg, hogy a végrehajtás során mindvégig érvényesülnie kell a többszintű kormányzás elvének, |
| --- | --- |

—

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a városoknak és a régióknak a stratégia végrehajtásában játszott szerepe nem kap elég figyelmet, valamint azt javasolja, hogy mind a stratégiában, mind pedig a felülvizsgált cselekvési tervben egyértelműen említsék meg, hogy a végrehajtás során mindvégig érvényesülnie kell a többszintű kormányzás elvének,

| — | hangsúlyozza, hogy a politikai érdekelt feleknek egyértelműen el kell kötelezniük magukat és vezető szerepet kell vállalniuk ahhoz, hogy az összes részt vevő országban haladást lehessen elérni a stratégia végrehajtása terén, |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy a politikai érdekelt feleknek egyértelműen el kell kötelezniük magukat és vezető szerepet kell vállalniuk ahhoz, hogy az összes részt vevő országban haladást lehessen elérni a stratégia végrehajtása terén,

| — | rámutat, hogy tisztázni kell, mennyiben járulnak hozzá a strukturális alapok támogatásával működő nemzeti programok a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia végrehajtásához, figyelembe véve a tagállamokon belül a régiók közötti különbségeket és a régiók fejlesztési igényeit. |
| --- | --- |

—

rámutat, hogy tisztázni kell, mennyiben járulnak hozzá a strukturális alapok támogatásával működő nemzeti programok a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia végrehajtásához, figyelembe véve a tagállamokon belül a régiók közötti különbségeket és a régiók fejlesztési igényeit.

| Előadó | Pauliina HAIJANEN (FI/EPP), Laitila város tanácsának tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról
  COM(2012) 128 final |

Előadó

Pauliina HAIJANEN (FI/EPP), Laitila város tanácsának tagja

Referenciaszöveg

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról

COM(2012) 128 final

I   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | örömmel fogadja az Európai Bizottság 2012. március 23-i közleményét, és úgy látja, hogy az abban előirányzott intézkedések előrelépést jelentenek a helyes irányba: a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia célzottabbá tétele, a szakpolitikák és a finanszírozás összehangolása, a különböző szereplők feladatainak egyértelműsítése és a jobb kommunikáció felé; |
| --- | --- |

1.

örömmel fogadja az Európai Bizottság 2012. március 23-i közleményét, és úgy látja, hogy az abban előirányzott intézkedések előrelépést jelentenek a helyes irányba: a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia célzottabbá tétele, a szakpolitikák és a finanszírozás összehangolása, a különböző szereplők feladatainak egyértelműsítése és a jobb kommunikáció felé;

| 2. | rámutat, hogy a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia azzal a céllal igyekszik javítani a politikai koordinációt és kohéziót a térség régiói között, hogy elősegítse a balti-tengeri térséget érintő közös problémák megoldását, és fenntartható alapon növelje a jólétet a térségben. A stratégia olyan problémákkal foglalkozik, amelyeket az egyes régiók és tagállamok egymagukban nem képesek megoldani. Kulcsszerepet játszik az együttműködés és az összehangolt fellépés a makrorégióhoz tartozó országok, azok régiói és városai, az EU, az összbalti szervezetek, a finanszírozást nyújtó intézmények és a nem kormányzati szervek között; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia azzal a céllal igyekszik javítani a politikai koordinációt és kohéziót a térség régiói között, hogy elősegítse a balti-tengeri térséget érintő közös problémák megoldását, és fenntartható alapon növelje a jólétet a térségben. A stratégia olyan problémákkal foglalkozik, amelyeket az egyes régiók és tagállamok egymagukban nem képesek megoldani. Kulcsszerepet játszik az együttműködés és az összehangolt fellépés a makrorégióhoz tartozó országok, azok régiói és városai, az EU, az összbalti szervezetek, a finanszírozást nyújtó intézmények és a nem kormányzati szervek között;

| 3. | rámutat, hogy a Régiók Bizottsága A helyi és regionális önkormányzatok szerepe az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítésében című véleményében (CdR 72/2011 fin) kiemeli, hogy a balti-tengeri térség példaértékű lehet egész Európa számára; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy a Régiók Bizottsága A helyi és regionális önkormányzatok szerepe az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítésében című véleményében (CdR 72/2011 fin) kiemeli, hogy a balti-tengeri térség példaértékű lehet egész Európa számára;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az EU balti-tengeri stratégiája – mint az első átfogó makroregionális stratégia – szilárd alapot kínál annak tesztelésére, hogy egy kiterjedtebb földrajzi makrorégióra vonatkozó külön stratégia mennyire képes ténylegesen erősíteni az EU versenyképességét és előmozdítani az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést. Ezeket a tapasztalatokat aktívan fel kell használni, különösen az európai kohéziós politikáról szóló vitában, szem előtt tartva a következő tervezési időszakot; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az EU balti-tengeri stratégiája – mint az első átfogó makroregionális stratégia – szilárd alapot kínál annak tesztelésére, hogy egy kiterjedtebb földrajzi makrorégióra vonatkozó külön stratégia mennyire képes ténylegesen erősíteni az EU versenyképességét és előmozdítani az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést. Ezeket a tapasztalatokat aktívan fel kell használni, különösen az európai kohéziós politikáról szóló vitában, szem előtt tartva a következő tervezési időszakot;

| 5. | emlékeztet az Európai Bizottságnak arra az álláspontjára, hogy a makroregionális stratégiák végrehajtásához nem alkotnak új szabályokat, nem létesítenek új intézményeket és nem rendelnek további forrásokat. Úgy véli azonban, hogy egyúttal „három igent” is kell mondani az alábbi három kérdésre: a meglévő szabályozások közösen elfogadott alkalmazására és ellenőrzésére a makrorégióban; a regionális és helyi önkormányzatok és a tagállamok platformjának, hálózatának vagy területi klaszterének létrehozására az uniós intézmények felelősségi körében, az érdekelt felek bevonásával; illetve az Unió meglévő pénzügyi forrásainak összehangolt felhasználására makroregionális stratégiák kialakítása és megvalósítása céljából; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet az Európai Bizottságnak arra az álláspontjára, hogy a makroregionális stratégiák végrehajtásához nem alkotnak új szabályokat, nem létesítenek új intézményeket és nem rendelnek további forrásokat. Úgy véli azonban, hogy egyúttal „három igent” is kell mondani az alábbi három kérdésre: a meglévő szabályozások közösen elfogadott alkalmazására és ellenőrzésére a makrorégióban; a regionális és helyi önkormányzatok és a tagállamok platformjának, hálózatának vagy területi klaszterének létrehozására az uniós intézmények felelősségi körében, az érdekelt felek bevonásával; illetve az Unió meglévő pénzügyi forrásainak összehangolt felhasználására makroregionális stratégiák kialakítása és megvalósítása céljából;

Kapcsolatok a makroregionális stratégián alapuló megközelítés és az Európa 2020 stratégia célkitűzései között

| 6. | örömmel fogadja, hogy megpróbálják jobban összehangolni egymással a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia célkitűzéseit az Európa 2020 stratégiáéival. A stratégiának a közleményben ismertetett három átfogó célkitűzése – a tenger megmentése, a térség elszigeteltségének megszüntetése, valamint a jólét növelése – jól illeszkedik az Európa 2020 stratégiának az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló céljaihoz. Ezenkívül az Európa 2020 stratégia végrehajtásának szempontjából fontos kiemelni az innovációs tevékenységek terén folyó szorosabb regionális együttműködést; |
| --- | --- |

6.

örömmel fogadja, hogy megpróbálják jobban összehangolni egymással a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia célkitűzéseit az Európa 2020 stratégiáéival. A stratégiának a közleményben ismertetett három átfogó célkitűzése – a tenger megmentése, a térség elszigeteltségének megszüntetése, valamint a jólét növelése – jól illeszkedik az Európa 2020 stratégiának az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló céljaihoz. Ezenkívül az Európa 2020 stratégia végrehajtásának szempontjából fontos kiemelni az innovációs tevékenységek terén folyó szorosabb regionális együttműködést;

| 7. | megjegyzi, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseinek konkrét cselekvésekként történő megvalósítása fontos a balti-tengeri stratégia végrehajtásához. Az Európa 2020 kiemelt kezdeményezései közül külön figyelmet érdemel a digitális menetrend és az innovatív unió, amelyek legújabb cselekvési terve célzottabban mozdítja elő a kezdeményezések célkitűzéseit a balti-tengeri térségben. A balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia és a térségben működő együttműködési hálózatok kiváló alapot nyújtanak az intelligens szakosodást célzó regionális kutatási és innovációs stratégiák kidolgozásához; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseinek konkrét cselekvésekként történő megvalósítása fontos a balti-tengeri stratégia végrehajtásához. Az Európa 2020 kiemelt kezdeményezései közül külön figyelmet érdemel a digitális menetrend és az innovatív unió, amelyek legújabb cselekvési terve célzottabban mozdítja elő a kezdeményezések célkitűzéseit a balti-tengeri térségben. A balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia és a térségben működő együttműködési hálózatok kiváló alapot nyújtanak az intelligens szakosodást célzó regionális kutatási és innovációs stratégiák kidolgozásához;

| 8. | mind a tagállamokat, mind a helyi és regionális szereplőket annak megfontolására ösztönzi, hogy az EU balti-tengeri stratégiájának a jólét növelésére irányuló, megújított célkitűzése miként valósítható meg együttműködés révén. A cselekvési tervben a jövőben egyértelműen előtérbe kell helyezni a foglalkoztatás és a tudás bővítésével, valamint a jóléttel és a befogadás fokozásával kapcsolatos intézkedéseket. A cselekvési terv tartalma jelenleg alig-alig kapcsolódik az Európa 2020 stratégia e témákat érintő kiemelt kezdeményezéseihez; |
| --- | --- |

8.

mind a tagállamokat, mind a helyi és regionális szereplőket annak megfontolására ösztönzi, hogy az EU balti-tengeri stratégiájának a jólét növelésére irányuló, megújított célkitűzése miként valósítható meg együttműködés révén. A cselekvési tervben a jövőben egyértelműen előtérbe kell helyezni a foglalkoztatás és a tudás bővítésével, valamint a jóléttel és a befogadás fokozásával kapcsolatos intézkedéseket. A cselekvési terv tartalma jelenleg alig-alig kapcsolódik az Európa 2020 stratégia e témákat érintő kiemelt kezdeményezéseihez;

| 9. | úgy véli, hogy az Európa 2020 stratégiából az„inkluzív növekedés – magas foglalkoztatás, valamint gazdasági, szociális és területi kohézió jellemezte gazdaság ösztönzése” prioritást figyelembe kellene venni a balti-tengeri stratégia végrehajtása során, mivel a jólét és a gazdasági teljesítmény terén még mindig lényeges különbségek vannak a balti-tengeri térség egyes részei között. Emellett továbbra is figyelmet kell fordítani a környezet állapotának javítását célzó intézkedések és a fenntartható növekedést támogató kiemelt kezdeményezések előmozdítására; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az Európa 2020 stratégiából az„inkluzív növekedés – magas foglalkoztatás, valamint gazdasági, szociális és területi kohézió jellemezte gazdaság ösztönzése” prioritást figyelembe kellene venni a balti-tengeri stratégia végrehajtása során, mivel a jólét és a gazdasági teljesítmény terén még mindig lényeges különbségek vannak a balti-tengeri térség egyes részei között. Emellett továbbra is figyelmet kell fordítani a környezet állapotának javítását célzó intézkedések és a fenntartható növekedést támogató kiemelt kezdeményezések előmozdítására;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az Európa 2020-as célok elérése érdekében a jövőben több figyelmet kell fordítani a különféle finanszírozási eszközök közti szinergiákra. A balti-tengeri térségben fekvő tagállamok rendelkezésére álló kohéziós politikai finanszírozási eszközökkel való szoros és átfogó koordináció fontos a jövőbeli Horizont 2020 kutatás- és innovációfinanszírozási program számára, tekintettel a regionális nézőpont hangsúlyozására és annak ösztönzésére, hogy a régiók fokozzák kutatási és innovációs tevékenységeiket; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az Európa 2020-as célok elérése érdekében a jövőben több figyelmet kell fordítani a különféle finanszírozási eszközök közti szinergiákra. A balti-tengeri térségben fekvő tagállamok rendelkezésére álló kohéziós politikai finanszírozási eszközökkel való szoros és átfogó koordináció fontos a jövőbeli Horizont 2020 kutatás- és innovációfinanszírozási program számára, tekintettel a regionális nézőpont hangsúlyozására és annak ösztönzésére, hogy a régiók fokozzák kutatási és innovációs tevékenységeiket;

| 11. | szeretné felhívni a figyelmet arra, hogy a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia új lehetőségeket teremtett arra, hogy a helyi és regionális szint megerősíthesse regionális versenyképességét és innovációs potenciálját, és fellendülhessen a regionális intelligens szakosodás. A régióknak és az egyetemeknek tehát a teljes balti-tengeri makrorégióban együtt kellene működniük, hogy a térség az intelligens szakosodási hálózatok mintaképévé válhasson, és ezen belül az egyes régiók központi problémáira és tevékenységeire, valamint a kiválóság és a kritikus tömeg hálózatépítés révén történő elérésére kellene összpontosítania. Ehhez létfontosságú a hármas és négyes spirál jellegű innovációs rendszerek fejlesztése és megerősítése a tudományos körökkel, a köz- és a magánszférával, valamint a balti-tengeri térség polgáraival együttműködésben; |
| --- | --- |

11.

szeretné felhívni a figyelmet arra, hogy a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia új lehetőségeket teremtett arra, hogy a helyi és regionális szint megerősíthesse regionális versenyképességét és innovációs potenciálját, és fellendülhessen a regionális intelligens szakosodás. A régióknak és az egyetemeknek tehát a teljes balti-tengeri makrorégióban együtt kellene működniük, hogy a térség az intelligens szakosodási hálózatok mintaképévé válhasson, és ezen belül az egyes régiók központi problémáira és tevékenységeire, valamint a kiválóság és a kritikus tömeg hálózatépítés révén történő elérésére kellene összpontosítania. Ehhez létfontosságú a hármas és négyes spirál jellegű innovációs rendszerek fejlesztése és megerősítése a tudományos körökkel, a köz- és a magánszférával, valamint a balti-tengeri térség polgáraival együttműködésben;

| 12. | azt javasolja, hogy a balti-tengeri térségben fekvő uniós tagállamok ösztönözzék a kutatóközpontokat arra, hogy saját térségük intelligens szakosodását támogató kutatási területekre összpontosítsanak, és hogy tudásukkal gazdagítsák az egész balti-tengeri térségre kiterjedő hálózati együttműködést. Fontos lenne a balti-tengeri térséggel határos nem uniós országokat is arra ösztönözni, hogy vegyenek részt a kutatási együttműködésben, többek közt a közös vízgyűjtő területet érintő környezetvédelmi és energiakérdésekben; |
| --- | --- |

12.

azt javasolja, hogy a balti-tengeri térségben fekvő uniós tagállamok ösztönözzék a kutatóközpontokat arra, hogy saját térségük intelligens szakosodását támogató kutatási területekre összpontosítsanak, és hogy tudásukkal gazdagítsák az egész balti-tengeri térségre kiterjedő hálózati együttműködést. Fontos lenne a balti-tengeri térséggel határos nem uniós országokat is arra ösztönözni, hogy vegyenek részt a kutatási együttműködésben, többek közt a közös vízgyűjtő területet érintő környezetvédelmi és energiakérdésekben;

| 13. | szeretné felhívni a figyelmet arra, hogy a gazdasági kohézió és a versenyképesség erősítése érdekében erősebb kapcsolatokra van szükség a kutatás, az innováció és az ágazati érdekelt felek között. Az üzleti szférának és az iparnak, valamint az egyetemeknek esélyt kell adni arra, hogy tevékenyebb szerepet játszhassanak a stratégiával kapcsolatos mindenfajta munkában; |
| --- | --- |

13.

szeretné felhívni a figyelmet arra, hogy a gazdasági kohézió és a versenyképesség erősítése érdekében erősebb kapcsolatokra van szükség a kutatás, az innováció és az ágazati érdekelt felek között. Az üzleti szférának és az iparnak, valamint az egyetemeknek esélyt kell adni arra, hogy tevékenyebb szerepet játszhassanak a stratégiával kapcsolatos mindenfajta munkában;

| 14. | az uniós és a nem uniós országok közötti innovációs és klaszterjellegű együttműködés fokozását, valamint a balti-tengeri térségbeli marketing terén folytatott együttműködés előmozdítását ajánlja az EU-n kívülről érkező befektetés és turizmus fellendítése végett. Ezek az intézkedések – a stratégia erős környezetvédelmi dimenziójával együtt – hathatós lépést jelentenek az Európa 2020 célkitűzéseinek a balti-tengeri térségben történő végrehajtása felé; |
| --- | --- |

14.

az uniós és a nem uniós országok közötti innovációs és klaszterjellegű együttműködés fokozását, valamint a balti-tengeri térségbeli marketing terén folytatott együttműködés előmozdítását ajánlja az EU-n kívülről érkező befektetés és turizmus fellendítése végett. Ezek az intézkedések – a stratégia erős környezetvédelmi dimenziójával együtt – hathatós lépést jelentenek az Európa 2020 célkitűzéseinek a balti-tengeri térségben történő végrehajtása felé;

| 15. | a fentiek fényében hangsúlyozza, hogy a balti-tengeri térség országainak ezeket a kérdéseket saját nemzeti reformprogramjaikban kellene kezelniük, és az ezzel kapcsolatos előkészítő munkába a helyi és regionális önkormányzatokat is szorosan be kellene vonni; |
| --- | --- |

15.

a fentiek fényében hangsúlyozza, hogy a balti-tengeri térség országainak ezeket a kérdéseket saját nemzeti reformprogramjaikban kellene kezelniük, és az ezzel kapcsolatos előkészítő munkába a helyi és regionális önkormányzatokat is szorosan be kellene vonni;

| 16. | megjegyzi, hogy a balti-tengeri térségre vonatkozó európai uniós stratégia legfőbb célja az, hogy csökkentsük a szennyezettség mértékét Európa legszennyezettebb tengerében és javítsuk a környezet állapotát. Ehhez kapcsolódóan biztosítani kell a környező uniós és EU-n kívüli régiók kiegyensúlyozott társadalmi és gazdasági fejlődését is; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy a balti-tengeri térségre vonatkozó európai uniós stratégia legfőbb célja az, hogy csökkentsük a szennyezettség mértékét Európa legszennyezettebb tengerében és javítsuk a környezet állapotát. Ehhez kapcsolódóan biztosítani kell a környező uniós és EU-n kívüli régiók kiegyensúlyozott társadalmi és gazdasági fejlődését is;

A stratégia külső dimenziója és az együttműködés jelentősége

| 17. | hangsúlyozza, hogy bár belső uniós stratégiáról van szó, a stratégia sikeréhez elengedhetetlen az Unión kívüli országokkal, különösen az Oroszországgal való együttműködés; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy bár belső uniós stratégiáról van szó, a stratégia sikeréhez elengedhetetlen az Unión kívüli országokkal, különösen az Oroszországgal való együttműködés;

| 18. | ki szeretné emelni, hogy 2011-ben Oroszország szövetségi szinten jóváhagyta Oroszország északnyugati körzetének 2020-ig szóló társadalmi és gazdasági fejlesztési stratégiáját. Az Északnyugat-Oroszországra vonatkozó stratégia célkitűzéseket fogalmaz meg a térség gazdaságával, infrastruktúrájával és logisztikájával kapcsolatban. Ez a stratégia remélhetőleg elősegíti majd a szorosabb stratégiai együttműködést az EU balti-tengeri térsége és Oroszország között, különös tekintettel a környezetvédelemre, a gazdaságra, a közlekedésre, az energiaügyre, az idegenforgalomra és a polgári védelemre; |
| --- | --- |

18.

ki szeretné emelni, hogy 2011-ben Oroszország szövetségi szinten jóváhagyta Oroszország északnyugati körzetének 2020-ig szóló társadalmi és gazdasági fejlesztési stratégiáját. Az Északnyugat-Oroszországra vonatkozó stratégia célkitűzéseket fogalmaz meg a térség gazdaságával, infrastruktúrájával és logisztikájával kapcsolatban. Ez a stratégia remélhetőleg elősegíti majd a szorosabb stratégiai együttműködést az EU balti-tengeri térsége és Oroszország között, különös tekintettel a környezetvédelemre, a gazdaságra, a közlekedésre, az energiaügyre, az idegenforgalomra és a polgári védelemre;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az Északi Dimenzió struktúráit, amennyire csak lehet, fel kell használni az EU és Oroszország közötti, a balti-tengeri térségen belüli szorosabb együttműködés keretében. Az Északi Dimenzióra vonatkozó politika a teljes északi térséget egyetlen egységnek tekinti azzal a céllal, hogy megerősödjön a koordináció a balti- és a Barents-tengeri térségen belüli különböző együttműködési mechanizmusok között; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az Északi Dimenzió struktúráit, amennyire csak lehet, fel kell használni az EU és Oroszország közötti, a balti-tengeri térségen belüli szorosabb együttműködés keretében. Az Északi Dimenzióra vonatkozó politika a teljes északi térséget egyetlen egységnek tekinti azzal a céllal, hogy megerősödjön a koordináció a balti- és a Barents-tengeri térségen belüli különböző együttműködési mechanizmusok között;

| 20. | örömmel fogadja és támogatja a helyi és regionális szint által a – különösen Szentpétervár városával és a leningrádi térséggel való – gyakorlati együttműködés kialakítására tett konkrét lépéseket. Jó példa ilyen alulról kiinduló megközelítésre az úgynevezett turkui folyamat, amely Turku városának, Délnyugat-Finnországnak, valamint Hamburg és Szentpétervár városának közös kezdeményezése; |
| --- | --- |

20.

örömmel fogadja és támogatja a helyi és regionális szint által a – különösen Szentpétervár városával és a leningrádi térséggel való – gyakorlati együttműködés kialakítására tett konkrét lépéseket. Jó példa ilyen alulról kiinduló megközelítésre az úgynevezett turkui folyamat, amely Turku városának, Délnyugat-Finnországnak, valamint Hamburg és Szentpétervár városának közös kezdeményezése;

Többszintű kormányzás. A városok és régiók szerepe a stratégia végrehajtásában

| 21. | örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság közleménye a legfőbb érdekelt felek (nemzeti kapcsolattartók, a kiemelt területek koordinátorai, a horizontális intézkedések vezetői, a kiemelt projektek vezetői) szerepének és felelősségi körének meghatározásakor figyelembe veszi a stratégia rugalmas, de céltudatos végrehajtásának és irányításának megerősítésére vonatkozó, a balti-tengeri stratégiáról szóló RB-véleményben (CdR 255/2009 fin) megfogalmazott szempontokat; |
| --- | --- |

21.

örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság közleménye a legfőbb érdekelt felek (nemzeti kapcsolattartók, a kiemelt területek koordinátorai, a horizontális intézkedések vezetői, a kiemelt projektek vezetői) szerepének és felelősségi körének meghatározásakor figyelembe veszi a stratégia rugalmas, de céltudatos végrehajtásának és irányításának megerősítésére vonatkozó, a balti-tengeri stratégiáról szóló RB-véleményben (CdR 255/2009 fin) megfogalmazott szempontokat;

| 22. | helyes irányba tett lépésnek tartja a stratégia irányítási struktúrájának egyértelműbbé és hatékonyabbá tételére irányuló európai bizottsági javaslatokat, azonban aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a városoknak és a régióknak a stratégia végrehajtásában játszott szerepe nem kap elég figyelmet. Ezért azt javasolja, hogy mind a stratégiában, mind pedig a felülvizsgált cselekvési tervben egyértelműen említsék meg, hogy a végrehajtás során mindvégig érvényesülnie kell a többszintű kormányzás elvének; |
| --- | --- |

22.

helyes irányba tett lépésnek tartja a stratégia irányítási struktúrájának egyértelműbbé és hatékonyabbá tételére irányuló európai bizottsági javaslatokat, azonban aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a városoknak és a régióknak a stratégia végrehajtásában játszott szerepe nem kap elég figyelmet. Ezért azt javasolja, hogy mind a stratégiában, mind pedig a felülvizsgált cselekvési tervben egyértelműen említsék meg, hogy a végrehajtás során mindvégig érvényesülnie kell a többszintű kormányzás elvének;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a makroregionális stratégiák sikere Európa-szerte nagymértékben attól függ, hogy a helyi és regionális érdekelt felek mennyire kötelezik el magukat a célok teljesítése mellett, illetve mennyire járulnak ahhoz hozzá. Létfontosságú továbbá a magánszféra bevonása is. A politikai érdekelt feleknek egyértelműen el kell kötelezniük magukat és vezető szerepet kell vállalniuk ahhoz, hogy az összes részt vevő országban haladást lehessen elérni a stratégia végrehajtása terén; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a makroregionális stratégiák sikere Európa-szerte nagymértékben attól függ, hogy a helyi és regionális érdekelt felek mennyire kötelezik el magukat a célok teljesítése mellett, illetve mennyire járulnak ahhoz hozzá. Létfontosságú továbbá a magánszféra bevonása is. A politikai érdekelt feleknek egyértelműen el kell kötelezniük magukat és vezető szerepet kell vállalniuk ahhoz, hogy az összes részt vevő országban haladást lehessen elérni a stratégia végrehajtása terén;

| 24. | rámutat, hogy továbbra is szükség van a helyi és regionális érdekelt feleknek a balti-tengeri stratégia végrehajtásába való szélesebb körű bevonására. Ezt nemcsak a stratégia cselekvési tervének frissítésekor kell figyelembe venni, de a különféle érdekelt felek szerepének meghatározásakor is. Jelenleg például a kiemelt területek koordinátorai közül sokan ágazati minisztériumokban vagy más központi kormányzati szerveknél dolgoznak. Különösen a nemzeti kapcsolattartóktól kellene megkövetelni, hogy tartsanak rendszeres kapcsolatot helyi és regionális önkormányzatokkal és szervezetekkel; |
| --- | --- |

24.

rámutat, hogy továbbra is szükség van a helyi és regionális érdekelt feleknek a balti-tengeri stratégia végrehajtásába való szélesebb körű bevonására. Ezt nemcsak a stratégia cselekvési tervének frissítésekor kell figyelembe venni, de a különféle érdekelt felek szerepének meghatározásakor is. Jelenleg például a kiemelt területek koordinátorai közül sokan ágazati minisztériumokban vagy más központi kormányzati szerveknél dolgoznak. Különösen a nemzeti kapcsolattartóktól kellene megkövetelni, hogy tartsanak rendszeres kapcsolatot helyi és regionális önkormányzatokkal és szervezetekkel;

Finanszírozás. Nyomonkövetési és értékelési rendszer

| 25. | megjegyzi, hogy bár a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégiát akkor hagyták jóvá, amikor a jelenlegi uniós tervezési időszak már megkezdődött, a strukturális alapokból finanszírozott különféle programoknak köszönhetően a stratégiát támogató nagyszámú projekt kivitelezése vált lehetővé. A balti-tengeri térségben megvalósított európai területi együttműködési programok igen fontos finanszírozási eszközt jelentenek, különösen a helyi és regionális szintű tevékenységek előmozdításában; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy bár a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégiát akkor hagyták jóvá, amikor a jelenlegi uniós tervezési időszak már megkezdődött, a strukturális alapokból finanszírozott különféle programoknak köszönhetően a stratégiát támogató nagyszámú projekt kivitelezése vált lehetővé. A balti-tengeri térségben megvalósított európai területi együttműködési programok igen fontos finanszírozási eszközt jelentenek, különösen a helyi és regionális szintű tevékenységek előmozdításában;

| 26. | felhívja a figyelmet arra, hogy hiány van olyan támogatási eszközökből, amelyek alkalmasak a nemzeteket átfogó és a több érdekelt félre is kiterjedő projektek finanszírozására. Az, hogy az egyes partnerekre vonatkozó finanszírozási döntéseket más-más időpontban hozzák meg, különböző finanszírozási források használata esetén problémát jelent, és jelentősen lassítja a végrehajtást. Nem feltétlenül vannak összehangolva a finanszírozási döntések, és egyes partnerek támogatás nélkül maradhatnak, ami hátráltathatja a projektek elindítását; |
| --- | --- |

26.

felhívja a figyelmet arra, hogy hiány van olyan támogatási eszközökből, amelyek alkalmasak a nemzeteket átfogó és a több érdekelt félre is kiterjedő projektek finanszírozására. Az, hogy az egyes partnerekre vonatkozó finanszírozási döntéseket más-más időpontban hozzák meg, különböző finanszírozási források használata esetén problémát jelent, és jelentősen lassítja a végrehajtást. Nem feltétlenül vannak összehangolva a finanszírozási döntések, és egyes partnerek támogatás nélkül maradhatnak, ami hátráltathatja a projektek elindítását;

| 27. | fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottság által 2011 októberében közzétett rendelettervezetek kötelezik a tagállamokat arra, hogy a strukturális alapokhoz kapcsolódó új programok kidolgozásakor és végrehajtásakor figyelembe vegyék az esetlegesen meglévő makroregionális stratégiát, és hangsúlyozza, hogy a balti-tengeri térségre vonatkozó új, nemzeteket átfogó programnak különösen összhangban kell lennie a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia prioritásaival. Az elkövetkező tervezési időszakra vonatkozó projekteket rögtön 2014 elején meg kell kezdeni, hogy a projektek folyamatossága érdekében el lehessen kerülni a szükségtelen késedelmeket; |
| --- | --- |

27.

fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottság által 2011 októberében közzétett rendelettervezetek kötelezik a tagállamokat arra, hogy a strukturális alapokhoz kapcsolódó új programok kidolgozásakor és végrehajtásakor figyelembe vegyék az esetlegesen meglévő makroregionális stratégiát, és hangsúlyozza, hogy a balti-tengeri térségre vonatkozó új, nemzeteket átfogó programnak különösen összhangban kell lennie a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia prioritásaival. Az elkövetkező tervezési időszakra vonatkozó projekteket rögtön 2014 elején meg kell kezdeni, hogy a projektek folyamatossága érdekében el lehessen kerülni a szükségtelen késedelmeket;

| 28. | rámutat, hogy tisztázni kell, mennyiben járulnak hozzá a strukturális alapok támogatásával működő nemzeti programok a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia végrehajtásához, figyelembe véve a tagállamokon belül a régiók közötti különbségeket és a régiók fejlesztési igényeit. Ha kiemelt figyelmet fordítanak arra, hogy a nemzeti programok tevékenységeiben előtérbe kerüljön a regionális intelligens szakosodás, az hatalmas lehetőségeket kínál a stratégia célkitűzéseinek elérésére. Emellett az egyes tagállamok és az Európai Bizottság közötti partnerségi szerződésnek is utalást kellene tartalmaznia az uniós balti-tengeri stratégiára; |
| --- | --- |

28.

rámutat, hogy tisztázni kell, mennyiben járulnak hozzá a strukturális alapok támogatásával működő nemzeti programok a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia végrehajtásához, figyelembe véve a tagállamokon belül a régiók közötti különbségeket és a régiók fejlesztési igényeit. Ha kiemelt figyelmet fordítanak arra, hogy a nemzeti programok tevékenységeiben előtérbe kerüljön a regionális intelligens szakosodás, az hatalmas lehetőségeket kínál a stratégia célkitűzéseinek elérésére. Emellett az egyes tagállamok és az Európai Bizottság közötti partnerségi szerződésnek is utalást kellene tartalmaznia az uniós balti-tengeri stratégiára;

| 29. | fontosnak tartja, hogy biztosítsák a kezdőfinanszírozást – mint a projektek közötti együttműködés előmozdításának eszközét –, amint azt az európai bizottsági közlemény is javasolja, mivel ezáltal mind a helyi és regionális érdekelt feleket, mind pedig a szervezetek és a civil társadalom képviselőit jobban be lehet vonni a projekttevékenységekbe; |
| --- | --- |

29.

fontosnak tartja, hogy biztosítsák a kezdőfinanszírozást – mint a projektek közötti együttműködés előmozdításának eszközét –, amint azt az európai bizottsági közlemény is javasolja, mivel ezáltal mind a helyi és regionális érdekelt feleket, mind pedig a szervezetek és a civil társadalom képviselőit jobban be lehet vonni a projekttevékenységekbe;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a jövőben a finanszírozást közvetlenül a stratégia végrehajtására irányuló intézkedésekre kell irányítani, és lehetővé kell tenni a különböző finanszírozási formák ötvözését. A közfinanszírozáson kívül elő kell mozdítani a különféle finanszírozást nyújtó intézmények által kínált szolgáltatások igénybevételét, és hangsúlyozni kell a magánfinanszírozás szerepét. Ki kell dolgozni azokat a technikákat, amelyek révén több nemzetközi együttműködési intézkedést lehet beépíteni azokba a projektekbe, amelyeket a strukturális alapok támogatásával működő nemzeti programok finanszíroznak; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a jövőben a finanszírozást közvetlenül a stratégia végrehajtására irányuló intézkedésekre kell irányítani, és lehetővé kell tenni a különböző finanszírozási formák ötvözését. A közfinanszírozáson kívül elő kell mozdítani a különféle finanszírozást nyújtó intézmények által kínált szolgáltatások igénybevételét, és hangsúlyozni kell a magánfinanszírozás szerepét. Ki kell dolgozni azokat a technikákat, amelyek révén több nemzetközi együttműködési intézkedést lehet beépíteni azokba a projektekbe, amelyeket a strukturális alapok támogatásával működő nemzeti programok finanszíroznak;

| 31. | örömmel fogadja az Európai Bizottság közleményében javasolt mutatókat a stratégia végrehajtásának nyomon követésére, viszont hangsúlyozza, hogy a nyomonkövetési és kiértékelési rendszernek minél egyszerűbbnek kell lennie, és olyan mutatókon kell alapulnia, amelyek valósághűen tudják szemléltetni a stratégián alapuló együttműködés révén elért eredményeket. A Régiók Bizottsága kész részt venni a mutatók kidolgozásáról és kiválasztásáról szóló vitában; |
| --- | --- |

31.

örömmel fogadja az Európai Bizottság közleményében javasolt mutatókat a stratégia végrehajtásának nyomon követésére, viszont hangsúlyozza, hogy a nyomonkövetési és kiértékelési rendszernek minél egyszerűbbnek kell lennie, és olyan mutatókon kell alapulnia, amelyek valósághűen tudják szemléltetni a stratégián alapuló együttműködés révén elért eredményeket. A Régiók Bizottsága kész részt venni a mutatók kidolgozásáról és kiválasztásáról szóló vitában;

A kommunikáció elősegítése és az érdekelt felek bevonása

| 32. | hangsúlyozza, hogy a makroregionális stratégiák végrehajtásához átlátható döntéshozatalra, átfogó információcserére és közös gyakorlatok kidolgozására van szükség minden szinten. Különösen az információáramlást kell javítani a balti-tengeri térségben fekvő tagállamokon belül és azok között. Ez elősegíti a stratégia célkitűzéseinek megvalósítása iránti szélesebb körű elköteleződést; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a makroregionális stratégiák végrehajtásához átlátható döntéshozatalra, átfogó információcserére és közös gyakorlatok kidolgozására van szükség minden szinten. Különösen az információáramlást kell javítani a balti-tengeri térségben fekvő tagállamokon belül és azok között. Ez elősegíti a stratégia célkitűzéseinek megvalósítása iránti szélesebb körű elköteleződést;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a stratégiáról szóló kommunikáció fokozásával a lakosság is tájékozottabb lenne az EU tevékenységeivel kapcsolatban. A stratégia számára készített internetoldalak és a stratégia cselekvési tervének naprakésszé tételére irányuló nyilvános konzultáció is a megfelelő irányba tett lépés; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a stratégiáról szóló kommunikáció fokozásával a lakosság is tájékozottabb lenne az EU tevékenységeivel kapcsolatban. A stratégia számára készített internetoldalak és a stratégia cselekvési tervének naprakésszé tételére irányuló nyilvános konzultáció is a megfelelő irányba tett lépés;

| 34. | azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a finanszírozási programokkal kapcsolatos tájékoztatást rendszerezetten gyűjtsék össze, és az információkat úgy tegyék közzé, hogy mind nemzeti, mind helyi szinten központilag lehessen pénzügyi tanácsadást nyújtani. Jelenleg az okoz gondot, hogy a projektekben érdekelt feleknek nincs kellő hozzáférésük az információkhoz. Hatékonyabbá kellene tenni a megfelelő finanszírozási eszközökre vonatkozó információk terjesztését, hogy a szereplőknek ne okozzon problémát a céljaiknak megfelelő eszközök kiválasztása; |
| --- | --- |

34.

azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a finanszírozási programokkal kapcsolatos tájékoztatást rendszerezetten gyűjtsék össze, és az információkat úgy tegyék közzé, hogy mind nemzeti, mind helyi szinten központilag lehessen pénzügyi tanácsadást nyújtani. Jelenleg az okoz gondot, hogy a projektekben érdekelt feleknek nincs kellő hozzáférésük az információkhoz. Hatékonyabbá kellene tenni a megfelelő finanszírozási eszközökre vonatkozó információk terjesztését, hogy a szereplőknek ne okozzon problémát a céljaiknak megfelelő eszközök kiválasztása;

Összegzés

| 35. | megjegyzi, hogy a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia új lehetőségeket teremtett a tagállamoknak, a régióknak és a településeknek a regionális versenyképesség és az innovációs potenciál megerősítésére és az intelligens regionális szakosodásra. A stratégiának köszönhetően nőtt a helyi és regionális érdekelt felek általános érdeklődése és elkötelezettsége a balti-tengeri együttműködés iránt, továbbá megerősödtek és gyarapodtak az új együttműködési formák; |
| --- | --- |

35.

megjegyzi, hogy a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia új lehetőségeket teremtett a tagállamoknak, a régióknak és a településeknek a regionális versenyképesség és az innovációs potenciál megerősítésére és az intelligens regionális szakosodásra. A stratégiának köszönhetően nőtt a helyi és regionális érdekelt felek általános érdeklődése és elkötelezettsége a balti-tengeri együttműködés iránt, továbbá megerősödtek és gyarapodtak az új együttműködési formák;

| 36. | célszerűnek tartja, hogy a Régiók Bizottsága a 2012 végén közzéteendő aktualizált cselekvési terv alapján továbbra is aktívan nyomon kövesse a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia végrehajtását, észrevételeit és következtetéseit pedig ismertesse a makroregionális stratégiákról szóló szélesebb körű vita során, kiemelt figyelmet fordítva a következő, 2014–2020 közötti uniós tervezési időszakra; |
| --- | --- |

36.

célszerűnek tartja, hogy a Régiók Bizottsága a 2012 végén közzéteendő aktualizált cselekvési terv alapján továbbra is aktívan nyomon kövesse a balti-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia végrehajtását, észrevételeit és következtetéseit pedig ismertesse a makroregionális stratégiákról szóló szélesebb körű vita során, kiemelt figyelmet fordítva a következő, 2014–2020 közötti uniós tervezési időszakra;

Kelt Brüsszelben, 2012. október 10-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/16

---

A Régiók Bizottsága véleménye – 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv

2012/C 391/04

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | kéri a helyi és regionális önkormányzatok szerepének kellő elismerését, illetve adekvát erőforrásokkal és kapacitással, valamint megfelelő kormányzati eszközökkel történő támogatását, mivel az önkormányzatok élvonalbeli szerepkört látnak el, vagy közvetlenül a helyi fenntartható energetikai projektek partnereiként, vagy pedig az új infrastruktúrák tervezése, az engedélyezések, a beruházások, a közbeszerzések, a termelés és az energiafogyasztás terén; |
| --- | --- |

—

kéri a helyi és regionális önkormányzatok szerepének kellő elismerését, illetve adekvát erőforrásokkal és kapacitással, valamint megfelelő kormányzati eszközökkel történő támogatását, mivel az önkormányzatok élvonalbeli szerepkört látnak el, vagy közvetlenül a helyi fenntartható energetikai projektek partnereiként, vagy pedig az új infrastruktúrák tervezése, az engedélyezések, a beruházások, a közbeszerzések, a termelés és az energiafogyasztás terén;

| — | megerősíti, hogy az energiaszállító hálózatok előmozdításának és az integrációnak elsőbbséget kell biztosítani a különféle decentralizált forrásokból (többek között a szélenergia, a vízenergia, a geotermikus energia, a napenergia vagy a biomassza) helyi szinten termelt megújuló energia elosztó hálózatainak esetében. E célból intelligensebbé kell tenni az energiaszállítási és -elosztási infrastruktúrákat (smart grid) és a hatékony versenyre kell alapozni, amely valódi haszonhoz vezethet a végső fogyasztók számára; |
| --- | --- |

—

megerősíti, hogy az energiaszállító hálózatok előmozdításának és az integrációnak elsőbbséget kell biztosítani a különféle decentralizált forrásokból (többek között a szélenergia, a vízenergia, a geotermikus energia, a napenergia vagy a biomassza) helyi szinten termelt megújuló energia elosztó hálózatainak esetében. E célból intelligensebbé kell tenni az energiaszállítási és -elosztási infrastruktúrákat (smart grid) és a hatékony versenyre kell alapozni, amely valódi haszonhoz vezethet a végső fogyasztók számára;

| — | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy eleget tegyünk az energiarendszer rugalmassága iránti egyre növekvő igénynek, valamennyi feszültségszint esetében megfelelő tárolási technológiákra van szükség, amelyek – mint például a szivattyús tározós erőművek – nagyüzemi léptékben lehetővé teszik a felesleg tárolását és későbbi visszanyerését; e téren stratégiai eszközöket kell kidolgozni és alkalmazni a technológia kutatása és fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy eleget tegyünk az energiarendszer rugalmassága iránti egyre növekvő igénynek, valamennyi feszültségszint esetében megfelelő tárolási technológiákra van szükség, amelyek – mint például a szivattyús tározós erőművek – nagyüzemi léptékben lehetővé teszik a felesleg tárolását és későbbi visszanyerését; e téren stratégiai eszközöket kell kidolgozni és alkalmazni a technológia kutatása és fejlesztése érdekében;

| — | azt ajánlja, hogy ösztönözzék az információs és kommunikációs technológiáknak (ikt-k) az innováció megvalósítóiként, valamint az energiafogyasztással kapcsolatos információk és megoldások terjesztőiként betöltött szerepét az olyan stratégiai ágazatokban, mint az intelligens városok, melyek a fenntartható mobilitással, az intelligens elosztási infrastruktúrákkal (smart grid), illetve a fenntartható építéssel kapcsolatos politikákat foglalnak magukban; |
| --- | --- |

—

azt ajánlja, hogy ösztönözzék az információs és kommunikációs technológiáknak (ikt-k) az innováció megvalósítóiként, valamint az energiafogyasztással kapcsolatos információk és megoldások terjesztőiként betöltött szerepét az olyan stratégiai ágazatokban, mint az intelligens városok, melyek a fenntartható mobilitással, az intelligens elosztási infrastruktúrákkal (smart grid), illetve a fenntartható építéssel kapcsolatos politikákat foglalnak magukban;

| — | hangsúlyozza, mennyire sürgős egyrészt az energiával kapcsolatos belső piac 2014-re történő teljes megvalósítása, amely hozzájárul az elérhető áron történő energiaellátáshoz, másrészt annak 2015-ig történő megszüntetése, hogy bizonyos tagállamok külön utakon járjanak az energiaügy területén, valamint a források egyenlő elosztása a régiók között, továbbá az európai energiagazdaság keretfeltételeinek oly módon történő stabilizálása és javítása, hogy az energiaügyi átállás többletköltségeit korlátozni lehessen. |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, mennyire sürgős egyrészt az energiával kapcsolatos belső piac 2014-re történő teljes megvalósítása, amely hozzájárul az elérhető áron történő energiaellátáshoz, másrészt annak 2015-ig történő megszüntetése, hogy bizonyos tagállamok külön utakon járjanak az energiaügy területén, valamint a források egyenlő elosztása a régiók között, továbbá az európai energiagazdaság keretfeltételeinek oly módon történő stabilizálása és javítása, hogy az energiaügyi átállás többletköltségeit korlátozni lehessen.

| Előadó | Ugo CAPPELLACCI (IT/EPP), Szardínia autonóm régió elnöke |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv

  COM(2011) 885 final |

Előadó

Ugo CAPPELLACCI (IT/EPP), Szardínia autonóm régió elnöke

Referenciaszöveg

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv

COM(2011) 885 final

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

A.   Az energiarendszerek átalakítására vonatkozó európai stratégia

| 1. | egyetért azzal, hogy sürgető szükség van egy hosszú távú európai stratégia meghatározására az energiaágazatban, mely kézzelfogható módon tud hozzájárulni az Európai Unió 2050-re történő szén-dioxid-mentesítésére irányuló célkitűzés megvalósításához. Az energiarendszer átalakítása egyfajta felelősségvállalás a jövő nemzedékeivel szemben, emellett valódi lehetőséget jelent a növekedés, a fejlesztés, a foglalkoztatás, a versenyképesség és az energiafüggetlenség megerősítése terén Európa számára; |
| --- | --- |

1.

egyetért azzal, hogy sürgető szükség van egy hosszú távú európai stratégia meghatározására az energiaágazatban, mely kézzelfogható módon tud hozzájárulni az Európai Unió 2050-re történő szén-dioxid-mentesítésére irányuló célkitűzés megvalósításához. Az energiarendszer átalakítása egyfajta felelősségvállalás a jövő nemzedékeivel szemben, emellett valódi lehetőséget jelent a növekedés, a fejlesztés, a foglalkoztatás, a versenyképesség és az energiafüggetlenség megerősítése terén Európa számára;

| 2. | örömmel fogadja a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervet, de úgy véli, hogy az nem kellően részletes és világos ahhoz, hogy már ma és 2020 után is iránymutatást nyújtson a tagállamoknak, a regionális és helyi önkormányzatoknak és a befektetőknek az új energetikai modell kialakításával kapcsolatos döntéseik meghozatalához, és megfelelő tervezési biztonságot teremtsen; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy mindezt most konkrét intézkedésekre vonatkozó határozatoknak kell követniük. Mérlegelni lehetne például a fosszilis tüzelőanyagok állami támogatására vonatkozó tiltás bevezetését; |
| --- | --- |

2.

örömmel fogadja a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervet, de úgy véli, hogy az nem kellően részletes és világos ahhoz, hogy már ma és 2020 után is iránymutatást nyújtson a tagállamoknak, a regionális és helyi önkormányzatoknak és a befektetőknek az új energetikai modell kialakításával kapcsolatos döntéseik meghozatalához, és megfelelő tervezési biztonságot teremtsen; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy mindezt most konkrét intézkedésekre vonatkozó határozatoknak kell követniük. Mérlegelni lehetne például a fosszilis tüzelőanyagok állami támogatására vonatkozó tiltás bevezetését;

| 3. | hiányolja, hogy az ütemtervben nem értékelik a kiindulási helyzetet abból a szempontból, hogy a 2020-as energetikai stratégia milyen célkitűzéseket fogalmaz meg erre az évtizedre vonatkozóan. Pedig szükség lenne erre, még mielőtt meghatároznák azokat a 2030-ra vonatkozó célokat és politikai keretet, amelyekre az ütemterv utolsó következtetése vonatkozik. Arra is szükség van, hogy az energiarendszer átalakításának folyamata tartalmazzon közbülső szakaszokat 2030-ban és 2040-ben, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervében
   (1) a kibocsátásokra vonatkozóan előírt célkitűzésekkel összhangban. Egy szakaszokra bontott ütemterv magában foglalhatná a tüzelőanyagok/energiaforrások átmeneti alkalmazását a fokozatos átalakítás részeként, gondoskodva az energetikai függetlenségről és az energiabiztonságról. Ezen túlmenően megkönnyítené a konkrét eredmények elérését, a nyomon követést és az intézkedések értékelését; |
| --- | --- |

3.

hiányolja, hogy az ütemtervben nem értékelik a kiindulási helyzetet abból a szempontból, hogy a 2020-as energetikai stratégia milyen célkitűzéseket fogalmaz meg erre az évtizedre vonatkozóan. Pedig szükség lenne erre, még mielőtt meghatároznák azokat a 2030-ra vonatkozó célokat és politikai keretet, amelyekre az ütemterv utolsó következtetése vonatkozik. Arra is szükség van, hogy az energiarendszer átalakításának folyamata tartalmazzon közbülső szakaszokat 2030-ban és 2040-ben, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervében
   (1) a kibocsátásokra vonatkozóan előírt célkitűzésekkel összhangban. Egy szakaszokra bontott ütemterv magában foglalhatná a tüzelőanyagok/energiaforrások átmeneti alkalmazását a fokozatos átalakítás részeként, gondoskodva az energetikai függetlenségről és az energiabiztonságról. Ezen túlmenően megkönnyítené a konkrét eredmények elérését, a nyomon követést és az intézkedések értékelését;

| 4. | úgy véli, hogy a dokumentumban elfogadott „technológiasemleges” megközelítés nem megfelelő és azt újra kellene gondolni annak érdekében, hogy hosszú távon azok a megközelítések, technológiák és tüzelőanyagok kapjanak kiemelt szerepet, amelyektől biztos eredmények várhatók, illetve amelyek alkalmazhatósága fenntartható és biztonságos, figyelembe véve a megújuló energiaforrásokkal és az innovatív technológiákkal kapcsolatban rendelkezésre álló tapasztalatokat és ismereteket. Ezen túlmenően az energiarendszer fenntartható irányba történő átalakítása nem hagyhatja figyelmen kívül az erőforrások rendelkezésre állásának a jelenlegi gazdasági válság miatti megváltozását, valamint az abból fakadó lehetséges gazdasági és társadalmi következményeket; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a dokumentumban elfogadott „technológiasemleges” megközelítés nem megfelelő és azt újra kellene gondolni annak érdekében, hogy hosszú távon azok a megközelítések, technológiák és tüzelőanyagok kapjanak kiemelt szerepet, amelyektől biztos eredmények várhatók, illetve amelyek alkalmazhatósága fenntartható és biztonságos, figyelembe véve a megújuló energiaforrásokkal és az innovatív technológiákkal kapcsolatban rendelkezésre álló tapasztalatokat és ismereteket. Ezen túlmenően az energiarendszer fenntartható irányba történő átalakítása nem hagyhatja figyelmen kívül az erőforrások rendelkezésre állásának a jelenlegi gazdasági válság miatti megváltozását, valamint az abból fakadó lehetséges gazdasági és társadalmi következményeket;

| 5. | meg van győződve a környezetvédelmi és a szociálpolitika egymásrautaltságának fontosságáról, és ebből fakadóan arról, hogy mindenkinek egyenlő mértékben kell hozzáférnie a biztonságos, fenntartható és megfizethető, a lehető legcsekélyebb környezeti hatással járó energiához, közép- és hosszú távon egyaránt, valamint hogy mindenkinek biztosítani kell a megújuló energiák terén a háztartási fogyasztás szabályozását segítő, illetve a helyi termelésre alkalmas eszközökhöz való hozzáférést, megfizethető áron; |
| --- | --- |

5.

meg van győződve a környezetvédelmi és a szociálpolitika egymásrautaltságának fontosságáról, és ebből fakadóan arról, hogy mindenkinek egyenlő mértékben kell hozzáférnie a biztonságos, fenntartható és megfizethető, a lehető legcsekélyebb környezeti hatással járó energiához, közép- és hosszú távon egyaránt, valamint hogy mindenkinek biztosítani kell a megújuló energiák terén a háztartási fogyasztás szabályozását segítő, illetve a helyi termelésre alkalmas eszközökhöz való hozzáférést, megfizethető áron;

| 6. | kéri a helyi és regionális önkormányzatok bevonását az energiapolitikák, így például az energia szénmentesítését célzó politika meghatározásának folyamatába az energiahatékonyság, a fogyasztás szabályozása, a termelés és az új technológiák tekintetében; az ütemterv felülvizsgálatát a helyi és regionális önkormányzatok lehetőségeivel és igényeivel összhangban; valamint a területi önkormányzatok fontos szerepével arányban álló megfelelő erőforrások, kapacitások és irányítási eszközök biztosítását; |
| --- | --- |

6.

kéri a helyi és regionális önkormányzatok bevonását az energiapolitikák, így például az energia szénmentesítését célzó politika meghatározásának folyamatába az energiahatékonyság, a fogyasztás szabályozása, a termelés és az új technológiák tekintetében; az ütemterv felülvizsgálatát a helyi és regionális önkormányzatok lehetőségeivel és igényeivel összhangban; valamint a területi önkormányzatok fontos szerepével arányban álló megfelelő erőforrások, kapacitások és irányítási eszközök biztosítását;

B.   Hatásértékelés a helyszínen és társadalmi kihatások

| 7. | rámutat, hogy az energiarendszerek átalakítása erőfeszítéseket tesz szükségessé, és eltérő következményekkel jár majd az egyes régiók energiaprofiljától és a rendelkezésükre álló energiaforrásoktól függően, és hogy egy európai fellépés energiával kapcsolatos esetleges gazdasági, pénzügyi és adminisztratív költségeit részletes hatásértékelés alapján kell megindokolni, kellően figyelembe véve a helyi és regionális szintre jellemző realitásokat, különösen az energiaügy területén tapasztalható külön utakon járás szempontjait; |
| --- | --- |

7.

rámutat, hogy az energiarendszerek átalakítása erőfeszítéseket tesz szükségessé, és eltérő következményekkel jár majd az egyes régiók energiaprofiljától és a rendelkezésükre álló energiaforrásoktól függően, és hogy egy európai fellépés energiával kapcsolatos esetleges gazdasági, pénzügyi és adminisztratív költségeit részletes hatásértékelés alapján kell megindokolni, kellően figyelembe véve a helyi és regionális szintre jellemző realitásokat, különösen az energiaügy területén tapasztalható külön utakon járás szempontjait;

| 8. | egyetért azzal, hogy az energiarendszerek strukturális átalakítása magában foglalja az infrastruktúrák kiépítését és/vagy korszerűsítését, és utal arra, hogy az átalakítás költségei nem lesznek egységesek Európa különböző régióiban, ami további veszélyt jelent a társadalmi kohézióra nézve; |
| --- | --- |

8.

egyetért azzal, hogy az energiarendszerek strukturális átalakítása magában foglalja az infrastruktúrák kiépítését és/vagy korszerűsítését, és utal arra, hogy az átalakítás költségei nem lesznek egységesek Európa különböző régióiban, ami további veszélyt jelent a társadalmi kohézióra nézve;

| 9. | olyan eszközök kidolgozását javasolja, amelyek alkalmasak az energiarendszerek átalakítása által a területi szintre gyakorolt hatások gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból történő elemzésére. Felhívja a figyelmet arra, hogy fontos a politikák értékelésére használt legáltalánosabb makrogazdasági mutatók minőségének javítása, illetve hatókörének növelése, kiegészítve egyrészről a fenntarthatóság szempontjából elemzett energiapolitika tematikájával, és másrészről egy olyan szociális és környezeti dimenzióval, mely képes megjeleníteni a különbségeket a társadalmi kohézió, az alapvető javak és szolgáltatások hozzáférhetősége és megfizethetősége, az egészségi állapot, a szegénység terén, ideértve az energiaszegénységet, a természeti erőforrásokat és általánosságban az életminőséget; |
| --- | --- |

9.

olyan eszközök kidolgozását javasolja, amelyek alkalmasak az energiarendszerek átalakítása által a területi szintre gyakorolt hatások gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból történő elemzésére. Felhívja a figyelmet arra, hogy fontos a politikák értékelésére használt legáltalánosabb makrogazdasági mutatók minőségének javítása, illetve hatókörének növelése, kiegészítve egyrészről a fenntarthatóság szempontjából elemzett energiapolitika tematikájával, és másrészről egy olyan szociális és környezeti dimenzióval, mely képes megjeleníteni a különbségeket a társadalmi kohézió, az alapvető javak és szolgáltatások hozzáférhetősége és megfizethetősége, az egészségi állapot, a szegénység terén, ideértve az energiaszegénységet, a természeti erőforrásokat és általánosságban az életminőséget;

C.   A helyi és regionális önkormányzatok szerepe

| 10. | meggyőződése, hogy ahhoz, hogy globális eredményeket érjünk el az energiaágazatban, helyi szinten végrehajtandó intézkedésekre van szükség. Ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a területi célkitűzések létezése már hatékonynak bizonyult számos helyi és regionális összefüggésben, mint a többszintű kormányzás kifejeződése az energiarendszer átalakításának szolgálatában; |
| --- | --- |

10.

meggyőződése, hogy ahhoz, hogy globális eredményeket érjünk el az energiaágazatban, helyi szinten végrehajtandó intézkedésekre van szükség. Ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a területi célkitűzések létezése már hatékonynak bizonyult számos helyi és regionális összefüggésben, mint a többszintű kormányzás kifejeződése az energiarendszer átalakításának szolgálatában;

| 11. | hangsúlyozza, hogy fontos a határokon átnyúló együttműködés és szolidaritás az új energiarendszerben, következésképpen szükség van az európai szintű koordinációra. A kormányzás minden szintjén erőfeszítésre van szükség, és nem lehet eltekinteni a regionális és helyi önkormányzatokkal való szoros együttműködéstől, továbbá egyértelműen meg kell határozni a szerepeket és az interakció mechanizmusait; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy fontos a határokon átnyúló együttműködés és szolidaritás az új energiarendszerben, következésképpen szükség van az európai szintű koordinációra. A kormányzás minden szintjén erőfeszítésre van szükség, és nem lehet eltekinteni a regionális és helyi önkormányzatokkal való szoros együttműködéstől, továbbá egyértelműen meg kell határozni a szerepeket és az interakció mechanizmusait;

| 12. | kéri a helyi és regionális önkormányzatok szerepének kellő elismerését, illetve adekvát erőforrásokkal és kapacitással, valamint megfelelő kormányzati eszközökkel történő támogatását, mivel az önkormányzatok élvonalbeli szerepkört látnak el, vagy közvetlenül a helyi fenntartható energetikai projektek partnereiként, vagy pedig az új infrastruktúrák tervezése, az engedélyezések, a beruházások, a közbeszerzések, a termelés és az energiafogyasztás terén. Ezenkívül a társadalmi párbeszéd, valamint a szociális partnereknek az ütemterv által a változás kezelésére ajánlott részvétele szükségessé teszi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok széles körű tájékoztató és közvetítő képességgel rendelkezzenek, melyet nemcsak hogy egyértelműen el kell ismerni, hanem hatékonyan támogatni kell; |
| --- | --- |

12.

kéri a helyi és regionális önkormányzatok szerepének kellő elismerését, illetve adekvát erőforrásokkal és kapacitással, valamint megfelelő kormányzati eszközökkel történő támogatását, mivel az önkormányzatok élvonalbeli szerepkört látnak el, vagy közvetlenül a helyi fenntartható energetikai projektek partnereiként, vagy pedig az új infrastruktúrák tervezése, az engedélyezések, a beruházások, a közbeszerzések, a termelés és az energiafogyasztás terén. Ezenkívül a társadalmi párbeszéd, valamint a szociális partnereknek az ütemterv által a változás kezelésére ajánlott részvétele szükségessé teszi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok széles körű tájékoztató és közvetítő képességgel rendelkezzenek, melyet nemcsak hogy egyértelműen el kell ismerni, hanem hatékonyan támogatni kell;

| 13. | javasolja a helyi szinten már tapasztalható példás fellépés és magatartás folyamatos támogatását, kiterjesztve a részvétel és a bevonás szintjét minden együttműködési formában, így például a Polgármesterek Szövetsége keretében vagy más régióközi, nemzeti vagy nemzetközi struktúrákban folyó együttműködés terén, támogatva ezeknek a változás előmozdításában, a helyi gazdaság fejlesztésében, illetve információs és együttműködési hálózatok létrehozásában vállalt vezető szerepét; |
| --- | --- |

13.

javasolja a helyi szinten már tapasztalható példás fellépés és magatartás folyamatos támogatását, kiterjesztve a részvétel és a bevonás szintjét minden együttműködési formában, így például a Polgármesterek Szövetsége keretében vagy más régióközi, nemzeti vagy nemzetközi struktúrákban folyó együttműködés terén, támogatva ezeknek a változás előmozdításában, a helyi gazdaság fejlesztésében, illetve információs és együttműködési hálózatok létrehozásában vállalt vezető szerepét;

D.   Energiahatékonyság, energiatakarékosság és megújuló energiaforrások

| 14. | egyetért azzal, hogy prioritást jelent előmozdítani az energiatakarékosságot az energiakereslet csökkentése érdekében, mégpedig a tudatosság növelése, az oktatás és a polgárok magatartásának megváltoztatása révén, továbbá az erőforrások hatékonyabb felhasználását, nagyobb gazdasági növekedést, a versenyképességet és a foglalkoztatást garantálni képes új technológiák fejlesztésére nyújtott támogatás révén is. A tagállamoknak támogatniuk kellene az önellátást szolgáló energiarendszereket is az energia maximális hatásfokkal történő használata és az adott területet lefedő energiarendszer érdekében, illetve azért, hogy az emberek jobban részt vegyenek az energia típusával és felhasználásával kapcsolatos döntések meghozatalában. A gazdasági növekedés energiafogyasztástól történő elválasztásával kapcsolatban rámutat arra, hogy a fogyasztás csökkenését, amikor az a folyamatok fokozott hatékonyságából és az energiamegtakarításból ered, inkább a fejlődés és nem a recesszió mutatójának kell tekinteni, és hogy az előnyökkel járhat a gazdaságra nézve; |
| --- | --- |

14.

egyetért azzal, hogy prioritást jelent előmozdítani az energiatakarékosságot az energiakereslet csökkentése érdekében, mégpedig a tudatosság növelése, az oktatás és a polgárok magatartásának megváltoztatása révén, továbbá az erőforrások hatékonyabb felhasználását, nagyobb gazdasági növekedést, a versenyképességet és a foglalkoztatást garantálni képes új technológiák fejlesztésére nyújtott támogatás révén is. A tagállamoknak támogatniuk kellene az önellátást szolgáló energiarendszereket is az energia maximális hatásfokkal történő használata és az adott területet lefedő energiarendszer érdekében, illetve azért, hogy az emberek jobban részt vegyenek az energia típusával és felhasználásával kapcsolatos döntések meghozatalában. A gazdasági növekedés energiafogyasztástól történő elválasztásával kapcsolatban rámutat arra, hogy a fogyasztás csökkenését, amikor az a folyamatok fokozott hatékonyságából és az energiamegtakarításból ered, inkább a fejlődés és nem a recesszió mutatójának kell tekinteni, és hogy az előnyökkel járhat a gazdaságra nézve;

| 15. | megismétli, hogy támogatja azt az elgondolást, amely szerint az energiahatékonyság az egyik döntő intézkedés a 2050-re kitűzött kibocsátás-csökkentési célok eléréséhez. Egyetért azzal, hogy ambiciózusabb energiahatékonysági intézkedések és költségoptimalizált stratégiák meghatározására van szükség, és ezzel összefüggésben kötelező érvényű európai szintű előírásokat is ésszerűnek tart. Hangsúlyozza ugyanakkor, hogy sürgősen fel kell lépni azokon a területeken, amelyek már most jelentősen hozzájárulhatnak a megtakarításhoz, így az épületek nagyobb energiahatékonysága és a fenntarthatóbb mobilitás terén; |
| --- | --- |

15.

megismétli, hogy támogatja azt az elgondolást, amely szerint az energiahatékonyság az egyik döntő intézkedés a 2050-re kitűzött kibocsátás-csökkentési célok eléréséhez. Egyetért azzal, hogy ambiciózusabb energiahatékonysági intézkedések és költségoptimalizált stratégiák meghatározására van szükség, és ezzel összefüggésben kötelező érvényű európai szintű előírásokat is ésszerűnek tart. Hangsúlyozza ugyanakkor, hogy sürgősen fel kell lépni azokon a területeken, amelyek már most jelentősen hozzájárulhatnak a megtakarításhoz, így az épületek nagyobb energiahatékonysága és a fenntarthatóbb mobilitás terén;

| 16. | az energiaszerkezet átalakításához szükséges sürgető teendők meghatározása és végrehajtása során mindenképpen biztosítani kell, hogy az egyes intézkedések egybehangzóan a fenntarthatóság felé mutassanak. Mindenekelőtt fel kell mérni annak kockázatát, amikor az egyik területen elért haladás más területeken káros hatásokat vált ki; |
| --- | --- |

16.

az energiaszerkezet átalakításához szükséges sürgető teendők meghatározása és végrehajtása során mindenképpen biztosítani kell, hogy az egyes intézkedések egybehangzóan a fenntarthatóság felé mutassanak. Mindenekelőtt fel kell mérni annak kockázatát, amikor az egyik területen elért haladás más területeken káros hatásokat vált ki;

| 17. | támogatja, hogy fenntartható piaci mechanizmusok által az energiamegtakarítás értékteremtéshez vezessen, ahogyan azt a 2011. évi energiahatékonysági terv
   (2) is kimutatta; |
| --- | --- |

17.

támogatja, hogy fenntartható piaci mechanizmusok által az energiamegtakarítás értékteremtéshez vezessen, ahogyan azt a 2011. évi energiahatékonysági terv
   (2) is kimutatta;

| 18. | örömmel fogadja, hogy valamennyi szén-dioxid-mentesítési forgatókönyv közös jellemzője a megújuló forrásokból származó energia arányának növelése már a 2030-ig terjedő időszakra vonatkozóan is, valamint hogy ez végül 2050-re a többi technológiához képest uralkodóvá válik. Mindazonáltal sajnálja, hogy az ütemtervhez tartozó egyetlen forgatókönyv sem tervez átfogó megoldásokat, amelyekben az energiarendszer fosszilis energiák nélküli forgatókönyv felé történő átalakítása fenntarthatóságának növelése, valamint az ágazat széntelenítése terén történő előrelépés érdekében egyaránt szerepel a megújuló energiaforrások használata és az energiahatékonyság. Bár az ütemterv elismeri, hogy a megújuló energiák rendkívül fontosak a fűtési és hűtési rendszerek területén, az RB sajnálja, hogy nem készült alapos elemzés arról, hogy ennek az ágazatnak – tekintettel a globális energiafogyasztásra gyakorolt jelentős hatására –, kiemelt szerephez kellene jutnia (i) az energiarendszer 2050-ig történő szénmentesitésének folyamatában és következésképpen (ii) a jelenlegi és jövőbeli energiaügyi politikák kialakításában; |
| --- | --- |

18.

örömmel fogadja, hogy valamennyi szén-dioxid-mentesítési forgatókönyv közös jellemzője a megújuló forrásokból származó energia arányának növelése már a 2030-ig terjedő időszakra vonatkozóan is, valamint hogy ez végül 2050-re a többi technológiához képest uralkodóvá válik. Mindazonáltal sajnálja, hogy az ütemtervhez tartozó egyetlen forgatókönyv sem tervez átfogó megoldásokat, amelyekben az energiarendszer fosszilis energiák nélküli forgatókönyv felé történő átalakítása fenntarthatóságának növelése, valamint az ágazat széntelenítése terén történő előrelépés érdekében egyaránt szerepel a megújuló energiaforrások használata és az energiahatékonyság. Bár az ütemterv elismeri, hogy a megújuló energiák rendkívül fontosak a fűtési és hűtési rendszerek területén, az RB sajnálja, hogy nem készült alapos elemzés arról, hogy ennek az ágazatnak – tekintettel a globális energiafogyasztásra gyakorolt jelentős hatására –, kiemelt szerephez kellene jutnia (i) az energiarendszer 2050-ig történő szénmentesitésének folyamatában és következésképpen (ii) a jelenlegi és jövőbeli energiaügyi politikák kialakításában;

| 19. | megerősíti a 2011. június 30. – július 1-jeiEnergiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően című állásfoglalásának (CdR7/2011) észrevételeit, és emlékeztet arra, hogy az energiaszállító hálózatok előmozdításának és az integrációnak elsőbbséget kell biztosítani a különféle decentralizált forrásokból (többek között a szélenergia, a vízenergia, a geotermikus energia, a napenergia vagy a biomassza) helyi szinten termelt megújuló energia elosztó hálózatainak esetében. E célból intelligensebbé kell tenni az energiaszállítási és -elosztási infrastruktúrákat (smart grid) és a hatékony versenyre kell alapozni, amely valódi haszonhoz vezethet a végső fogyasztók számára. Ahhoz, hogy eleget tegyünk az energiarendszer rugalmassága iránti egyre növekvő igénynek, valamennyi feszültségszint esetében megfelelő tárolási technológiákra van szükség, amelyek – mint például a szivattyús tározós erőművek – nagyüzemi léptékben lehetővé teszik a felesleg tárolását és későbbi visszanyerését; e téren stratégiai eszközöket kell kidolgozni és alkalmazni a technológia kutatása és fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

19.

megerősíti a 2011. június 30. – július 1-jeiEnergiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően című állásfoglalásának (CdR7/2011) észrevételeit, és emlékeztet arra, hogy az energiaszállító hálózatok előmozdításának és az integrációnak elsőbbséget kell biztosítani a különféle decentralizált forrásokból (többek között a szélenergia, a vízenergia, a geotermikus energia, a napenergia vagy a biomassza) helyi szinten termelt megújuló energia elosztó hálózatainak esetében. E célból intelligensebbé kell tenni az energiaszállítási és -elosztási infrastruktúrákat (smart grid) és a hatékony versenyre kell alapozni, amely valódi haszonhoz vezethet a végső fogyasztók számára. Ahhoz, hogy eleget tegyünk az energiarendszer rugalmassága iránti egyre növekvő igénynek, valamennyi feszültségszint esetében megfelelő tárolási technológiákra van szükség, amelyek – mint például a szivattyús tározós erőművek – nagyüzemi léptékben lehetővé teszik a felesleg tárolását és későbbi visszanyerését; e téren stratégiai eszközöket kell kidolgozni és alkalmazni a technológia kutatása és fejlesztése érdekében;

E.   Hagyományos (földgáz, szén, kőolaj), nem hagyományos és nukleáris energiaforrások

| 20. | az energiaellátás nagyobb diverzifikálásának biztosításáért száll síkra az energiabiztonság szavatolása érdekében. Felhívja a figyelmet a pontos iránymutatások fontosságára az átállás időszakában, melynek során a hagyományos energiaforrások (földgáz, szén, kőolaj) – a CO2-kibocsátás szempontjából leghatékonyabb és legfenntarthatóbb formájukban, kiemelt szerepet szánva a leválasztási és tárolási technológiáknak – kísérő szerepet játszhatnak az energiarendszer szén-dioxid-mentesítési folyamatában, miközben fejlesztenék a változáshoz szükséges technológiákat, infrastruktúrákat és viselkedésformákat; |
| --- | --- |

20.

az energiaellátás nagyobb diverzifikálásának biztosításáért száll síkra az energiabiztonság szavatolása érdekében. Felhívja a figyelmet a pontos iránymutatások fontosságára az átállás időszakában, melynek során a hagyományos energiaforrások (földgáz, szén, kőolaj) – a CO2-kibocsátás szempontjából leghatékonyabb és legfenntarthatóbb formájukban, kiemelt szerepet szánva a leválasztási és tárolási technológiáknak – kísérő szerepet játszhatnak az energiarendszer szén-dioxid-mentesítési folyamatában, miközben fejlesztenék a változáshoz szükséges technológiákat, infrastruktúrákat és viselkedésformákat;

| 21. | aggodalmát fejezi ki a stratégia által a kereskedelmi forgalomban még nem lévő technológiáknak tulajdonított jelentőség miatt, és azt ajánlja, hogy tanulmányozzák és vitassák meg uniós szinten a nem szokványos gázforrások (például a palagáz) hasznosítását, valamint az olyan technológiák alkalmazását, amelyekkel kapcsolatban olyan kockázatok állnak fenn, amelyeket még nem becsültek fel, illetve nem ellenőriztek és határokon átnyúló hatásuk lehet, különös tekintettel rövid és hosszú távú környezeti és társadalmi hatásaikra, tiszteletben tartva a jelenleg hatályban lévő szabályozásokat, és – mint a palagáz esetében – egy esetleg szükséges szabályozás szemszögéből. Ezért üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy előmozdítsa az energiaátalakítási folyamatok szén-dioxid-mentesítéséhez hozzájáruló technológiák kutatását, és életciklus-elemzések elvégzését is javasolja, mivel a döntéshozatal során ezek alapvetőek a megfelelő mérlegeléshez; |
| --- | --- |

21.

aggodalmát fejezi ki a stratégia által a kereskedelmi forgalomban még nem lévő technológiáknak tulajdonított jelentőség miatt, és azt ajánlja, hogy tanulmányozzák és vitassák meg uniós szinten a nem szokványos gázforrások (például a palagáz) hasznosítását, valamint az olyan technológiák alkalmazását, amelyekkel kapcsolatban olyan kockázatok állnak fenn, amelyeket még nem becsültek fel, illetve nem ellenőriztek és határokon átnyúló hatásuk lehet, különös tekintettel rövid és hosszú távú környezeti és társadalmi hatásaikra, tiszteletben tartva a jelenleg hatályban lévő szabályozásokat, és – mint a palagáz esetében – egy esetleg szükséges szabályozás szemszögéből. Ezért üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy előmozdítsa az energiaátalakítási folyamatok szén-dioxid-mentesítéséhez hozzájáruló technológiák kutatását, és életciklus-elemzések elvégzését is javasolja, mivel a döntéshozatal során ezek alapvetőek a megfelelő mérlegeléshez;

| 22. | kritikusan szemléli azt az ok-okozati kapcsolatot, amely az ütemtervben szerepel a szén-dioxid-mentesítés és a nukleáris energia között, valamint azt a feltevést, hogy a nukleáris energia hozzájárul az alacsonyabb rendszerköltségekhez és villamosenergia-árakhoz, holott a szöveg elismeri, hogy „a biztonsági költségek, valamint a létező erőművek leszerelésének és a hulladékártalmatlanításnak a költségei várhatóan emelkedni fognak”. Az RB ezért azt javasolja, hogy a nem hagyományos megújuló energiaforrások alkalmazására alapuló hosszú távú elképzelésekre fordítsunk különös figyelmet, valamint arra, hogy a nukleáris biztonsággal kapcsolatosan a közvéleményben élő növekvő aggodalmak miatt csökkenhetnek a nukleáris energiára irányuló magánbefektetések az ágazatban, illetve nagyobb állami támogatást vagy magasabb villamosenergia-árakat tehetnek szükségessé, ami a lakosság legszegényebb rétegeit fogja a leginkább érinteni; |
| --- | --- |

22.

kritikusan szemléli azt az ok-okozati kapcsolatot, amely az ütemtervben szerepel a szén-dioxid-mentesítés és a nukleáris energia között, valamint azt a feltevést, hogy a nukleáris energia hozzájárul az alacsonyabb rendszerköltségekhez és villamosenergia-árakhoz, holott a szöveg elismeri, hogy „a biztonsági költségek, valamint a létező erőművek leszerelésének és a hulladékártalmatlanításnak a költségei várhatóan emelkedni fognak”. Az RB ezért azt javasolja, hogy a nem hagyományos megújuló energiaforrások alkalmazására alapuló hosszú távú elképzelésekre fordítsunk különös figyelmet, valamint arra, hogy a nukleáris biztonsággal kapcsolatosan a közvéleményben élő növekvő aggodalmak miatt csökkenhetnek a nukleáris energiára irányuló magánbefektetések az ágazatban, illetve nagyobb állami támogatást vagy magasabb villamosenergia-árakat tehetnek szükségessé, ami a lakosság legszegényebb rétegeit fogja a leginkább érinteni;

F.   Befektetések és hozzáférés a finanszírozáshoz

| 23. | úgy véli, hogy egy, a befektetések számára legalább 2030-ig érvényes vonatkozási keret meghatározása megnövelheti az ütemterv hatékonyságát és a nagyobb biztonság feltételeit teremtheti meg a piacon mind a magán-, mind az intézményi szereplők számára, különösen akkor, ha a helyi és regionális cselekvési terveket figyelembe vevő nemzeti beruházási célkitűzésekhez is kapcsolódik. A nagyobb biztonság a befektetések terén emellett hozzájárulhat a 2020-as célkitűzések, főként az energiahatékonyság és az energiatakarékosság megteremtéséhez, melyek tekintetében az erőfeszítések további fokozására van szükség. A referenciakeret számára előnyös lenne továbbá az energiahatékonysággal és a megújuló energiákkal foglalkozó ágazatok kompetenciáinak európai feltérképezése, ami lehetővé tenné a beruházások irányítását, és így az ágazat növekedési dinamizmusának és szereplőinek megerősítését; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy egy, a befektetések számára legalább 2030-ig érvényes vonatkozási keret meghatározása megnövelheti az ütemterv hatékonyságát és a nagyobb biztonság feltételeit teremtheti meg a piacon mind a magán-, mind az intézményi szereplők számára, különösen akkor, ha a helyi és regionális cselekvési terveket figyelembe vevő nemzeti beruházási célkitűzésekhez is kapcsolódik. A nagyobb biztonság a befektetések terén emellett hozzájárulhat a 2020-as célkitűzések, főként az energiahatékonyság és az energiatakarékosság megteremtéséhez, melyek tekintetében az erőfeszítések további fokozására van szükség. A referenciakeret számára előnyös lenne továbbá az energiahatékonysággal és a megújuló energiákkal foglalkozó ágazatok kompetenciáinak európai feltérképezése, ami lehetővé tenné a beruházások irányítását, és így az ágazat növekedési dinamizmusának és szereplőinek megerősítését;

| 24. | különösen azt kéri, hogy határozzák meg világosan a fenntartható energiával kapcsolatos decentralizált befektetések ösztönzéséhez szükséges forrásokat (a fogyasztás szabályozása és megújuló energia termelése), amelyek hozzájárulnak a források hatékony felhasználásához és egy zöld gazdaság, illetve zöld munkahelyek kialakításához helyi és regionális szinten, határozzanak meg egy decentralizált szinten kezelt kiegészítő pénzügyi eszközt a fenntartható energiáról szóló cselekvési tervek végrehajtásának megkönnyítésére, végül pedig gondoskodjanak a megújuló energiákat termelő decentralizált kistermelők, köztük a helyi és regionális önkormányzatok (pénzügyi és szabályozási) támogatásáról, a hálózat integrációjának megkönnyítése céljából; |
| --- | --- |

24.

különösen azt kéri, hogy határozzák meg világosan a fenntartható energiával kapcsolatos decentralizált befektetések ösztönzéséhez szükséges forrásokat (a fogyasztás szabályozása és megújuló energia termelése), amelyek hozzájárulnak a források hatékony felhasználásához és egy zöld gazdaság, illetve zöld munkahelyek kialakításához helyi és regionális szinten, határozzanak meg egy decentralizált szinten kezelt kiegészítő pénzügyi eszközt a fenntartható energiáról szóló cselekvési tervek végrehajtásának megkönnyítésére, végül pedig gondoskodjanak a megújuló energiákat termelő decentralizált kistermelők, köztük a helyi és regionális önkormányzatok (pénzügyi és szabályozási) támogatásáról, a hálózat integrációjának megkönnyítése céljából;

| 25. | azt ajánlja, hogy hosszabbítsák és erősítsék meg a kedvezően értékelendő Intelligens energia – Európa programot, és világosan határozzák meg a kohéziós politika keretében rendelkezésre álló pénzügyi eszközök nagyobb mértékű kihasználásának módozatait. Szükségesnek tartja többek között, hogy a strukturális alapokon belül különítsenek el forrásokat az alacsony szén-dioxid kibocsátású és magas energiahatékonyságú technológiák decentralizált fejlesztését szolgáló helyi szintű együttműködések megkönnyítésére, valamint a szociális alapok finanszírozásait fordítsák az olyan humán erőforrások fejlesztésére, amelyek képesek megtervezni, irányítani és biztosítani a technikai segítséget energetikai problémák esetén, mind a technológiai megoldások, mind a végrehajtás során létrehozott partnerségek tekintetében; |
| --- | --- |

25.

azt ajánlja, hogy hosszabbítsák és erősítsék meg a kedvezően értékelendő Intelligens energia – Európa programot, és világosan határozzák meg a kohéziós politika keretében rendelkezésre álló pénzügyi eszközök nagyobb mértékű kihasználásának módozatait. Szükségesnek tartja többek között, hogy a strukturális alapokon belül különítsenek el forrásokat az alacsony szén-dioxid kibocsátású és magas energiahatékonyságú technológiák decentralizált fejlesztését szolgáló helyi szintű együttműködések megkönnyítésére, valamint a szociális alapok finanszírozásait fordítsák az olyan humán erőforrások fejlesztésére, amelyek képesek megtervezni, irányítani és biztosítani a technikai segítséget energetikai problémák esetén, mind a technológiai megoldások, mind a végrehajtás során létrehozott partnerségek tekintetében;

| 26. | úgy véli, hogy a helyi önkormányzatoknak továbbra is egyszerűbben hozzá kell jutniuk az Európai Befektetési Banknak (EBB) a fenntartható energiával kapcsolatos finanszírozásához. Elsőbbséget kellene biztosítani azoknak a projekteknek, amelyek egyesítik magukban az energiahatékonyságot és a megújuló energiaforrásokat a fenntartható területfejlesztés érdekében, továbbá egyszerűsíteni kell az eljárásokat, és elő kell segíteni a kisebb önkormányzatok hozzáférését; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a helyi önkormányzatoknak továbbra is egyszerűbben hozzá kell jutniuk az Európai Befektetési Banknak (EBB) a fenntartható energiával kapcsolatos finanszírozásához. Elsőbbséget kellene biztosítani azoknak a projekteknek, amelyek egyesítik magukban az energiahatékonyságot és a megújuló energiaforrásokat a fenntartható területfejlesztés érdekében, továbbá egyszerűsíteni kell az eljárásokat, és elő kell segíteni a kisebb önkormányzatok hozzáférését;

| 27. | nyomatékosan utal arra, hogy nemzeti intézkedések nem elegendőek az energia-infrastruktúra hatékony finanszírozásához, ezért nagyobb pénzügyi támogatást javasol az energiaágazat projektjei számára, főként a megújuló energiaforrásokat használó megoldások szélesebb körű használatának előmozdítása céljából, ideértve az épületek fűtését és hűtését; |
| --- | --- |

27.

nyomatékosan utal arra, hogy nemzeti intézkedések nem elegendőek az energia-infrastruktúra hatékony finanszírozásához, ezért nagyobb pénzügyi támogatást javasol az energiaágazat projektjei számára, főként a megújuló energiaforrásokat használó megoldások szélesebb körű használatának előmozdítása céljából, ideértve az épületek fűtését és hűtését;

| 28. | olyan stratégia kidolgozását javasolja, amely támogatja a klaszterek és regionális partnerségek kialakítását, illetve a már létezők közötti együttműködést, mivel ezek néhány területen már létjogosultságot nyert eszközök a „zöld” energiapiacok és az energiahatékonyság fejlesztésében, és ezáltal a beruházások mozgósításában, valamint a szakmai hozzáértés és a munkahelyek megteremtésében; |
| --- | --- |

28.

olyan stratégia kidolgozását javasolja, amely támogatja a klaszterek és regionális partnerségek kialakítását, illetve a már létezők közötti együttműködést, mivel ezek néhány területen már létjogosultságot nyert eszközök a „zöld” energiapiacok és az energiahatékonyság fejlesztésében, és ezáltal a beruházások mozgósításában, valamint a szakmai hozzáértés és a munkahelyek megteremtésében;

G.   Kutatás, fejlesztés és alkalmazás

| 29. | egyetért azzal, hogy szilárd európai szintű elkötelezettségre van szükség az innováció és a kutatás területén; meggyőződése, hogy a hatékonyabb és kevésbé költséges innovatív technológiák kifejlesztése hozzájárulhat a kiszámíthatóbb feltételek megteremtéséhez az ágazatban és a tőke vonzásához, akár a forrásoknak az új Horizont 2020 programon belüli ésszerű elosztása által; |
| --- | --- |

29.

egyetért azzal, hogy szilárd európai szintű elkötelezettségre van szükség az innováció és a kutatás területén; meggyőződése, hogy a hatékonyabb és kevésbé költséges innovatív technológiák kifejlesztése hozzájárulhat a kiszámíthatóbb feltételek megteremtéséhez az ágazatban és a tőke vonzásához, akár a forrásoknak az új Horizont 2020 programon belüli ésszerű elosztása által;

| 30. | nyomatékosan felhívja a figyelmet arra, hogy a célok és a prioritások tekintetében koherenciára van szükség a Horizont 2020 nevű új kutatási program és a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv között; |
| --- | --- |

30.

nyomatékosan felhívja a figyelmet arra, hogy a célok és a prioritások tekintetében koherenciára van szükség a Horizont 2020 nevű új kutatási program és a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv között;

| 31. | úgy véli, hogy jobban kellene ösztönözni az innovációt és a kutatást a kis léptékű energiatermeléssel kapcsolatban – így például a kisebb vízfolyásokból nyert vízenergia, az egy vagy kis számú háztartást ellátó szélenergia, a helyi napenergia vagy – ahol rendelkezésre áll – a termálvizek hőtermelése esetében; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy jobban kellene ösztönözni az innovációt és a kutatást a kis léptékű energiatermeléssel kapcsolatban – így például a kisebb vízfolyásokból nyert vízenergia, az egy vagy kis számú háztartást ellátó szélenergia, a helyi napenergia vagy – ahol rendelkezésre áll – a termálvizek hőtermelése esetében;

| 32. | ösztönzi, hogy fokozottabban összpontosítsák a kutatást és a fejlesztést az óceánenergia (hullám- és árapály-energia) jelentette lehetőségekre, e terület ugyanis hatalmas potenciált jelent a biztonságos, megbízható és fenntartható energiaellátás vonatkozásában; |
| --- | --- |

32.

ösztönzi, hogy fokozottabban összpontosítsák a kutatást és a fejlesztést az óceánenergia (hullám- és árapály-energia) jelentette lehetőségekre, e terület ugyanis hatalmas potenciált jelent a biztonságos, megbízható és fenntartható energiaellátás vonatkozásában;

| 33. | azt javasolja, hogy a különböző régiókban létező legjobb gyakorlatok alapján dolgozzanak ki végrehajtási mechanizmusokat az innovációs klaszterek, az energiával kapcsolatos területi innovációs platformok és más jellegű, területi önkormányzatok közötti köz- és magánpartnerségek létrehozásának támogatására az egyetemek és az ipar területén. Az ilyen jellegű partnerségek fontos eszközt jelenthetnének a regionális fejlesztés és a helyi gazdaságok fejlesztése számára, lehetővé téve az innovációk és a technológiák nagyobb mértékű helyi szintű alkalmazkodási képességét és gazdaságosságát; |
| --- | --- |

33.

azt javasolja, hogy a különböző régiókban létező legjobb gyakorlatok alapján dolgozzanak ki végrehajtási mechanizmusokat az innovációs klaszterek, az energiával kapcsolatos területi innovációs platformok és más jellegű, területi önkormányzatok közötti köz- és magánpartnerségek létrehozásának támogatására az egyetemek és az ipar területén. Az ilyen jellegű partnerségek fontos eszközt jelenthetnének a regionális fejlesztés és a helyi gazdaságok fejlesztése számára, lehetővé téve az innovációk és a technológiák nagyobb mértékű helyi szintű alkalmazkodási képességét és gazdaságosságát;

| 34. | úgy véli, hogy az ütemterv jelentős hatással lesz a mezőgazdasági és erdőgazdálkodási politikákra, ezért támogatást kell nyújtani a szóban forgó ágazatokban szükséges kiigazításokat és fejlesztéseket elősegítő kutatásokhoz, melyek e szektorok fenntarthatóbb jellegét szolgálják; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy az ütemterv jelentős hatással lesz a mezőgazdasági és erdőgazdálkodási politikákra, ezért támogatást kell nyújtani a szóban forgó ágazatokban szükséges kiigazításokat és fejlesztéseket elősegítő kutatásokhoz, melyek e szektorok fenntarthatóbb jellegét szolgálják;

| 35. | azt ajánlja, hogy ösztönözzék az információs és kommunikációs technológiáknak (ikt-k) az innováció megvalósítóiként, valamint az energiafogyasztással kapcsolatos információk és megoldások terjesztőiként betöltött szerepét az olyan stratégiai ágazatokban, mint az intelligens városok, melyek a fenntartható mobilitással, az intelligens elosztási infrastruktúrákkal (smart grid), illetve a fenntartható építéssel kapcsolatos politikákat foglalnak magukban; |
| --- | --- |

35.

azt ajánlja, hogy ösztönözzék az információs és kommunikációs technológiáknak (ikt-k) az innováció megvalósítóiként, valamint az energiafogyasztással kapcsolatos információk és megoldások terjesztőiként betöltött szerepét az olyan stratégiai ágazatokban, mint az intelligens városok, melyek a fenntartható mobilitással, az intelligens elosztási infrastruktúrákkal (smart grid), illetve a fenntartható építéssel kapcsolatos politikákat foglalnak magukban;

| 36. | javasolja, hogy emeljék ki – különösen a tagállamok – a kutatásnak és a szakemberek képzésének a jelentőségét, hogy képzett erőforrások és megfelelő tanulmányi programok álljanak rendelkezésükre a hatékony jövőbeli technológiák létrehozása, innovációk bevezetése és stratégiai terveket megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

36.

javasolja, hogy emeljék ki – különösen a tagállamok – a kutatásnak és a szakemberek képzésének a jelentőségét, hogy képzett erőforrások és megfelelő tanulmányi programok álljanak rendelkezésükre a hatékony jövőbeli technológiák létrehozása, innovációk bevezetése és stratégiai terveket megvalósítása érdekében;

H.   Belső és nemzetközi piac

| 37. | hangsúlyozza, mennyire sürgős egyrészt az energiával kapcsolatos belső piac 2014-re történő teljes megvalósítása, amely hozzájárul az elérhető áron történő energiaellátáshoz, másrészt annak 2015-ig történő megszüntetése, hogy bizonyos tagállamok külön utakon járjanak az energiaügy területén, valamint a források egyenlő elosztása a régiók között, továbbá az európai energiagazdaság keretfeltételeinek oly módon történő stabilizálása és javítása, hogy az energiaügyi átállás többletköltségeit korlátozni lehessen; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, mennyire sürgős egyrészt az energiával kapcsolatos belső piac 2014-re történő teljes megvalósítása, amely hozzájárul az elérhető áron történő energiaellátáshoz, másrészt annak 2015-ig történő megszüntetése, hogy bizonyos tagállamok külön utakon járjanak az energiaügy területén, valamint a források egyenlő elosztása a régiók között, továbbá az európai energiagazdaság keretfeltételeinek oly módon történő stabilizálása és javítása, hogy az energiaügyi átállás többletköltségeit korlátozni lehessen;

| 38. | azt javasolja, hogy fejlesszék tovább a szén-dioxid kibocsátási egységek cseréjének rendszerét, alapvetően módosítva a kibocsátási egységekre vonatkozó ingyenes kiosztás folyamatát, amely a jelenlegi formájában aláássa az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének szabályozási célját, mivel a kibocsátási egységek árát túl alacsonyan tartja. Ennek során figyelembe kell venni a nemzetközi piacokon működő vállalkozások helyzetét, amelyek versenyképességét károsan befolyásolhatná a szén-dioxid kibocsátások áthelyezése (carbon leakage) harmadik országokba. |
| --- | --- |

38.

azt javasolja, hogy fejlesszék tovább a szén-dioxid kibocsátási egységek cseréjének rendszerét, alapvetően módosítva a kibocsátási egységekre vonatkozó ingyenes kiosztás folyamatát, amely a jelenlegi formájában aláássa az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének szabályozási célját, mivel a kibocsátási egységek árát túl alacsonyan tartja. Ennek során figyelembe kell venni a nemzetközi piacokon működő vállalkozások helyzetét, amelyek versenyképességét károsan befolyásolhatná a szén-dioxid kibocsátások áthelyezése (carbon leakage) harmadik országokba.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 10-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2011) 112 final.

1

(2)  COM(2011) 109 final.

2

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/21

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz és regionális válaszok: a tengerparti régiók példája

2012/C 391/05

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | meggyőződéssel vallja, hogy a part menti régiók alkalmazkodásának előmozdítása gazdasági és társadalmi szempontból egyaránt sürgető, többek között „a nem cselekvés” nagyobb költségeire való tekintettel, jóllehet az euróövezet néhány országa még mindig küzd az államadósság-válsággal; úgy véli, hogy a jövőbeli európai alkalmazkodási stratégiának olyan részletesnek kell lennie, hogy meg tudja ragadni a regionális különbségeket; |
| --- | --- |

—

meggyőződéssel vallja, hogy a part menti régiók alkalmazkodásának előmozdítása gazdasági és társadalmi szempontból egyaránt sürgető, többek között „a nem cselekvés” nagyobb költségeire való tekintettel, jóllehet az euróövezet néhány országa még mindig küzd az államadósság-válsággal; úgy véli, hogy a jövőbeli európai alkalmazkodási stratégiának olyan részletesnek kell lennie, hogy meg tudja ragadni a regionális különbségeket;

| — | elismeri, hogy a tengerparti övezet integrált kezelése alapvetően fontos eszköz a part menti területeken alkalmazott szakpolitikák integrációjának előmozdításában, mindenekelőtt a még nem teljesen szabályozott kérdések – például az erózió, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a környezetbarát infrastruktúrák – esetében; és ugyancsak fontos a helyi szereplők közötti regionális együttműködés ösztönzése szempontjából, amely többek között olyan kezdeményezések által jöhet létre, mint a földközi-tengeri medencében létrejött Szardíniai Charta; |
| --- | --- |

—

elismeri, hogy a tengerparti övezet integrált kezelése alapvetően fontos eszköz a part menti területeken alkalmazott szakpolitikák integrációjának előmozdításában, mindenekelőtt a még nem teljesen szabályozott kérdések – például az erózió, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a környezetbarát infrastruktúrák – esetében; és ugyancsak fontos a helyi szereplők közötti regionális együttműködés ösztönzése szempontjából, amely többek között olyan kezdeményezések által jöhet létre, mint a földközi-tengeri medencében létrejött Szardíniai Charta;

| — | hangsúlyozza, hogy az alkalmazkodás költségeinek és előnyeinek értékelésére alkalmas eszközök kidolgozása hatékonyan fellendítheti azokat a helyi és regionális politikai folyamatokat, amelyek a területi tervezés és beavatkozás alapjaiul szolgálhatnak, és kialakíthatja a leginkább költséghatékony stratégiák meghatározásához szükséges feltételeket; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy az alkalmazkodás költségeinek és előnyeinek értékelésére alkalmas eszközök kidolgozása hatékonyan fellendítheti azokat a helyi és regionális politikai folyamatokat, amelyek a területi tervezés és beavatkozás alapjaiul szolgálhatnak, és kialakíthatja a leginkább költséghatékony stratégiák meghatározásához szükséges feltételeket;

| — | ismételten rámutat, hogy az éghajlattal foglalkozó európai és nemzetközi tárgyalásokkal kapcsolatban célszerű lenne rendszeresen kikérni a véleményét, ezért azt szeretné, ha: i. bevonnák az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással foglalkozó európai munkacsoportba, amely a tartós hátránnyal küzdő területekre összpontosít – e hátrányok között megnevezik az éghajlatváltozás hatásait is –, ezért a munkacsoport munkája érinti a part menti területeket, a szigeteket és a hegyvidéki régiókat is; ii. megfigyelői pozíciót biztosítanának számára az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással foglalkozó bizottságban. |
| --- | --- |

—

ismételten rámutat, hogy az éghajlattal foglalkozó európai és nemzetközi tárgyalásokkal kapcsolatban célszerű lenne rendszeresen kikérni a véleményét, ezért azt szeretné, ha: i. bevonnák az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással foglalkozó európai munkacsoportba, amely a tartós hátránnyal küzdő területekre összpontosít – e hátrányok között megnevezik az éghajlatváltozás hatásait is –, ezért a munkacsoport munkája érinti a part menti területeket, a szigeteket és a hegyvidéki régiókat is; ii. megfigyelői pozíciót biztosítanának számára az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással foglalkozó bizottságban.

| Főelőadó | Ugo CAPPELLACCI (IT/EPP), a szardíniai autonóm régió elnöke |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | A ciprusi elnökség felkérése |

Főelőadó

Ugo CAPPELLACCI (IT/EPP), a szardíniai autonóm régió elnöke

Referenciaszöveg

A ciprusi elnökség felkérése

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

A.   Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz – helyi dimenziók

| 1. | kiemeli, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az alkalmazkodási lehetőségek felmérése (adaptation assessment)
   (1)
   (2) során mind a tervezés, mind a beavatkozás szintjén élni kell a helyi és regionális önkormányzatok proaktív részvételének lehetőségével. Ezért ismételten hangsúlyozza (3), hogy a területi önkormányzatokra alapvető szerep hárul az éghajlatváltozás hatásai elleni küzdelemben, nagyra értékeli, hogy e szerepet európai (4) és nemzetközi (5) szinten egyaránt felismerték, és kéri, hogy ez kifejezetten jelenjen meg az alkalmazkodást célzó jövőbeni európai stratégiában is; |
| --- | --- |

1.

kiemeli, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az alkalmazkodási lehetőségek felmérése (adaptation assessment)
   (1)
   (2) során mind a tervezés, mind a beavatkozás szintjén élni kell a helyi és regionális önkormányzatok proaktív részvételének lehetőségével. Ezért ismételten hangsúlyozza (3), hogy a területi önkormányzatokra alapvető szerep hárul az éghajlatváltozás hatásai elleni küzdelemben, nagyra értékeli, hogy e szerepet európai (4) és nemzetközi (5) szinten egyaránt felismerték, és kéri, hogy ez kifejezetten jelenjen meg az alkalmazkodást célzó jövőbeni európai stratégiában is;

| 2. | emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás és annak következményei az Európai Unió helyi és regionális önkormányzatai előtt az elkövetkező években álló legfőbb kihívások között szerepelnek. Ezért a legelső prioritás az kell, hogy legyen, hogy megtegyük a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy amennyire lehet, korlátozzuk a globális átlaghőmérséklet emelkedését (mérséklés), ugyanakkor felkészüljünk a különböző szinteken az elkerülhetetlen változásokra (alkalmazkodás); |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás és annak következményei az Európai Unió helyi és regionális önkormányzatai előtt az elkövetkező években álló legfőbb kihívások között szerepelnek. Ezért a legelső prioritás az kell, hogy legyen, hogy megtegyük a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy amennyire lehet, korlátozzuk a globális átlaghőmérséklet emelkedését (mérséklés), ugyanakkor felkészüljünk a különböző szinteken az elkerülhetetlen változásokra (alkalmazkodás);

| 3. | egyetért a Rio+20 csúcsértekezlet következtetéseivel, miszerint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás közvetlen és sürgős globális prioritás, valamint hogy a természeti katasztrófák kockázatának csökkentésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló stratégiát integráltabbá és összehangoltabbá kell tenni (6). Hangsúlyozza azonban, hogy ez a globális prioritásból fakadó kötelezettség helyi szinten a területi önkormányzatok azon felelősségeként jelenik meg, hogy a katasztrófákat, valamint a környezeti, gazdasági, társadalmi és az érintett lakosság kulturális identitását érő károkat kezeljék és megelőzzék; |
| --- | --- |

3.

egyetért a Rio+20 csúcsértekezlet következtetéseivel, miszerint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás közvetlen és sürgős globális prioritás, valamint hogy a természeti katasztrófák kockázatának csökkentésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló stratégiát integráltabbá és összehangoltabbá kell tenni (6). Hangsúlyozza azonban, hogy ez a globális prioritásból fakadó kötelezettség helyi szinten a területi önkormányzatok azon felelősségeként jelenik meg, hogy a katasztrófákat, valamint a környezeti, gazdasági, társadalmi és az érintett lakosság kulturális identitását érő károkat kezeljék és megelőzzék;

| 4. | úgy véli, hogy a helyi szintű alkalmazkodást nem egy egyszeri lendületen alapuló, átmeneti válaszként kell felfogni, hanem különböző ösztönzők együttesén alapuló fokozatos és fenntartható átrendeződésnek. Ezért egyetért az Európai Bizottság 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó jogalkotási javaslatával, amely szerint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak a fenntartható fejlődés elveivel összhangban, valamint a környezetvédelemhez, az erőforrás-hatékonysághoz, az éghajlatváltozás mérsékléséhez, a katasztrófákkal szembeni tűrőképességhez, valamint a kockázatmegelőzéshez és -kezeléshez hasonlóan a partnerségi megállapodások és a Közösségi Stratégiai Keret öt Alapjához tartozó operatív programok alapvető részévé kell válnia (7); |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a helyi szintű alkalmazkodást nem egy egyszeri lendületen alapuló, átmeneti válaszként kell felfogni, hanem különböző ösztönzők együttesén alapuló fokozatos és fenntartható átrendeződésnek. Ezért egyetért az Európai Bizottság 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó jogalkotási javaslatával, amely szerint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak a fenntartható fejlődés elveivel összhangban, valamint a környezetvédelemhez, az erőforrás-hatékonysághoz, az éghajlatváltozás mérsékléséhez, a katasztrófákkal szembeni tűrőképességhez, valamint a kockázatmegelőzéshez és -kezeléshez hasonlóan a partnerségi megállapodások és a Közösségi Stratégiai Keret öt Alapjához tartozó operatív programok alapvető részévé kell válnia (7);

| 5. | megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás hatásai térben és időben különbözőképpen érvényesülnek, és az alkalmazkodás szempontjából az általános megoldások csak ritkán eredményesek. Ezért úgy véli, hogy a közös stratégiákat és a több tagállam számára elfogadható, „fájdalommentesen meghozható” – egyszerre közvetlen és közvetett eredményeket is hozó – intézkedéseket a helyi és regionális szinten, a beavatkozás típusának, mértékének (arányának) megfelelően elvégzett és az ár-érték arányt figyelembe vevő értékelésekből eredő stratégiákkal kell kiegészíteni; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás hatásai térben és időben különbözőképpen érvényesülnek, és az alkalmazkodás szempontjából az általános megoldások csak ritkán eredményesek. Ezért úgy véli, hogy a közös stratégiákat és a több tagállam számára elfogadható, „fájdalommentesen meghozható” – egyszerre közvetlen és közvetett eredményeket is hozó – intézkedéseket a helyi és regionális szinten, a beavatkozás típusának, mértékének (arányának) megfelelően elvégzett és az ár-érték arányt figyelembe vevő értékelésekből eredő stratégiákkal kell kiegészíteni;

| 6. | tudomásul veszi az éghajlatváltozás hatásaiból fakadó költségek jelentős mértékét, ugyanakkor megállapítja, hogy az 1998 és 2015 közötti időszakra a regionális önkormányzatok vállalták magukra az európai tengerpartok védelmét célzó kiadások kb. egyharmadát (8); ezenkívül ismételten kiemeli (9), hogy az alkalmazkodás finanszírozása továbbra is kritikus és alapvetően fontos tényező az intézkedések helyi szintű végrehajtása szempontjából; |
| --- | --- |

6.

tudomásul veszi az éghajlatváltozás hatásaiból fakadó költségek jelentős mértékét, ugyanakkor megállapítja, hogy az 1998 és 2015 közötti időszakra a regionális önkormányzatok vállalták magukra az európai tengerpartok védelmét célzó kiadások kb. egyharmadát (8); ezenkívül ismételten kiemeli (9), hogy az alkalmazkodás finanszírozása továbbra is kritikus és alapvetően fontos tényező az intézkedések helyi szintű végrehajtása szempontjából;

B.   Az alkalmazkodás jelentősége és sajátosságai a part menti régiókban

| 7. | hangsúlyozza a gazdasági tevékenységek koncentrációja, az infrastruktúrák és a nagyvárosi területek által már most is különösen nagy terhelésnek kitett part menti régiók éghajlatváltozással szembeni sérülékenységét
   (10). Az európai part menti területek 12 %-a – a partvonaltól számított 10 kilométeres sávot tekintve – a tengerszint feletti 5 méteres magasság alatt található, ezért rendkívüli mértékben ki van téve az áradásoknak, a partok 20 %-át pedig a becslések szerint évi 15 km2 talajveszteséget (11) okozó erózióból fakadó súlyos problémák terhelik; a part menti ökoszisztémák 2000–2006 közötti eltűnéséért leginkább (65 %-ban) felelős tényezőnek (12) magát az eróziót tartják, miközben egyes becslések szerint – az 1995. évi értékeket alapul véve – az Európai Unió vizes élőhelyeinek 35 %-a veszhet el 2100-ra (13); |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza a gazdasági tevékenységek koncentrációja, az infrastruktúrák és a nagyvárosi területek által már most is különösen nagy terhelésnek kitett part menti régiók éghajlatváltozással szembeni sérülékenységét
   (10). Az európai part menti területek 12 %-a – a partvonaltól számított 10 kilométeres sávot tekintve – a tengerszint feletti 5 méteres magasság alatt található, ezért rendkívüli mértékben ki van téve az áradásoknak, a partok 20 %-át pedig a becslések szerint évi 15 km2 talajveszteséget (11) okozó erózióból fakadó súlyos problémák terhelik; a part menti ökoszisztémák 2000–2006 közötti eltűnéséért leginkább (65 %-ban) felelős tényezőnek (12) magát az eróziót tartják, miközben egyes becslések szerint – az 1995. évi értékeket alapul véve – az Európai Unió vizes élőhelyeinek 35 %-a veszhet el 2100-ra (13);

| 8. | hangsúlyozza, hogy a különböző régiókban lényegesen eltérő hatások érzékelhetők. A Balti-tenger esetében a tenger élővilága érezheti meg leginkább a vízhőmérséklet várható emelkedését; az északi-tengeri régiók és az Atlanti-óceán mentén fekvő tengerparti régiók a tengerszint átlagos magasságának emelkedése miatt főként az áradásoknak vannak kitéve; a Földközi-tenger térségében az erózió és az édesvízkészletek csökkenésének veszélye fenyeget, mely utóbbi a talajrétegek közé szivárgó egyre több sós víz és az elhúzódó aszályok következménye. Az erózió a Fekete-tengernél is gondot jelent, a legkülső régiók pedig általában véve mindenféle hatásnak kiszolgáltatottak az áradástól az aszályig, valamint a ciklonokhoz hasonló szélsőséges időjárási eseményekig (14). Az éghajlatváltozás hatásai nemcsak a természeti rendszerek sérülékenységében és reagáló képességének mértékében különböznek, hanem az ember alkotta rendszerek struktúrái szerint is, például, hogy milyen mértékben szervezett az egészségügyi rendszer, vagy milyen mechanizmusok léteznek a természeti katasztrófák – például a szökőárak – hatásainak csökkentésére (vagy a korai előrejelzésre); |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a különböző régiókban lényegesen eltérő hatások érzékelhetők. A Balti-tenger esetében a tenger élővilága érezheti meg leginkább a vízhőmérséklet várható emelkedését; az északi-tengeri régiók és az Atlanti-óceán mentén fekvő tengerparti régiók a tengerszint átlagos magasságának emelkedése miatt főként az áradásoknak vannak kitéve; a Földközi-tenger térségében az erózió és az édesvízkészletek csökkenésének veszélye fenyeget, mely utóbbi a talajrétegek közé szivárgó egyre több sós víz és az elhúzódó aszályok következménye. Az erózió a Fekete-tengernél is gondot jelent, a legkülső régiók pedig általában véve mindenféle hatásnak kiszolgáltatottak az áradástól az aszályig, valamint a ciklonokhoz hasonló szélsőséges időjárási eseményekig (14). Az éghajlatváltozás hatásai nemcsak a természeti rendszerek sérülékenységében és reagáló képességének mértékében különböznek, hanem az ember alkotta rendszerek struktúrái szerint is, például, hogy milyen mértékben szervezett az egészségügyi rendszer, vagy milyen mechanizmusok léteznek a természeti katasztrófák – például a szökőárak – hatásainak csökkentésére (vagy a korai előrejelzésre);

| 9. | hangsúlyozza, hogy európai uniós szintű problémáról van szó, hiszen 22 tagállamban összesen 447 part menti régió és 6 fő tengeri medence található. Az európai népesség 41 %-a él ezekben a régiókban, amely arány az uniós munkaképes lakosság 41 %-ának (15) felel meg. A part menti régiókkal rendelkező 22 ország bruttó hazai termékének (GDP) 35 %-a – vagyis 3,5 billió eurónak megfelelő érték – a parttól számított 50 km-en belüli sávban jön létre, a tengerpart vonalától számított 500 méteren belül található gazdasági javak értéke pedig 500–1 000 milliárd euró közé tehető (16). Mindez kiemeli a part menti régiók termelésben betöltött szerepének jelentőségét, valamint a fejlődés és a területi kohézió számára jelentkező gazdasági és társadalmi értékét, amelyet az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás során feltétlenül meg kell őrizni, vagy tovább kell erősíteni; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy európai uniós szintű problémáról van szó, hiszen 22 tagállamban összesen 447 part menti régió és 6 fő tengeri medence található. Az európai népesség 41 %-a él ezekben a régiókban, amely arány az uniós munkaképes lakosság 41 %-ának (15) felel meg. A part menti régiókkal rendelkező 22 ország bruttó hazai termékének (GDP) 35 %-a – vagyis 3,5 billió eurónak megfelelő érték – a parttól számított 50 km-en belüli sávban jön létre, a tengerpart vonalától számított 500 méteren belül található gazdasági javak értéke pedig 500–1 000 milliárd euró közé tehető (16). Mindez kiemeli a part menti régiók termelésben betöltött szerepének jelentőségét, valamint a fejlődés és a területi kohézió számára jelentkező gazdasági és társadalmi értékét, amelyet az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás során feltétlenül meg kell őrizni, vagy tovább kell erősíteni;

| 10. | ezért meggyőződéssel vallja, hogy a part menti régiók alkalmazkodásának előmozdítása gazdasági és társadalmi szempontból egyaránt sürgető, többek között „a nem cselekvés” nagyobb költségeire való tekintettel, jóllehet az euróövezet néhány országa még mindig küzd az államadósság-válsággal. Közelmúltban készült tanulmányok (17) szerint az 1995. évi védelmi szintet kiegészítő védelem hiánya a 2041–2070 közötti időszakban uniós szinten átlagosan évi 11,7 milliárd euró kárt fog okozni, míg a 2071–2100 közötti időszakban 17,4 milliárd eurót; a minden évben áradás veszélyének kitett lakosok száma ugyanezen időszakok alatt 40 000, illetve 80 000 fővel nőhet. Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás éves költségét azonban a 2041–2070 közötti időszakra csak 1 milliárd euró körülire, a 2071–2100 közötti időszakra pedig 0,7 milliárd euróra becsülik, ami alátámasztja, hogy az alkalmazkodás előnyei hosszú távon messze meghaladják a cselekvés hiányából fakadó költségeket. A Régiók Bizottsága ezenkívül megjegyzi, hogy ugyanezen kutatás szerint az alkalmazkodásra a part menti régiók társadalmi-gazdasági fejlődése, valamint a megvédendő eszközök és beruházások értékének növekedése miatt az éghajlatváltozástól függetlenül is szükség van; |
| --- | --- |

10.

ezért meggyőződéssel vallja, hogy a part menti régiók alkalmazkodásának előmozdítása gazdasági és társadalmi szempontból egyaránt sürgető, többek között „a nem cselekvés” nagyobb költségeire való tekintettel, jóllehet az euróövezet néhány országa még mindig küzd az államadósság-válsággal. Közelmúltban készült tanulmányok (17) szerint az 1995. évi védelmi szintet kiegészítő védelem hiánya a 2041–2070 közötti időszakban uniós szinten átlagosan évi 11,7 milliárd euró kárt fog okozni, míg a 2071–2100 közötti időszakban 17,4 milliárd eurót; a minden évben áradás veszélyének kitett lakosok száma ugyanezen időszakok alatt 40 000, illetve 80 000 fővel nőhet. Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás éves költségét azonban a 2041–2070 közötti időszakra csak 1 milliárd euró körülire, a 2071–2100 közötti időszakra pedig 0,7 milliárd euróra becsülik, ami alátámasztja, hogy az alkalmazkodás előnyei hosszú távon messze meghaladják a cselekvés hiányából fakadó költségeket. A Régiók Bizottsága ezenkívül megjegyzi, hogy ugyanezen kutatás szerint az alkalmazkodásra a part menti régiók társadalmi-gazdasági fejlődése, valamint a megvédendő eszközök és beruházások értékének növekedése miatt az éghajlatváltozástól függetlenül is szükség van;

| 11. | hangsúlyozza továbbá, hogy a károkra, illetve az alkalmazkodásra fordított kiadások nagysága GDP-jük arányában érzékelhetően eltér a különböző tagállamokban, és hogy sajátos földrajzi helyzetükből adódóan különösen a szigeteknek kell nagy összegeket fordítaniuk a területükön történő beavatkozásokra; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza továbbá, hogy a károkra, illetve az alkalmazkodásra fordított kiadások nagysága GDP-jük arányában érzékelhetően eltér a különböző tagállamokban, és hogy sajátos földrajzi helyzetükből adódóan különösen a szigeteknek kell nagy összegeket fordítaniuk a területükön történő beavatkozásokra;

| 12. | kiemeli, hogy a part menti régiók fontos természetes élőhelyeknek adnak otthont, és hozzájárulnak a biológiai sokféleség
   (18), a táj és az érzékeny ökoszisztémák – például a vizes élőhelyek – megőrzéséhez és az ökoszisztéma-szolgáltatások felhasználásához, amelyek megóvásától függ e régiók vonzereje, valamint gazdasági fenntarthatósága és kulturális identitása; megjegyzi továbbá, hogy a Natura 2000 hálózat a part menti (19) és tengeri területek jelentős részét védi; |
| --- | --- |

12.

kiemeli, hogy a part menti régiók fontos természetes élőhelyeknek adnak otthont, és hozzájárulnak a biológiai sokféleség
   (18), a táj és az érzékeny ökoszisztémák – például a vizes élőhelyek – megőrzéséhez és az ökoszisztéma-szolgáltatások felhasználásához, amelyek megóvásától függ e régiók vonzereje, valamint gazdasági fenntarthatósága és kulturális identitása; megjegyzi továbbá, hogy a Natura 2000 hálózat a part menti (19) és tengeri területek jelentős részét védi;

| 13. | hangsúlyozza a part menti régiók alkalmazkodásának összetettségét és multidiszciplináris jellegét. Ezek a régiók valójában a szárazföldi rendszerek (nagyvárosi területek, ipar, mezőgazdaság, erdők, folyók) és a tengeri rendszerek (halászat, akvakultúra, kikötői tevékenységek, tengeri szállítás, idegenforgalom) találkozási pontjai; ezenkívül különböző – gyakran a kormányzás különböző szintjei között megosztott (20) – hatáskörökkel rendelkeznek (például az áradásveszély, az ivóvíz-szolgáltatás vagy a földhasználat terén); |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a part menti régiók alkalmazkodásának összetettségét és multidiszciplináris jellegét. Ezek a régiók valójában a szárazföldi rendszerek (nagyvárosi területek, ipar, mezőgazdaság, erdők, folyók) és a tengeri rendszerek (halászat, akvakultúra, kikötői tevékenységek, tengeri szállítás, idegenforgalom) találkozási pontjai; ezenkívül különböző – gyakran a kormányzás különböző szintjei között megosztott (20) – hatáskörökkel rendelkeznek (például az áradásveszély, az ivóvíz-szolgáltatás vagy a földhasználat terén);

C.   Európai megközelítés, szubszidiaritás és arányosság

| 14. | üdvözli az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy meghatároz egy uniós szintű, integrált stratégiát, valamint az alkalmazkodás közös eszközeit, és meggyőződése, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás jelenlegi és jövőbeni európai megközelítése – az éghajlatváltozás hatásainak határokon átnyúló jellegére is tekintettel, a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett – növelheti a tagállamok, illetve a területi önkormányzatok intézkedéseinek hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy meghatároz egy uniós szintű, integrált stratégiát, valamint az alkalmazkodás közös eszközeit, és meggyőződése, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás jelenlegi és jövőbeni európai megközelítése – az éghajlatváltozás hatásainak határokon átnyúló jellegére is tekintettel, a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett – növelheti a tagállamok, illetve a területi önkormányzatok intézkedéseinek hozzáadott értékét;

| 15. | úgy véli azonban, hogy a jövőbeli európai alkalmazkodási stratégiának olyan részletesnek kell lennie, hogy meg tudja ragadni a regionális különbségeket a következők tekintetében: i. a hatás típusa; ii. a kockázat mértéke és a hosszú távú hatások; iii. a gazdasági feltételek (pl. veszélyeztetett eszközök és erőforrások); iv. a társadalmi szerkezet (pl. népsűrűség, az emberi rendszerek kapacitása); valamint v. a strukturális jelleg (pl. periférikus vagy hátrányos helyzet – például a part menti területek, a szigetek, a hegyvidéki régiók (21), valamint a legkülső régiók különösen nagyfokú kiszolgáltatottsága az éghajlatváltozás hatásaival szemben); |
| --- | --- |

15.

úgy véli azonban, hogy a jövőbeli európai alkalmazkodási stratégiának olyan részletesnek kell lennie, hogy meg tudja ragadni a regionális különbségeket a következők tekintetében: i. a hatás típusa; ii. a kockázat mértéke és a hosszú távú hatások; iii. a gazdasági feltételek (pl. veszélyeztetett eszközök és erőforrások); iv. a társadalmi szerkezet (pl. népsűrűség, az emberi rendszerek kapacitása); valamint v. a strukturális jelleg (pl. periférikus vagy hátrányos helyzet – például a part menti területek, a szigetek, a hegyvidéki régiók (21), valamint a legkülső régiók különösen nagyfokú kiszolgáltatottsága az éghajlatváltozás hatásaival szemben);

| 16. | megállapítja továbbá, hogy a jövőbeni stratégiában olyan alkalmazkodási intézkedéseket és finanszírozási eszközöket kellene meghatározni, amelyek kellően rugalmasan illeszkednek egyrészt a regionális eltérésekhez, másrészt az alkalmazkodás folyton változó folyamatához. Ezeket az intézkedéseket hozzá kell igazítani az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését célzó beavatkozásokhoz, hogy elkerülhető legyen a hibás alkalmazkodás, amely az üvegházhatásúgáz-kibocsátás vagy a sérülékenység növekedését vonhatná maga után; |
| --- | --- |

16.

megállapítja továbbá, hogy a jövőbeni stratégiában olyan alkalmazkodási intézkedéseket és finanszírozási eszközöket kellene meghatározni, amelyek kellően rugalmasan illeszkednek egyrészt a regionális eltérésekhez, másrészt az alkalmazkodás folyton változó folyamatához. Ezeket az intézkedéseket hozzá kell igazítani az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését célzó beavatkozásokhoz, hogy elkerülhető legyen a hibás alkalmazkodás, amely az üvegházhatásúgáz-kibocsátás vagy a sérülékenység növekedését vonhatná maga után;

| 17. | úgy véli, hogy a part menti régiók alkalmazkodásának sajátosságai kapcsán az Európai Uniónak a következők érdekében tett kezdeményezésekre kell összpontosítania: i. határokon átnyúló jellegű hatások vagy intézkedések esetén a kormányzás különböző szintjeinek összehangolása és együttműködése; ii. képzés; iii. a hiányzó ismeretek pótlása, mivel a part menti területek dinamikái gyakran összetettek, ami multidiszciplináris megközelítést igényel; iv. ismeretterjesztés, a helyes gyakorlatok és a sikeres esetek megosztása; v. technikai és pénzügyi támogatás a helyi és regionális szintű, integrált alkalmazkodási stratégiák kidolgozásához és megvalósításához; vi. az alkalmazkodás innovatív technológiáinak kutatása és fejlesztése; vii. a makroregionális szintű alkalmazkodást célzó transznacionális együttműködési programok meghatározása és technikai-pénzügyi támogatása; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a part menti régiók alkalmazkodásának sajátosságai kapcsán az Európai Uniónak a következők érdekében tett kezdeményezésekre kell összpontosítania: i. határokon átnyúló jellegű hatások vagy intézkedések esetén a kormányzás különböző szintjeinek összehangolása és együttműködése; ii. képzés; iii. a hiányzó ismeretek pótlása, mivel a part menti területek dinamikái gyakran összetettek, ami multidiszciplináris megközelítést igényel; iv. ismeretterjesztés, a helyes gyakorlatok és a sikeres esetek megosztása; v. technikai és pénzügyi támogatás a helyi és regionális szintű, integrált alkalmazkodási stratégiák kidolgozásához és megvalósításához; vi. az alkalmazkodás innovatív technológiáinak kutatása és fejlesztése; vii. a makroregionális szintű alkalmazkodást célzó transznacionális együttműködési programok meghatározása és technikai-pénzügyi támogatása;

| 18. | úgy véli továbbá, hogy az átfedések elkerülése, a szinergiák erősítése, valamint a jobb megoldások és eszközök széles körben való elterjesztésének és alkalmazásának ösztönzése érdekében az Európai Bizottságnak meghatározó szerepet kell vállalnia az európai alapok által társfinanszírozott számos kutatási és befektetési projekt összehangolásában és értékelésében. Ennek során az Európai Bizottságnak gondoskodnia kellene a szomszédos államok, illetve a tengerparti régiók közös intézkedéseinek az összehangolásáról, valamint a közös kutatási és befektetési projektek végrehajtásáról; |
| --- | --- |

18.

úgy véli továbbá, hogy az átfedések elkerülése, a szinergiák erősítése, valamint a jobb megoldások és eszközök széles körben való elterjesztésének és alkalmazásának ösztönzése érdekében az Európai Bizottságnak meghatározó szerepet kell vállalnia az európai alapok által társfinanszírozott számos kutatási és befektetési projekt összehangolásában és értékelésében. Ennek során az Európai Bizottságnak gondoskodnia kellene a szomszédos államok, illetve a tengerparti régiók közös intézkedéseinek az összehangolásáról, valamint a közös kutatási és befektetési projektek végrehajtásáról;

| 19. | megismétli (22), hogy az európai politikák és különösen a környezetvédelmi intézkedések terén nagyobb mértékű következetességre van szükség; példaként említi, hogy az élőhelyvédelmi (92/43/EGK) és a madárvédelmi (79/409/EGK) irányelv végrehajtása veszélybe kerülhet az alkalmazkodási beavatkozások miatt, különösen, ha azok infrastrukturális jellegűek. Rámutat továbbá, hogy ebben a tekintetben fontos a hatékony és átlátható helyi egyeztetési mechanizmusok kidolgozása a helyreállítási beavatkozások és/vagy az alkalmazkodási beavatkozások következtében negatív hatásokat vagy károkat elszenvedő közösségi jelentőségű természeti területek kártalanítása érdekében; |
| --- | --- |

19.

megismétli (22), hogy az európai politikák és különösen a környezetvédelmi intézkedések terén nagyobb mértékű következetességre van szükség; példaként említi, hogy az élőhelyvédelmi (92/43/EGK) és a madárvédelmi (79/409/EGK) irányelv végrehajtása veszélybe kerülhet az alkalmazkodási beavatkozások miatt, különösen, ha azok infrastrukturális jellegűek. Rámutat továbbá, hogy ebben a tekintetben fontos a hatékony és átlátható helyi egyeztetési mechanizmusok kidolgozása a helyreállítási beavatkozások és/vagy az alkalmazkodási beavatkozások következtében negatív hatásokat vagy károkat elszenvedő közösségi jelentőségű természeti területek kártalanítása érdekében;

| 20. | elismeri, hogy a tengerparti övezet integrált kezelése alapvetően fontos eszköz a part menti területeken alkalmazott szakpolitikák integrációjának előmozdításában, mindenekelőtt a még nem teljesen szabályozott kérdések – például az erózió, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a környezetbarát infrastruktúrák – esetében; és ugyancsak fontos a helyi szereplők közötti regionális együttműködés ösztönzése szempontjából, amely többek között olyan kezdeményezések által jöhet létre, mint a földközi-tengeri medencében létrejött Szardíniai Charta
   (23)
  . Ezért üdvözli a 2002. évi ajánlás felülvizsgálatát, amely figyelembe veszi a tengeri és a tengerparti területek kezelése érdekében az elmúlt években létrejött határozottabb politikai keretet (24). Ezt illetően a Régiók Bizottsága reméli, hogy ez a felülvizsgálat alkalmat teremt arra, hogy a tengerparti övezetek integrált kezelése (ICZM) kezdeményezés nagyobb hangsúlyt fektessen az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás folyamataira; |
| --- | --- |

20.

elismeri, hogy a tengerparti övezet integrált kezelése alapvetően fontos eszköz a part menti területeken alkalmazott szakpolitikák integrációjának előmozdításában, mindenekelőtt a még nem teljesen szabályozott kérdések – például az erózió, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a környezetbarát infrastruktúrák – esetében; és ugyancsak fontos a helyi szereplők közötti regionális együttműködés ösztönzése szempontjából, amely többek között olyan kezdeményezések által jöhet létre, mint a földközi-tengeri medencében létrejött Szardíniai Charta
   (23)
  . Ezért üdvözli a 2002. évi ajánlás felülvizsgálatát, amely figyelembe veszi a tengeri és a tengerparti területek kezelése érdekében az elmúlt években létrejött határozottabb politikai keretet (24). Ezt illetően a Régiók Bizottsága reméli, hogy ez a felülvizsgálat alkalmat teremt arra, hogy a tengerparti övezetek integrált kezelése (ICZM) kezdeményezés nagyobb hangsúlyt fektessen az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás folyamataira;

| 21. | üdvözli, hogy a tervek szerint a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret lényegesen nagyobb pénzügyi támogatást irányoz elő (az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépésekre szánt összes kiadás legalább 20 %-át), ugyanakkor hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a finanszírozási hatáskörök egyenlő és reális megosztását a kormányzás különböző szintjei között, figyelembe véve a területi közigazgatás jelenlegi gazdasági nehézségeit, valamint a komplementaritás és az addicionalitás elvét; továbbá arra is rámutat, hogy ösztönözni kell a lehetséges alternatív források meghatározását; |
| --- | --- |

21.

üdvözli, hogy a tervek szerint a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret lényegesen nagyobb pénzügyi támogatást irányoz elő (az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépésekre szánt összes kiadás legalább 20 %-át), ugyanakkor hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a finanszírozási hatáskörök egyenlő és reális megosztását a kormányzás különböző szintjei között, figyelembe véve a területi közigazgatás jelenlegi gazdasági nehézségeit, valamint a komplementaritás és az addicionalitás elvét; továbbá arra is rámutat, hogy ösztönözni kell a lehetséges alternatív források meghatározását;

| 22. | ezzel kapcsolatban ismét azt javasolja (25), hogy az európai kibocsátás-kereskedelmi rendszerből származó bevételek egy részét bocsássák a helyi és regionális önkormányzatok rendelkezésére az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást (és a hatások enyhítését) célzó intézkedések végrehajtására; emellett reméli, hogy az Európai Bizottság kidolgozza arra vonatkozó ajánlását, miként lenne célszerű bevonni a magánszektort – és ezen belül a biztosítótársaságokat – a kockázatértékelésbe és -megosztásba, valamint a figyelemfelkelésre irányuló tevékenységekbe; |
| --- | --- |

22.

ezzel kapcsolatban ismét azt javasolja (25), hogy az európai kibocsátás-kereskedelmi rendszerből származó bevételek egy részét bocsássák a helyi és regionális önkormányzatok rendelkezésére az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást (és a hatások enyhítését) célzó intézkedések végrehajtására; emellett reméli, hogy az Európai Bizottság kidolgozza arra vonatkozó ajánlását, miként lenne célszerű bevonni a magánszektort – és ezen belül a biztosítótársaságokat – a kockázatértékelésbe és -megosztásba, valamint a figyelemfelkelésre irányuló tevékenységekbe;

D.   Milyen feltételek mellett lehet megfelelni a kihívásoknak és alkalmazkodási megoldásokat javasolni?

| 23. | hangsúlyozza, hogy az alkalmazkodás folyamatát nem szabad csupán a költségek szemszögéből vizsgálni, hanem mindenekelőtt azt is látni kell, milyen lehetőségeket és előnyöket kínál a cselekvés hiányával szemben; ezenkívül kitart azon véleménye (26) mellett, hogy ez a folyamat a regionális versenyképes és zöld gazdaság fejlesztésének egyik potenciális eszköze; mindazonáltal nyomatékosítja, hogy ennek előfeltétele az olyan helyi kormányzás, amely tudatában van az éghajlatváltozás veszélyeinek és hatásainak, hatásköre lehetővé teszi, hogy intézkedéseket fogadjon el, és képes arra, hogy helyi szinten integrálja a szakpolitikai intézkedéseket és a beavatkozásokat, valamint hogy hozzáférjen a finanszírozási lehetőségekhez; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az alkalmazkodás folyamatát nem szabad csupán a költségek szemszögéből vizsgálni, hanem mindenekelőtt azt is látni kell, milyen lehetőségeket és előnyöket kínál a cselekvés hiányával szemben; ezenkívül kitart azon véleménye (26) mellett, hogy ez a folyamat a regionális versenyképes és zöld gazdaság fejlesztésének egyik potenciális eszköze; mindazonáltal nyomatékosítja, hogy ennek előfeltétele az olyan helyi kormányzás, amely tudatában van az éghajlatváltozás veszélyeinek és hatásainak, hatásköre lehetővé teszi, hogy intézkedéseket fogadjon el, és képes arra, hogy helyi szinten integrálja a szakpolitikai intézkedéseket és a beavatkozásokat, valamint hogy hozzáférjen a finanszírozási lehetőségekhez;

| 24. | kiemeli néhány régiónak az éghajlatváltozás elleni küzdelemben betöltött aktív szerepét, ugyanakkor rámutat arra az általános veszélyre, hogy a probléma horderejéhez képest nem megfelelő a tudatosság szintje. Ezért fontosnak tartja olyan tájékoztató kampányok szervezését, amelyek bemutatják az éghajlatváltozás és az egyes területeken tapasztalt problémák – például a vízhiány, a hullámtér csökkenése, hőhullámok, áradások és földcsuszamlások – közötti ok-okozati összefüggéseket, emellett információt nyújtanak, konkrét példákat mutatnak be, vagy megismertetnek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz, illetve a hatások csökkentéséhez rendelkezésre álló eszközök sikeres alkalmazásával (27); |
| --- | --- |

24.

kiemeli néhány régiónak az éghajlatváltozás elleni küzdelemben betöltött aktív szerepét, ugyanakkor rámutat arra az általános veszélyre, hogy a probléma horderejéhez képest nem megfelelő a tudatosság szintje. Ezért fontosnak tartja olyan tájékoztató kampányok szervezését, amelyek bemutatják az éghajlatváltozás és az egyes területeken tapasztalt problémák – például a vízhiány, a hullámtér csökkenése, hőhullámok, áradások és földcsuszamlások – közötti ok-okozati összefüggéseket, emellett információt nyújtanak, konkrét példákat mutatnak be, vagy megismertetnek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz, illetve a hatások csökkentéséhez rendelkezésre álló eszközök sikeres alkalmazásával (27);

| 25. | alapvetően fontosnak tartja az Európai Szociális Alap igénybevételét az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz szükséges képesség és rugalmasság területi szinten való létrehozására, az állami és a magánszektorban egyaránt. Például erősíteni kell a helyi kormányzást annak érdekében, hogy az alkalmazkodási stratégiákat integrálhassa a hatáskörébe eső ágazati szakpolitikákba, vagy hogy ösztönözhesse a megfelelő területi jogszabályok kidolgozását. Másfelől pedig a magánszektor tervezési és előállítási kompetenciáinak alkalmazkodniuk kell az integrált és multidiszciplináris intézkedésekből fakadó új szükségletekhez (28); |
| --- | --- |

25.

alapvetően fontosnak tartja az Európai Szociális Alap igénybevételét az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz szükséges képesség és rugalmasság területi szinten való létrehozására, az állami és a magánszektorban egyaránt. Például erősíteni kell a helyi kormányzást annak érdekében, hogy az alkalmazkodási stratégiákat integrálhassa a hatáskörébe eső ágazati szakpolitikákba, vagy hogy ösztönözhesse a megfelelő területi jogszabályok kidolgozását. Másfelől pedig a magánszektor tervezési és előállítási kompetenciáinak alkalmazkodniuk kell az integrált és multidiszciplináris intézkedésekből fakadó új szükségletekhez (28);

| 26. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy többek között az egyes projektek tapasztalatai alapján finomítsa és fejlessze tovább a következőket: i. térképészeti eszközök különböző adatok és információk földrajzi alapon történő szolgáltatására, a helyi és regionális döntéshozatal támogatásához megfelelő léptékkel; ii. egy egyértelmű és közös referenciakeret a sérülékenység, a hatások és a kockázatok értékeléséhez; iii. irányelvek a part menti régiókban alkalmazott helyi alkalmazkodási stratégiák meghatározásához, amelyek figyelembe veszik a beavatkozások multidiszciplináris jellegének szükségességét és a többszintű kormányzás szempontjait e területeken; |
| --- | --- |

26.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy többek között az egyes projektek tapasztalatai alapján finomítsa és fejlessze tovább a következőket: i. térképészeti eszközök különböző adatok és információk földrajzi alapon történő szolgáltatására, a helyi és regionális döntéshozatal támogatásához megfelelő léptékkel; ii. egy egyértelmű és közös referenciakeret a sérülékenység, a hatások és a kockázatok értékeléséhez; iii. irányelvek a part menti régiókban alkalmazott helyi alkalmazkodási stratégiák meghatározásához, amelyek figyelembe veszik a beavatkozások multidiszciplináris jellegének szükségességét és a többszintű kormányzás szempontjait e területeken;

| 27. | különösen célszerűnek tartja a sérülékenység part menti régiókra vonatkozó mutatóinak, valamint ezek alapján a sérülékenység elemzésére szolgáló eszközöknek a kidolgozását. Ezek a mutatók az események időbeliségére és az alkalmazkodási képességre vonatkozó előrejelzésekkel együtt elősegíthetik az adott terület beavatkozási prioritásainak azonosítását és meghatározását, lehetővé téve ezáltal, hogy oda csoportosítsák a forrásokat, ahol azokra nagyobb szükség van; |
| --- | --- |

27.

különösen célszerűnek tartja a sérülékenység part menti régiókra vonatkozó mutatóinak, valamint ezek alapján a sérülékenység elemzésére szolgáló eszközöknek a kidolgozását. Ezek a mutatók az események időbeliségére és az alkalmazkodási képességre vonatkozó előrejelzésekkel együtt elősegíthetik az adott terület beavatkozási prioritásainak azonosítását és meghatározását, lehetővé téve ezáltal, hogy oda csoportosítsák a forrásokat, ahol azokra nagyobb szükség van;

| 28. | üdvözli az információs platformok, például a CLIMATE-ADAPT létrejöttét, de hangsúlyozza, hogy ezek tartalmát – a közös környezeti információs rendszer (29) elveivel összhangban – például az információk megfelelő számú nyelvre történő lefordításával hozzáférhetőbbé kell tenni a végfelhasználók számára; célszerűnek tartja továbbá egy a helyi és regionális szintű alkalmazkodás finanszírozásával foglalkozó szekció, valamint egy beruházásokat nyilvántartó adatbázis kialakítását a platformon; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az információs platformok, például a CLIMATE-ADAPT létrejöttét, de hangsúlyozza, hogy ezek tartalmát – a közös környezeti információs rendszer (29) elveivel összhangban – például az információk megfelelő számú nyelvre történő lefordításával hozzáférhetőbbé kell tenni a végfelhasználók számára; célszerűnek tartja továbbá egy a helyi és regionális szintű alkalmazkodás finanszírozásával foglalkozó szekció, valamint egy beruházásokat nyilvántartó adatbázis kialakítását a platformon;

| 29. | megállapítja, hogy jobban ki kell aknázni a kutatást: jobban összhangba kell hozni a területi szakpolitika igényeivel, például az alkalmazkodási stratégiák és a helyi és regionális sajátosságok alapján történt tervezésnek köszönhetően költséghatékony intézkedések pontosításával; továbbá elő kell segíteni a tudomány, a politika, és amennyire lehetséges a civil társadalom közötti párbeszéd és/vagy partnerség mechanizmusainak létrehozását, vagy a meglévők hatékonnyá tételét, többek között az európai projektekben való közös részvétel révén; |
| --- | --- |

29.

megállapítja, hogy jobban ki kell aknázni a kutatást: jobban összhangba kell hozni a területi szakpolitika igényeivel, például az alkalmazkodási stratégiák és a helyi és regionális sajátosságok alapján történt tervezésnek köszönhetően költséghatékony intézkedések pontosításával; továbbá elő kell segíteni a tudomány, a politika, és amennyire lehetséges a civil társadalom közötti párbeszéd és/vagy partnerség mechanizmusainak létrehozását, vagy a meglévők hatékonnyá tételét, többek között az európai projektekben való közös részvétel révén;

| 30. | megismétli (30), hogy a part menti régiók számára alapvetően fontos az elfogadott intézkedések összehangolása, csakúgy, mint a szomszédos vagy a határokon átnyúló területeken jelentkező hatások értékelésére irányuló kutatások, annak érdekében, hogy a probléma ne kerülhessen át egyszerűen egyik területről a másikra. A szóban forgó intézkedések azonosítása során a részvételen alapuló megközelítés alkalmazása és a felmérésben részt vevő valamennyi szereplő bevonása elősegíthetné, hogy területi szempontból koherens beavatkozásokra kerüljön sor; |
| --- | --- |

30.

megismétli (30), hogy a part menti régiók számára alapvetően fontos az elfogadott intézkedések összehangolása, csakúgy, mint a szomszédos vagy a határokon átnyúló területeken jelentkező hatások értékelésére irányuló kutatások, annak érdekében, hogy a probléma ne kerülhessen át egyszerűen egyik területről a másikra. A szóban forgó intézkedések azonosítása során a részvételen alapuló megközelítés alkalmazása és a felmérésben részt vevő valamennyi szereplő bevonása elősegíthetné, hogy területi szempontból koherens beavatkozásokra kerüljön sor;

| 31. | úgy véli, hogy az alkalmazkodás költsége, valamint azon képesség hiánya, hogy felismerjék az alkalmazkodásban rejlő lehetőségeket és előnyöket, jelentős akadály a helyi stratégiák előkészítésekor és még jelentősebb a végrehajtásukkor. Ezért hangsúlyozza, hogy az alkalmazkodás költségeinek és előnyeinek értékelésére alkalmas eszközök kidolgozása hatékonyan fellendítheti azokat a helyi és regionális politikai folyamatokat, amelyek a területi tervezés és beavatkozás alapjaiul szolgálhatnak, és kialakíthatja a leginkább költséghatékony stratégiák meghatározásához szükséges feltételeket; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az alkalmazkodás költsége, valamint azon képesség hiánya, hogy felismerjék az alkalmazkodásban rejlő lehetőségeket és előnyöket, jelentős akadály a helyi stratégiák előkészítésekor és még jelentősebb a végrehajtásukkor. Ezért hangsúlyozza, hogy az alkalmazkodás költségeinek és előnyeinek értékelésére alkalmas eszközök kidolgozása hatékonyan fellendítheti azokat a helyi és regionális politikai folyamatokat, amelyek a területi tervezés és beavatkozás alapjaiul szolgálhatnak, és kialakíthatja a leginkább költséghatékony stratégiák meghatározásához szükséges feltételeket;

| 32. | határozottan úgy véli, hogy a helyi és regionális szinten elérhető pénzügyi források hiánya még a szükséges kapacitások, tudatosság és megfelelő tudományos támogatás esetén is akadályozza a hatékony fellépéseket; ezért szükségesnek tartja, hogy meghatározzák a területi beavatkozások közvetlen finanszírozásának módozatait, egyrészt partnerségi eszközök segítségével (mint a LIFE+ és a Horizont 2020 program), másrészt piaci eszközökkel (pl. fizetés az ökoszisztéma-szolgáltatásokért, vagy a kibocsátás-kereskedelmi rendszerből származó bevételek), valamint fiskális eszközökkel (ösztönzők); |
| --- | --- |

32.

határozottan úgy véli, hogy a helyi és regionális szinten elérhető pénzügyi források hiánya még a szükséges kapacitások, tudatosság és megfelelő tudományos támogatás esetén is akadályozza a hatékony fellépéseket; ezért szükségesnek tartja, hogy meghatározzák a területi beavatkozások közvetlen finanszírozásának módozatait, egyrészt partnerségi eszközök segítségével (mint a LIFE+ és a Horizont 2020 program), másrészt piaci eszközökkel (pl. fizetés az ökoszisztéma-szolgáltatásokért, vagy a kibocsátás-kereskedelmi rendszerből származó bevételek), valamint fiskális eszközökkel (ösztönzők);

| 33. | szükségesnek tartja az alkalmazkodási beavatkozások rugalmasabbá tételét, többek között visszafordítható stratégiák előnyben részesítésével, inkább „rugalmas”, mint „merev” jellegű intézkedések bevezetésével (például hatékonyabb riasztási rendszer, szemben másodlagos jelentőségű, nagy volumenű projektekkel), vagy a „zöld infrastruktúrák” kialakításának előmozdításával, amelynek célja a természetes élőhelyek helyreállítása az alkalmazkodás ökoszisztéma-alapú megközelítése alapján; |
| --- | --- |

33.

szükségesnek tartja az alkalmazkodási beavatkozások rugalmasabbá tételét, többek között visszafordítható stratégiák előnyben részesítésével, inkább „rugalmas”, mint „merev” jellegű intézkedések bevezetésével (például hatékonyabb riasztási rendszer, szemben másodlagos jelentőségű, nagy volumenű projektekkel), vagy a „zöld infrastruktúrák” kialakításának előmozdításával, amelynek célja a természetes élőhelyek helyreállítása az alkalmazkodás ökoszisztéma-alapú megközelítése alapján;

| 34. | ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a tengerparti övezetek integrált kezelésére vonatkozó kezdeményezés (ICZM) a Barcelonai Egyezményhez csatolt, az ICZM-ről szóló Jegyzőkönyv 2011. márciusi hatálybalépését követően a földközi-tengeri térség tagállamaira nézve kötelezővé vált, és hogy ez a Jegyzőkönyv konkrét utalást tesz arra, hogy a part menti területek fenntartható fejlődésének biztosítása érdekében az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazására van szükség (31), ezenkívül megjegyzi, hogy az EU biológiai sokféleségről szóló stratégiája (32) szerint az éghajlatváltozás enyhítését és az ahhoz való alkalmazkodást elősegítő ökoszisztéma-alapú megközelítések költséghatékony alternatívákat kínálhatnak a technológiai megoldásokkal szemben, ezért érdeklődéssel várja a „zöld” infrastruktúrák jövőbeni európai stratégiájának a part menti régiók szintjén történő alkalmazkodási folyamathoz való hozzájárulását; |
| --- | --- |

34.

ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a tengerparti övezetek integrált kezelésére vonatkozó kezdeményezés (ICZM) a Barcelonai Egyezményhez csatolt, az ICZM-ről szóló Jegyzőkönyv 2011. márciusi hatálybalépését követően a földközi-tengeri térség tagállamaira nézve kötelezővé vált, és hogy ez a Jegyzőkönyv konkrét utalást tesz arra, hogy a part menti területek fenntartható fejlődésének biztosítása érdekében az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazására van szükség (31), ezenkívül megjegyzi, hogy az EU biológiai sokféleségről szóló stratégiája (32) szerint az éghajlatváltozás enyhítését és az ahhoz való alkalmazkodást elősegítő ökoszisztéma-alapú megközelítések költséghatékony alternatívákat kínálhatnak a technológiai megoldásokkal szemben, ezért érdeklődéssel várja a „zöld” infrastruktúrák jövőbeni európai stratégiájának a part menti régiók szintjén történő alkalmazkodási folyamathoz való hozzájárulását;

E.   A helyi és regionális önkormányzatok intézményi hozzájárulása, valamint a nemzetközi együttműködés

| 35. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy tartson előzetes konzultációt a helyi és regionális önkormányzatok képviselői számára annak érdekében, hogy az európai alkalmazkodási stratégia megfeleljen az arányosság elvének, hogy a helyi szint kellő hangsúllyal és részletességgel jelenjen meg benne, szem előtt tartva mindenekelőtt a legkiszolgáltatottabb területeket, így a part menti területeket, a szigeteket és a hegyvidéki régiókat; |
| --- | --- |

35.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy tartson előzetes konzultációt a helyi és regionális önkormányzatok képviselői számára annak érdekében, hogy az európai alkalmazkodási stratégia megfeleljen az arányosság elvének, hogy a helyi szint kellő hangsúllyal és részletességgel jelenjen meg benne, szem előtt tartva mindenekelőtt a legkiszolgáltatottabb területeket, így a part menti területeket, a szigeteket és a hegyvidéki régiókat;

| 36. | úgy véli, hogy aktív szerepet játszhat az információs platformok, például a CLIMATE-ADAPT és az OURCOAST kialakításában, különösen abból a célból, hogy hozzájáruljon e platformok tartalmának a helyi és regionális igényekre és sajátosságokra való összpontosításához, növelve így az információk terjesztéséhez kapcsolódó előnyöket a helyi és regionális önkormányzatok számára; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy aktív szerepet játszhat az információs platformok, például a CLIMATE-ADAPT és az OURCOAST kialakításában, különösen abból a célból, hogy hozzájáruljon e platformok tartalmának a helyi és regionális igényekre és sajátosságokra való összpontosításához, növelve így az információk terjesztéséhez kapcsolódó előnyöket a helyi és regionális önkormányzatok számára;

| 37. | ismételten rámutat (33), hogy az éghajlattal foglalkozó európai és nemzetközi tárgyalásokkal kapcsolatban célszerű lenne rendszeresen kikérni a véleményét, ezért azt szeretné, ha: i. bevonnák az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással foglalkozó európai munkacsoportba (34), amely a tartós hátránnyal küzdő területekre összpontosít – e hátrányok között megnevezik az éghajlatváltozás hatásait is –, ezért a munkacsoport munkája érinti a part menti területeket, a szigeteket és a hegyvidéki, valamint a legkülső régiókat is; ii. megfigyelői pozíciót biztosítanának számára az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással foglalkozó bizottságban; |
| --- | --- |

37.

ismételten rámutat (33), hogy az éghajlattal foglalkozó európai és nemzetközi tárgyalásokkal kapcsolatban célszerű lenne rendszeresen kikérni a véleményét, ezért azt szeretné, ha: i. bevonnák az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással foglalkozó európai munkacsoportba (34), amely a tartós hátránnyal küzdő területekre összpontosít – e hátrányok között megnevezik az éghajlatváltozás hatásait is –, ezért a munkacsoport munkája érinti a part menti területeket, a szigeteket és a hegyvidéki, valamint a legkülső régiókat is; ii. megfigyelői pozíciót biztosítanának számára az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással foglalkozó bizottságban;

| 38. | meggyőződése, hogy nagyobb mértékű szolidaritásra és interakcióra van szükség a régiók között, hogy mind európai, mind nemzetközi szinten ki lehessen aknázni a helyi és regionális önkormányzatok által az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatban felhalmozott ismereteket és tapasztalatokat. Ennélfogva üdvözli azokat a kezdeményezéseket, amelyek közös kötelezettségeket határoznak meg a helyi önkormányzatok számára (pl. a Durbani Éghajlat-változási Charta), amelyek előmozdítják az innovatív partnerségeket (pl. az éghajlatváltozás területi megközelítése (35)), valamint azokat, amelyek célja a megosztást, az együttműködést és a környezetbarát technológiák egymás közötti cseréjét segítő hálózat kialakítása (pl. a Climate Technology Centre and Network
   (36). |
| --- | --- |

38.

meggyőződése, hogy nagyobb mértékű szolidaritásra és interakcióra van szükség a régiók között, hogy mind európai, mind nemzetközi szinten ki lehessen aknázni a helyi és regionális önkormányzatok által az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatban felhalmozott ismereteket és tapasztalatokat. Ennélfogva üdvözli azokat a kezdeményezéseket, amelyek közös kötelezettségeket határoznak meg a helyi önkormányzatok számára (pl. a Durbani Éghajlat-változási Charta), amelyek előmozdítják az innovatív partnerségeket (pl. az éghajlatváltozás területi megközelítése (35)), valamint azokat, amelyek célja a megosztást, az együttműködést és a környezetbarát technológiák egymás közötti cseréjét segítő hálózat kialakítása (pl. a Climate Technology Centre and Network
   (36).

Kelt Brüsszelben, 2012. október 10-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC): Managing the Risks of Extreme Events and Disasters to Advance Climate Change Adaptation. A Special Report of Working Groups I and II of the Intergovernmental Panel on Climate Change [A szélsőséges események és katasztrófák kockázatának kezelése az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás fokozása érdekében. Az Éghajlat-változási Kormányközi Testület I. és II. munkacsoportjának különjelentése], 2012.

1

Managing the Risks of Extreme Events and Disasters to Advance Climate Change Adaptation. A Special Report of Working Groups I and II of the Intergovernmental Panel on Climate Change

(2)  : „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás lehetőségeit meghatározó gyakorlat, amely például a rendelkezésre állás, a haszon, a költség, az eredményesség, a hatékonyság és a megvalósíthatóság szempontjai alapján” értékeli is azokat; : „Az emberi rendszerekben az aktuális vagy várt éghajlathoz és annak hatásaihoz való igazodás folyamata a károk enyhítése vagy a kedvező lehetőségek kihasználása érdekében. Természeti rendszerekben az aktuális éghajlathoz és annak hatásaihoz való igazodás folyamata; az emberi beavatkozás elősegítheti a várt éghajlathoz való igazodást” (IPCC-glosszárium).

2

(3)  CdR 118/2007 fin, CdR 72/2009 fin.

3

(4)  COM(2007) 354 final; COM(2009) 147 final; Egyetértési megállapodás a Régiók Bizottsága és az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) között, 2012. június 21.

4

Egyetértési megállapodás

(5)  Cancúni megállapodás, 2010: http://cancun.unfccc.int/.

5

(6)  The Future We Want: A Rio+20 konferencián elfogadott dokumentum. 2012. június 19.

6

The Future We Want:

(7)  COM(2011) 615 final/2, 2012. március 14.

7

(8)  Policy Research Corporation: The economics of climate change adaptation in EU coastal areas, 2009.

8

The economics of climate change adaptation in EU coastal areas

(9)  CdR 72/2009 fin.

9

(10)  A „part menti régiók” meghatározásuk szerint olyan harmadik szintű (NUTS3) területi egységek, amelyek rendelkeznek tengerparttal, vagy legalább lakosságuk fele kevesebb mint 50 kilométerre él a tengertől. Hamburg is part menti régiónak számít, mivel bár nem felel meg a fenti feltételeknek, területét alapjaiban meghatározza a tenger jelenléte.

10

(11)  Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EKÜ) és az EUrosion projekt adatai, Policy Research Corporation: The economics of climate change adaptation in EU coastal areas, 2009.

11

The economics of climate change adaptation in EU coastal areas

(12)  EKÜ: 10 Messages for 2010 – Coastal ecosystems [10 üzenet 2010-re – tengerparti ökoszisztémák], 2010.

12

(13)  Brown S., Nicholls R.J., Vafeidis A., Hinkel J., és Watkiss P. (2011): A European Science Foundation becslései szerint az éghajlatváltozás következtében az atlanti-óceáni partszakasz nagyságrendileg 17 %-án, a földközi-tengeri partszakasz 31–100 %-án, valamint a balti-tengeri partszakasz 84–98 %-án veszhetnek el vizes élőhelyek (forrás: Európai Bizottság, Környezetvédelmi Főigazgatóság: LIFE and coastal management, 2012.

13

European Science Foundation

LIFE and coastal management,

.

(14)  Policy Research Corporation: The economics of climate change adaptation in EU coastal areas, 2009.

14

The economics of climate change adaptation in EU coastal areas

(15)  , Chapter 13 – coastal regions [Eurostat Regionális Évkönyv, 2011., 13. fejezet – part menti régiók].

15

Chapter 13 – coastal regions

(16)  Policy Research Corporation: The economics of climate change adaptation in EU coastal areas, 2009.

16

The economics of climate change adaptation in EU coastal areas

(17)  ClimateCost (the Full Costs of Climate Change) [Az éghajlat költségei (Az éghajlatváltozás összes költsége)]: http://www.climatecost.cc/home.html. Brown S., Nicholls R.J., Vafeidis A., Hinkel J., és Watkiss P. (2011.): Az adatok az ENSEMBLES E1 „stabilizációs” forgatókönyvre vonatkoznak (van der Linden and Mitchell, 2009: Lowe et al., 2009a), amely úgy kalkulál, hogy a tengerszint 2050-re 18 cm-rel, 2080-ra viszont már 26 cm-rel emelkedik, és feltételezi, hogy a hőmérséklet kevesebb mint 2 °C fokkal emelkedik az iparosodás előtti értékekhez képes, vagyis az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését célzó jelenlegi globális intézkedések eredményesek lesznek. Ez a forgatókönyv lehetővé teszi a legkedvezőbb költség-haszon arány elérését.

17

et al

(18)  Az élőhelyvédelmi irányelv mellékletei 50 part menti élőhelyet sorolnak fel, és (a madarakon kívül) 150 olyan fajt neveznek meg, amelyek a part menti ökológiai rendszereket részesítik előnyben (forrás: EKÜ: 10 Messages for 2010 – Coastal ecosystems [10 üzenet 2010-re – tengerparti ökoszisztémák], 2010.

18

Messages for 2010 – Coastal ecosystems

(19)  Európai Környezetvédelmi Ügynökség: 10 Messages for 2010 – Coastal ecosystems [10 üzenet 2010-re – tengerparti ökoszisztémák], 2010.

19

10 Messages for 2010 – Coastal ecosystems

(20)  Policy Research Corporation: The economics of climate change adaptation in EU coastal areas, 2009.

20

The economics of climate change adaptation in EU coastal areas

(21)  CdR 89/2012/fin.

21

(22)  CdR 118/2007 fin.

22

(23)  A 2008 júliusában, Szardínia szigetén, Algheróban kötött megállapodás meghatározza a tengerparti övezetek integrált kezelésére vonatkozó kezdeményezés (ICZM) földközi-tengeri eszmecsere-hálózatának elveit és céljait (ICZM Mediterranean Dialogue [Földközi-tengeri párbeszéd])

23

ICZM Mediterranean Dialogue

(24)  Nevezetesen: az Európai Bizottság integrált tengerpolitikáról szóló közleménye (COM(2007) 575 és a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv (2008/56/EK).

24

(25)  CdR 269/2011 fin; CdR 5/2011 fin; CdR 245/2010 fin; CdR 72/2009 fin.

25

(26)  CdR 118/2007 fin.

26

(27)  A Making Cities Resilient – My City is Getting Ready (Ellenállóbb városok – Felkészül a városom) www.unisdr.org/campaign globális kampány egyik terméke a How To Make Cities More Resilient (Hogyan tegyük ellenállóbbá a városokat?) című brosúra, amely kifejezetten a helyi önkormányzati vezetőknek készült, és részletesen beavat a kockázatcsökkentés és a reakcióképesség növelésének módjaiba, miközben példákat hoz a bevált gyakorlatokra és említést tesz a jelenleg rendelkezésre álló eszközökre is.

27

Making Cities Resilient – My City is Getting Ready

How To Make Cities More Resilient

(28)  CdR 72/2009 fin.

28

(29)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A közös környezeti információs rendszer felé, COM(2008) 46 final.

29

(30)  CdR 118/2007 fin.

30

(31)  Európai Környezetvédelmi Ügynökség: 10 Messages for 2010 – Coastal ecosystems [10 üzenet 2010-re – tengerparti ökoszisztémák], 2010.

31

10 Messages for 2010 – Coastal ecosystems

(32)  COM(2011) 244 final.

32

(33)  CdR 269/2011 fin

33

(34)  Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással foglalkozó bizottságot a Cancúni Megállapodás keretében hozták létre, hogy technikai támogatást és iránymutatást nyújtson az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye aláíróinak, valamint elősegítse az ismeretek és a bevált gyakorlatok terjesztését és a szinergiákat.

34

(35)  Territorial Approach to Climate Change – TACC (Az éghajlatváltozás területi megközelítése).

35

(36)  Climate Technology Centre and Network (Éghajlat-változási Technológiai Központ és Hálózat): http://unfccc.int/ttclear/jsp/CTCN.jsp.

36

Climate Technology Centre and Network (Éghajlat-változási Technológiai Központ és Hálózat)

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/27

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Az éghajlatváltozás régióspecifikus megközelítése az EU-ban a hegyvidéki régiók példája alapján

2012/C 391/06

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | megjegyzi, hogy a hegyvidéki régiók nagymértékben érzékenyek az éghajlatváltozásra, valamint fenntartja, hogy elő kell mozdítani az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak egy szélesebb körű, az egyéni és kollektív rugalmasság növelésére irányuló projektbe történő integrálását, amely az összes, egymással szükségszerűen összefüggő környezeti, energetikai és társadalmi szempontot figyelembe veszi; |
| --- | --- |

—

megjegyzi, hogy a hegyvidéki régiók nagymértékben érzékenyek az éghajlatváltozásra, valamint fenntartja, hogy elő kell mozdítani az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak egy szélesebb körű, az egyéni és kollektív rugalmasság növelésére irányuló projektbe történő integrálását, amely az összes, egymással szükségszerűen összefüggő környezeti, energetikai és társadalmi szempontot figyelembe veszi;

| — | megjegyzi, hogy 2013-ban az Európai Unió alkalmazkodást elősegítő stratégiát fogad el: alapvetően fontosnak tartja, hogy ennek az általános stratégiának legyen regionális és helyi vetülete, ahogyan az a Lisszaboni Szerződés 174. cikkében szerepel, és hogy tartalmazzon egy a hegyvidéki területeknek szentelt fejezetet; |
| --- | --- |

—

megjegyzi, hogy 2013-ban az Európai Unió alkalmazkodást elősegítő stratégiát fogad el: alapvetően fontosnak tartja, hogy ennek az általános stratégiának legyen regionális és helyi vetülete, ahogyan az a Lisszaboni Szerződés 174. cikkében szerepel, és hogy tartalmazzon egy a hegyvidéki területeknek szentelt fejezetet;

| — | aláhúzza, hogy a hegyvidéki területek sebezhetősége várhatóan súlyosbodik az elkövetkezendő évtizedekben, ezért növelni kell a tudományos kutatást és létre kell hozni az információcsere jól működő rendszerét. Fontos, hogy az Európai Unió 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó költségvetése kifejezetten tartalmazza az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó pénzeszközöket. Olyan politikákat kell kidolgozni, amelyek az általános érdekű szolgáltatások nyújtásának és az azokhoz való hozzáférésnek a javítását célozzák a különösen veszélyeztetett területeken; |
| --- | --- |

—

aláhúzza, hogy a hegyvidéki területek sebezhetősége várhatóan súlyosbodik az elkövetkezendő évtizedekben, ezért növelni kell a tudományos kutatást és létre kell hozni az információcsere jól működő rendszerét. Fontos, hogy az Európai Unió 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó költségvetése kifejezetten tartalmazza az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó pénzeszközöket. Olyan politikákat kell kidolgozni, amelyek az általános érdekű szolgáltatások nyújtásának és az azokhoz való hozzáférésnek a javítását célozzák a különösen veszélyeztetett területeken;

| — | hangsúlyozza, hogy több hegyvidéki régió már megkezdte az alkalmazkodási stratégiák kidolgozását, és sürgető szükség van a célok koordinálására és az eredmények tanulmányozására. A jelenleg a hegyvidéki területek számos egyesülete, kutatási egysége és közigazgatási szerve között szétszórt kezdeményezéseket harmonizálni kell. |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy több hegyvidéki régió már megkezdte az alkalmazkodási stratégiák kidolgozását, és sürgető szükség van a célok koordinálására és az eredmények tanulmányozására. A jelenleg a hegyvidéki területek számos egyesülete, kutatási egysége és közigazgatási szerve között szétszórt kezdeményezéseket harmonizálni kell.

| Előadó | Luciano CAVERI (IT/ALDE), Valle d’Aosta autonóm régió önkormányzatának tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | Saját kezdeményezésű vélemény |

Előadó

Luciano CAVERI (IT/ALDE), Valle d’Aosta autonóm régió önkormányzatának tagja

Referenciaszöveg

Saját kezdeményezésű vélemény

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

| 1. | megjegyzi, hogy az Európai Unióban az elmúlt években bőséges szakirodalom, valamint számos politikai dokumentum gyűlt össze, és sok tudományos projekt került végrehajtásra, amelyekből kiderül, hogy a hegyvidéki régiók milyen nagymértékben érzékenyek az éghajlatváltozásra, mivel egy korlátozott területen a tengerszint feletti magasság, a kitettség és a légköri, tengeri vagy szárazföldi áramlatok hatása szempontjából különböző környezeteket fognak össze. A hegyvidéki területeket az IPCC is az éghajlat szempontjából nagyobb kockázatot jelentő régiók (hot spot) közé sorolja. Ezenkívül az Agenda 21 (az 1992-es, riói Föld-csúcstalálkozó) 13., külön a hegyvidéki régióknak szentelt fejezete 4. pontjában megállapítja, hogy „az éghajlatváltozásra legérzékenyebb területekről” van szó. Ez a megállapítás a 2012 júniusában sorra kerülő Rio+20 konferencia keretében továbbra is aktuális. A hegyvidéki területeken található Európa legtöbb erdős területe, ezért ezek – a számottevő szén-dioxid-megkötés révén – elnyelő hatást fejtenek ki, emellett hozzájárulnak a levegő minőségének javításához, enyhítve a szennyezés káros következményeit. Ezenkívül jelentős vízi és táji erőforrásokat is biztosítanak. Ezek a területek azonban érzékenyek az éghajlat változásaira. A tengerparti övezetek mellett a hegyvidéki területek – éghajlatuk, gazdag élőviláguk, táji gazdagságuk, vízi erőforrásaik, kulturális és építészeti jellemzőik, hagyományaik és szokásaik miatt – a legfontosabb idegenforgalmi területek; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy az Európai Unióban az elmúlt években bőséges szakirodalom, valamint számos politikai dokumentum gyűlt össze, és sok tudományos projekt került végrehajtásra, amelyekből kiderül, hogy a hegyvidéki régiók milyen nagymértékben érzékenyek az éghajlatváltozásra, mivel egy korlátozott területen a tengerszint feletti magasság, a kitettség és a légköri, tengeri vagy szárazföldi áramlatok hatása szempontjából különböző környezeteket fognak össze. A hegyvidéki területeket az IPCC is az éghajlat szempontjából nagyobb kockázatot jelentő régiók (hot spot) közé sorolja. Ezenkívül az Agenda 21 (az 1992-es, riói Föld-csúcstalálkozó) 13., külön a hegyvidéki régióknak szentelt fejezete 4. pontjában megállapítja, hogy „az éghajlatváltozásra legérzékenyebb területekről” van szó. Ez a megállapítás a 2012 júniusában sorra kerülő Rio+20 konferencia keretében továbbra is aktuális. A hegyvidéki területeken található Európa legtöbb erdős területe, ezért ezek – a számottevő szén-dioxid-megkötés révén – elnyelő hatást fejtenek ki, emellett hozzájárulnak a levegő minőségének javításához, enyhítve a szennyezés káros következményeit. Ezenkívül jelentős vízi és táji erőforrásokat is biztosítanak. Ezek a területek azonban érzékenyek az éghajlat változásaira. A tengerparti övezetek mellett a hegyvidéki területek – éghajlatuk, gazdag élőviláguk, táji gazdagságuk, vízi erőforrásaik, kulturális és építészeti jellemzőik, hagyományaik és szokásaik miatt – a legfontosabb idegenforgalmi területek;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás az Európai Unió – sőt, az egész világ – minden részét érinti, azonban az egy adott területre gyakorolt konkrét hatásai, következésképpen az ezekre a hatásokra való felkészülés és válaszlépések sokféle tényezőtől függnek. Az éghajlatváltozásra adott minden válaszintézkedésnek tehát figyelemmel kell lennie a különböző térségek sajátos helyzetére. Az RB által képviselt helyi és regionális önkormányzatok tehát igen fontos partnerek a megfelelő megoldások kidolgozásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás az Európai Unió – sőt, az egész világ – minden részét érinti, azonban az egy adott területre gyakorolt konkrét hatásai, következésképpen az ezekre a hatásokra való felkészülés és válaszlépések sokféle tényezőtől függnek. Az éghajlatváltozásra adott minden válaszintézkedésnek tehát figyelemmel kell lennie a különböző térségek sajátos helyzetére. Az RB által képviselt helyi és regionális önkormányzatok tehát igen fontos partnerek a megfelelő megoldások kidolgozásában és végrehajtásában;

| 3. | felhívja a figyelmet arra, hogy az elkövetkező években az Európai Unióban a helyi és regionális önkormányzatoknak elsősorban többek között az éghajlatváltozás és annak következményei által támasztott kihívással kell szembenézniük. Ebben az összefüggésben a legfontosabb az, hogy megtegyék a szükséges lépéseket a globális átlaghőmérséklet emelkedésének a lehető legnagyobb korlátozására (a hatások enyhítése), ugyanakkor a különböző szinteken fel kell készülni az elkerülhetetlen változásokra (alkalmazkodás); |
| --- | --- |

3.

felhívja a figyelmet arra, hogy az elkövetkező években az Európai Unióban a helyi és regionális önkormányzatoknak elsősorban többek között az éghajlatváltozás és annak következményei által támasztott kihívással kell szembenézniük. Ebben az összefüggésben a legfontosabb az, hogy megtegyék a szükséges lépéseket a globális átlaghőmérséklet emelkedésének a lehető legnagyobb korlátozására (a hatások enyhítése), ugyanakkor a különböző szinteken fel kell készülni az elkerülhetetlen változásokra (alkalmazkodás);

| 4. | kiemeli, hogy a hegyvidéki területek, amelyeket veszélybe sodor a gyors éghajlatváltozás, a biodiverzitás központjai: a Natura 2000 összes élőhelyeinek 43 %-a hegyvidéki területeken található, és az élőhelyekről szóló irányelv II. és IV. mellékletében felsorolt 1 148 faj közül 118 a hegyekhez kötődik (1); |
| --- | --- |

4.

kiemeli, hogy a hegyvidéki területek, amelyeket veszélybe sodor a gyors éghajlatváltozás, a biodiverzitás központjai: a Natura 2000 összes élőhelyeinek 43 %-a hegyvidéki területeken található, és az élőhelyekről szóló irányelv II. és IV. mellékletében felsorolt 1 148 faj közül 118 a hegyekhez kötődik (1);

| 5. | rámutat, hogy a síkvidéki területeken csak kevéssé érzékelhető éghajlat-ingadozások a hegyvidéki területeken megerősödnek, és korai diagnózist tesznek lehetővé a széles körű éghajlat-változási tendenciákkal kapcsolatban, egyedülálló megfigyelési lehetőséget nyújtva a tudományos kutatás számára, és kísérleti terepet kínálnak az alkalmazkodási politikák kidolgozásához és értékeléséhez; |
| --- | --- |

5.

rámutat, hogy a síkvidéki területeken csak kevéssé érzékelhető éghajlat-ingadozások a hegyvidéki területeken megerősödnek, és korai diagnózist tesznek lehetővé a széles körű éghajlat-változási tendenciákkal kapcsolatban, egyedülálló megfigyelési lehetőséget nyújtva a tudományos kutatás számára, és kísérleti terepet kínálnak az alkalmazkodási politikák kidolgozásához és értékeléséhez;

| 6. | ismételten leszögezi, hogy az éghajlatváltozás már folyamatban van, az alábbi következményekkel: növekszik a vízügyi kockázat (árvizek, földcsuszamlások), sérülékenyebbé válnak az egyének és az infrastruktúrák, csökken – különösen nyáron – a vízellátás (a hegyvidékekkel szomszédos területeken is), módosul a folyók vízháztartása (az alpesi régióban télen több áradásra, nyáron pedig több aszályra lehet számítani), a gleccserek visszahúzódnak (1850 óta az alpesi gleccserek tömegüknek mintegy kétharmadát veszítették el, és 1985 óta jelentősen felgyorsult ez a folyamat), az állandóan fagyott talaj területe csökken, rövidebb ideig marad meg a hótakaró, különösen 1 500 méteres magasság fölött, módosul a lavinák gyakorisága, veszélybe kerül a biodiverzitás, valamint a növényi és állati migrációk, módosul a téli és nyári idegenforgalom és a vízienergia-termelés gazdasági ágazata, bizonytalanságok alakulnak ki a mezőgazdasági termeléssel kapcsolatban, és károk keletkeznek az erdészet területén. Az alpesi környezet a gyors éghajlatváltozással kapcsolatos érzékenysége miatt olyan területté vált, amely „folyamatosan hátrányos helyzetben van”. Az Alpokban az elmúlt 150 évben mért hőmérséklet-emelkedés (+ 1,5 °C) kétszerese az egész Föld átlagának (+ 0,7 °C) (2). Az alpesi vízkészletek sérülékenységét 2009-ben megvizsgálta az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (3); |
| --- | --- |

6.

ismételten leszögezi, hogy az éghajlatváltozás már folyamatban van, az alábbi következményekkel: növekszik a vízügyi kockázat (árvizek, földcsuszamlások), sérülékenyebbé válnak az egyének és az infrastruktúrák, csökken – különösen nyáron – a vízellátás (a hegyvidékekkel szomszédos területeken is), módosul a folyók vízháztartása (az alpesi régióban télen több áradásra, nyáron pedig több aszályra lehet számítani), a gleccserek visszahúzódnak (1850 óta az alpesi gleccserek tömegüknek mintegy kétharmadát veszítették el, és 1985 óta jelentősen felgyorsult ez a folyamat), az állandóan fagyott talaj területe csökken, rövidebb ideig marad meg a hótakaró, különösen 1 500 méteres magasság fölött, módosul a lavinák gyakorisága, veszélybe kerül a biodiverzitás, valamint a növényi és állati migrációk, módosul a téli és nyári idegenforgalom és a vízienergia-termelés gazdasági ágazata, bizonytalanságok alakulnak ki a mezőgazdasági termeléssel kapcsolatban, és károk keletkeznek az erdészet területén. Az alpesi környezet a gyors éghajlatváltozással kapcsolatos érzékenysége miatt olyan területté vált, amely „folyamatosan hátrányos helyzetben van”. Az Alpokban az elmúlt 150 évben mért hőmérséklet-emelkedés (+ 1,5 °C) kétszerese az egész Föld átlagának (+ 0,7 °C) (2). Az alpesi vízkészletek sérülékenységét 2009-ben megvizsgálta az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (3);

| 7. | aláhúzza, hogy a hegyvidéki hagyományok és kultúrák alapja az a fontos felismerés, hogy a környezet által szabott határokat és lehetőségeket tudomásul kell venni. A szóban forgó terület erőteljes fizikai korlátozó tényezőivel való kapcsolat lehetővé tette, hogy az idők folyamán a fenntarthatósággal és az erőforrások ésszerű használatával kapcsolatos kifinomult kritériumokat dolgozzanak ki. Az új technológiák segítségével ezek az alapértékek egy korszerűbb szemléletmódba illeszthetők, olyan ismeretanyagot és fejlődési modelleket hozva létre, amelyek nemcsak a hegyvidéki területek, hanem minden peremvidék számára hasznosak, és számos esetben egyetemes érvényűvé válhatnak (ilyen például az EU RURBAN-TCUM/Regionális Főigazgatóság keretében megvalósított vidéki-városi partnerségi modell); |
| --- | --- |

7.

aláhúzza, hogy a hegyvidéki hagyományok és kultúrák alapja az a fontos felismerés, hogy a környezet által szabott határokat és lehetőségeket tudomásul kell venni. A szóban forgó terület erőteljes fizikai korlátozó tényezőivel való kapcsolat lehetővé tette, hogy az idők folyamán a fenntarthatósággal és az erőforrások ésszerű használatával kapcsolatos kifinomult kritériumokat dolgozzanak ki. Az új technológiák segítségével ezek az alapértékek egy korszerűbb szemléletmódba illeszthetők, olyan ismeretanyagot és fejlődési modelleket hozva létre, amelyek nemcsak a hegyvidéki területek, hanem minden peremvidék számára hasznosak, és számos esetben egyetemes érvényűvé válhatnak (ilyen például az EU RURBAN-TCUM/Regionális Főigazgatóság keretében megvalósított vidéki-városi partnerségi modell);

| 8. | hangsúlyozza, hogy bár az éghajlatváltozás az emberi faj alkalmazkodóképessége számára soha nem látott kihívást jelent, egy összetettebb környezeti és az egész emberiséget érintő válságnak csupán egy részleges mutatója, amely többek között az alábbiakra hat ki:






  — | a megújuló természeti erőforrások (víz, erdők, halállományok, a biomassza kinyerése) rendelkezésre állása, |
| --- | --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy bár az éghajlatváltozás az emberi faj alkalmazkodóképessége számára soha nem látott kihívást jelent, egy összetettebb környezeti és az egész emberiséget érintő válságnak csupán egy részleges mutatója, amely többek között az alábbiakra hat ki:

—

a megújuló természeti erőforrások (víz, erdők, halállományok, a biomassza kinyerése) rendelkezésre állása,

| — | az ökoszisztéma által nyújtott javak és szolgáltatások minőségromlása és mennyiségi csökkenése, |
| --- | --- |

—

az ökoszisztéma által nyújtott javak és szolgáltatások minőségromlása és mennyiségi csökkenése,

| — | a biodiverzitás csökkenése, |
| --- | --- |

—

a biodiverzitás csökkenése,

| — | az élelmiszer-termelés érzékenysége (az élelmiszerek magas fosszilisenergia-költsége, a megművelhető talaj területének csökkenése, a szén-, nitrogén- és foszforciklusok egyensúlyhiánya), |
| --- | --- |

—

az élelmiszer-termelés érzékenysége (az élelmiszerek magas fosszilisenergia-költsége, a megművelhető talaj területének csökkenése, a szén-, nitrogén- és foszforciklusok egyensúlyhiánya),

| — | a rendelkezésre álló ásványkincsek volumenének csökkenése, |
| --- | --- |

—

a rendelkezésre álló ásványkincsek volumenének csökkenése,

| — | az olcsón rendelkezésre álló fosszilis energiaforrások csökkenése (az olajkitermelés csúcsa), |
| --- | --- |

—

az olcsón rendelkezésre álló fosszilis energiaforrások csökkenése (az olajkitermelés csúcsa),

| — | levegő-, víz- és talajszennyezés, továbbá a biológiailag nem lebomló hulladékok felhalmozódása, |
| --- | --- |

—

levegő-, víz- és talajszennyezés, továbbá a biológiailag nem lebomló hulladékok felhalmozódása,

| — | demográfiai növekedés és migrációs hullámok (részben az éghajlatváltozás következtében); |
| --- | --- |

—

demográfiai növekedés és migrációs hullámok (részben az éghajlatváltozás következtében);

| 9. | nyomatékosítja, hogy ezek a problémák a földrajzi területektől függően különféle gazdasági és társadalmi reakciókat váltanak ki, ezért nehezményezi, hogy az Európai Unió Közös Kutatóközpontjának 2009-es PESETA projektje, amely egyike azon kevés projektnek, amely elemzi az éghajlatváltozás gazdaságra gyakorolt hatását, a hegyvidéki területekre nem tér ki; |
| --- | --- |

9.

nyomatékosítja, hogy ezek a problémák a földrajzi területektől függően különféle gazdasági és társadalmi reakciókat váltanak ki, ezért nehezményezi, hogy az Európai Unió Közös Kutatóközpontjának 2009-es PESETA projektje, amely egyike azon kevés projektnek, amely elemzi az éghajlatváltozás gazdaságra gyakorolt hatását, a hegyvidéki területekre nem tér ki;

| 10. | rámutat, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról szóló zöld könyvben (COM(2009) 147 final) az Európai Bizottság elismeri az éghajlatváltozás hatásainak regionális különbözőségét, valamint azt, hogy az összes kormányzási szint együttműködése nélkül semmilyen alkalmazkodási stratégia nem lehet sikeres. Az alkalmazkodás hosszú távú, dinamikus folyamat, amely szoros kapcsolatot igényel a politikai döntéshozók, kutatók, szakértők, vállalkozók és helyi önkormányzati tisztviselők között; |
| --- | --- |

10.

rámutat, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról szóló zöld könyvben (COM(2009) 147 final) az Európai Bizottság elismeri az éghajlatváltozás hatásainak regionális különbözőségét, valamint azt, hogy az összes kormányzási szint együttműködése nélkül semmilyen alkalmazkodási stratégia nem lehet sikeres. Az alkalmazkodás hosszú távú, dinamikus folyamat, amely szoros kapcsolatot igényel a politikai döntéshozók, kutatók, szakértők, vállalkozók és helyi önkormányzati tisztviselők között;

| 11. | üdvözli, hogy 2012 tavaszán megkezdődött a 2013-ra tervezett európai alkalmazkodási stratégia előkészítésére hivatott nyilvános konzultáció, és létrehozták a CLIMATE-ADAPT platformot, amely hasznos eszköz a bevált gyakorlatok példáinak összegyűjtésére, valamint a regionális és városi szintű tervezésre, és egy, a hegyekkel foglalkozó szekciója is van; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy 2012 tavaszán megkezdődött a 2013-ra tervezett európai alkalmazkodási stratégia előkészítésére hivatott nyilvános konzultáció, és létrehozták a CLIMATE-ADAPT platformot, amely hasznos eszköz a bevált gyakorlatok példáinak összegyűjtésére, valamint a regionális és városi szintű tervezésre, és egy, a hegyekkel foglalkozó szekciója is van;

Célkitűzések

| 12. | fenntartja, hogy elő kell mozdítani az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak egy szélesebb körű, az egyéni és kollektív rugalmasság növelésére irányuló projektbe történő integrálását, amely az összes, egymással szükségszerűen összefüggő környezeti, energetikai és társadalmi szempontot figyelembe veszi; |
| --- | --- |

12.

fenntartja, hogy elő kell mozdítani az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak egy szélesebb körű, az egyéni és kollektív rugalmasság növelésére irányuló projektbe történő integrálását, amely az összes, egymással szükségszerűen összefüggő környezeti, energetikai és társadalmi szempontot figyelembe veszi;

| 13. | megjegyzi, hogy 2013-ban az Európai Unió alkalmazkodást elősegítő stratégiát fogad el: alapvetően fontosnak tartja, hogy ennek az általános stratégiának legyen regionális és helyi vetülete, ahogyan az az EUMSZ 174. cikkében szerepel. Kívánatos, hogy ez az alkalmazkodásról szóló európai stratégia tartalmazzon egy kifejezetten a hegyvidéki területeknek szentelt fejezetet; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy 2013-ban az Európai Unió alkalmazkodást elősegítő stratégiát fogad el: alapvetően fontosnak tartja, hogy ennek az általános stratégiának legyen regionális és helyi vetülete, ahogyan az az EUMSZ 174. cikkében szerepel. Kívánatos, hogy ez az alkalmazkodásról szóló európai stratégia tartalmazzon egy kifejezetten a hegyvidéki területeknek szentelt fejezetet;

| 14. | ugyanilyen fontos, hogy az európai alkalmazkodási stratégia tartalmazzon egy kifejezetten a legkülső régiókról szóló fejezetet, amelyek nehézségeit és jellegzetességeit az EUMSZ 349. cikke is elismeri; |
| --- | --- |

14.

ugyanilyen fontos, hogy az európai alkalmazkodási stratégia tartalmazzon egy kifejezetten a legkülső régiókról szóló fejezetet, amelyek nehézségeit és jellegzetességeit az EUMSZ 349. cikke is elismeri;

| 15. | aláhúzza, hogy a hegyvidéki területek sebezhetősége várhatóan súlyosbodik az elkövetkezendő évtizedekben, ezért növelni kell a tudományos kutatást, és létre kell hozni az információcsere jól működő rendszerét. Fontos, hogy az Európai Unió 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó költségvetése kifejezetten tartalmazza az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó pénzeszközöket; |
| --- | --- |

15.

aláhúzza, hogy a hegyvidéki területek sebezhetősége várhatóan súlyosbodik az elkövetkezendő évtizedekben, ezért növelni kell a tudományos kutatást, és létre kell hozni az információcsere jól működő rendszerét. Fontos, hogy az Európai Unió 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó költségvetése kifejezetten tartalmazza az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó pénzeszközöket;

| 16. | kéri, hogy az éghajlatváltozás által felvetett újabb problémákról lévén szó, dolgozzanak ki olyan politikákat, amelyek az általános érdekű szolgáltatások nyújtásának és az azokhoz való hozzáférésnek a javítását célozzák a különösen veszélyeztetett területeken; |
| --- | --- |

16.

kéri, hogy az éghajlatváltozás által felvetett újabb problémákról lévén szó, dolgozzanak ki olyan politikákat, amelyek az általános érdekű szolgáltatások nyújtásának és az azokhoz való hozzáférésnek a javítását célozzák a különösen veszélyeztetett területeken;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásnál nagyobb fontosságot kell tulajdonítani a hatások csökkentésének és az ahhoz rendelkezésre bocsátott forrásoknak. Csak akkor tudjuk megelőzni a helyi közösségeket érintő jövőbeli globális hőmérséklet-emelkedést, éghajlatváltozást és szélsőséges időjárási eseményeket, ha elérjük az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményében meghatározott jelentős mértékű világszintű csökkentését; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásnál nagyobb fontosságot kell tulajdonítani a hatások csökkentésének és az ahhoz rendelkezésre bocsátott forrásoknak. Csak akkor tudjuk megelőzni a helyi közösségeket érintő jövőbeli globális hőmérséklet-emelkedést, éghajlatváltozást és szélsőséges időjárási eseményeket, ha elérjük az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményében meghatározott jelentős mértékű világszintű csökkentését;

| 18. | kijelenti, hogy egymással szorosan összefüggő fellépéseket kell meghatározni a jelenlegi problémák megoldására és a jövőbeliek kezelésére azokban az ágazatokban, amelyekre vonatkozóan már készülnek uniós programok, és meg kell jelölni, hogy ezek közül hányat kell az európai helyi demokrácia rendszerének alapján, a szubszidiaritás elvének megfelelően kezelni. Ilyenek például:






  a) | az új épületek maximális energetikai hatékonyságának elérése és a már meglevők rehabilitációja; |
| --- | --- | --- |

18.

kijelenti, hogy egymással szorosan összefüggő fellépéseket kell meghatározni a jelenlegi problémák megoldására és a jövőbeliek kezelésére azokban az ágazatokban, amelyekre vonatkozóan már készülnek uniós programok, és meg kell jelölni, hogy ezek közül hányat kell az európai helyi demokrácia rendszerének alapján, a szubszidiaritás elvének megfelelően kezelni. Ilyenek például:

a)

az új épületek maximális energetikai hatékonyságának elérése és a már meglevők rehabilitációja;

| b) | a hegyvidéki területek és a vidéki térségek építészeti modelljeinek fenntartása és támogatása, területrendezési és természetierőforrás-gazdálkodási tervek kidolgozásával, melyek révén a földspekulációt kizáró városfejlesztés valósulhat meg. Ezzel elkerülhető a mai tájak, ökoszisztémák, élőhelyek és védett területek állagromlása, valamint a vízi erőforrások és a talaj szennyeződése, továbbá elősegíthető a felelős turizmus fellendülése és így a hegyvidéki területek lakosságának helyben maradása; |
| --- | --- |

b)

a hegyvidéki területek és a vidéki térségek építészeti modelljeinek fenntartása és támogatása, területrendezési és természetierőforrás-gazdálkodási tervek kidolgozásával, melyek révén a földspekulációt kizáró városfejlesztés valósulhat meg. Ezzel elkerülhető a mai tájak, ökoszisztémák, élőhelyek és védett területek állagromlása, valamint a vízi erőforrások és a talaj szennyeződése, továbbá elősegíthető a felelős turizmus fellendülése és így a hegyvidéki területek lakosságának helyben maradása;

| c) | megújuló energiaforrások bevezetése a területek sajátosságai szerint (termikus napenergia- és napelemes energia, szélenergia, vízenergia, biomassza), ahol lehet, eljutva az energetikai önellátásig; integrált regionális energetikai tervek kidolgozása, vízszivattyúval működtetett villamosenergia-tárolók kezelése a fotovoltaikus termelés tárolása függvényében; |
| --- | --- |

c)

megújuló energiaforrások bevezetése a területek sajátosságai szerint (termikus napenergia- és napelemes energia, szélenergia, vízenergia, biomassza), ahol lehet, eljutva az energetikai önellátásig; integrált regionális energetikai tervek kidolgozása, vízszivattyúval működtetett villamosenergia-tárolók kezelése a fotovoltaikus termelés tárolása függvényében;

| d) | helyi és regionális szintű energetikai auditok előmozdítása; |
| --- | --- |

d)

helyi és regionális szintű energetikai auditok előmozdítása;

| e) | az energia- és anyagáramlások csökkentése az azonos életszínvonalú helyi közösségekben (példa:2000 W Társaság, ETH Zürich); |
| --- | --- |

e)

az energia- és anyagáramlások csökkentése az azonos életszínvonalú helyi közösségekben (példa:2000 W Társaság, ETH Zürich);

| f) | a hulladékképződés csökkentése és maximális újrahasznosítás, a szerves hulladékokból képződő háztartási komposzttermelés ösztönzése; |
| --- | --- |

f)

a hulladékképződés csökkentése és maximális újrahasznosítás, a szerves hulladékokból képződő háztartási komposzttermelés ösztönzése;

| g) | a helyi élelmiszer-ellátási láncok újbóli aktiválása: minőségi mezőgazdaság, beleértve az állattenyésztést, elsősorban a helyi termelés és a turistákat célzó kereskedelem támogatására; kiemelten támogatva a talajmegőrzéses mezőgazdaságot (minimális talajművelés vagy a művelés elhagyása) és az ökológiai növénytermesztést és állattenyésztést; |
| --- | --- |

g)

a helyi élelmiszer-ellátási láncok újbóli aktiválása: minőségi mezőgazdaság, beleértve az állattenyésztést, elsősorban a helyi termelés és a turistákat célzó kereskedelem támogatására; kiemelten támogatva a talajmegőrzéses mezőgazdaságot (minimális talajművelés vagy a művelés elhagyása) és az ökológiai növénytermesztést és állattenyésztést;

| h) | szabályozott erdőgazdálkodás az energetikai és építési célú fabiomassza kinyerésével kapcsolatban és az éghajlatváltozással kapcsolatos nyomás figyelembevétele mellett; annak biztosítása, hogy a biomasszából hőt előállító létesítmények méretezése ne haladja meg az éves erdészeti kitermelés szintjét; a véderdők fenntartása; a fenntartható erdőgazdálkodás támogatása, fa- és biomassza-termelés céljából, amelyek e területek gazdasági erőforrásai; |
| --- | --- |

h)

szabályozott erdőgazdálkodás az energetikai és építési célú fabiomassza kinyerésével kapcsolatban és az éghajlatváltozással kapcsolatos nyomás figyelembevétele mellett; annak biztosítása, hogy a biomasszából hőt előállító létesítmények méretezése ne haladja meg az éves erdészeti kitermelés szintjét; a véderdők fenntartása; a fenntartható erdőgazdálkodás támogatása, fa- és biomassza-termelés céljából, amelyek e területek gazdasági erőforrásai;

| i) | az építőipar és az infrastruktúrák céljára történő földhasználat erőteljes korlátozása; |
| --- | --- |

i)

az építőipar és az infrastruktúrák céljára történő földhasználat erőteljes korlátozása;

| j) | a mobilitási igények csökkentése az informatikai hálózatok és az IKT, az informatizált szolgáltatások és a távmunka fejlesztése révén (amelyek az elhagyott hegyvidéki területek újbóli benépesítését és a turizmus jobb kihasználását is lehetővé tennék); |
| --- | --- |

j)

a mobilitási igények csökkentése az informatikai hálózatok és az IKT, az informatizált szolgáltatások és a távmunka fejlesztése révén (amelyek az elhagyott hegyvidéki területek újbóli benépesítését és a turizmus jobb kihasználását is lehetővé tennék);

| k) | a környezetvédelmi szempontból felelősségteljes és fenntartható turizmus támogatása; a turizmus európai megfigyelőközpontjának létrehozása, a falusi turizmus fejlesztése; |
| --- | --- |

k)

a környezetvédelmi szempontból felelősségteljes és fenntartható turizmus támogatása; a turizmus európai megfigyelőközpontjának létrehozása, a falusi turizmus fejlesztése;

| l) | a zöld gazdaság és az innováció előmozdítása a hegyvidéki területeken: energia, elektronika, ellenőrzési és nyomon követési rendszerek, tudományos kutatás és egyetemi képzési központok; |
| --- | --- |

l)

a zöld gazdaság és az innováció előmozdítása a hegyvidéki területeken: energia, elektronika, ellenőrzési és nyomon követési rendszerek, tudományos kutatás és egyetemi képzési központok;

| m) | képzés és kultúra: a közvélemény figyelmének felhívása az éghajlatváltozással kapcsolatos cselekvés sürgősségére alapvetően fontos a jó gyakorlatok alkalmazása és az alkalmazkodási stratégia miatt, ezért elő kell mozdítani, hogy minél több környezetvédelmi téma szerepeljen az iskolai programokban, a nyilvánosság tájékoztatásának segítségével, például regionális „alkalmazkodási hivatalok” létrehozása révén, melyek a helyi kontextusba illő stratégiákat dolgoznának ki és tájékoztatást nyújtanának a polgárok számára. Egy példa erre az ausztrál Victorian Centre for Climate Change Adaptation Research (VCCCAR - www.vcccar.org.au), mely helyi szintre integrálja a National Climate Change Adaptation Research Facility (NCCARF - www.nccarf.edu.au) széles körű nemzeti politikáját; |
| --- | --- |

m)

képzés és kultúra: a közvélemény figyelmének felhívása az éghajlatváltozással kapcsolatos cselekvés sürgősségére alapvetően fontos a jó gyakorlatok alkalmazása és az alkalmazkodási stratégia miatt, ezért elő kell mozdítani, hogy minél több környezetvédelmi téma szerepeljen az iskolai programokban, a nyilvánosság tájékoztatásának segítségével, például regionális „alkalmazkodási hivatalok” létrehozása révén, melyek a helyi kontextusba illő stratégiákat dolgoznának ki és tájékoztatást nyújtanának a polgárok számára. Egy példa erre az ausztrál Victorian Centre for Climate Change Adaptation Research (VCCCAR - www.vcccar.org.au), mely helyi szintre integrálja a National Climate Change Adaptation Research Facility (NCCARF - www.nccarf.edu.au) széles körű nemzeti politikáját;

| n) | polgári védelmi és az éghajlati kockázat megelőzésére irányuló programok, infrastruktúrák, meteorológiai-hidrológiai előrejelző és riasztórendszerek, gyors interaktív információcsere a nyilvánossággal, kármegelőzési és mentőgyakorlatok révén; |
| --- | --- |

n)

polgári védelmi és az éghajlati kockázat megelőzésére irányuló programok, infrastruktúrák, meteorológiai-hidrológiai előrejelző és riasztórendszerek, gyors interaktív információcsere a nyilvánossággal, kármegelőzési és mentőgyakorlatok révén;

| 19. | hangsúlyozza, hogy több hegyvidéki régió már megkezdte az alkalmazkodási stratégiák kidolgozását, és sürgető szükség van a célok koordinálására és az eredmények tanulmányozására. A jelenleg a hegyvidéki területek számos egyesülete, kutatási egysége és közigazgatási szerve között szétszórt környezetvédelmi kezdeményezéseket harmonizálni kell; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy több hegyvidéki régió már megkezdte az alkalmazkodási stratégiák kidolgozását, és sürgető szükség van a célok koordinálására és az eredmények tanulmányozására. A jelenleg a hegyvidéki területek számos egyesülete, kutatási egysége és közigazgatási szerve között szétszórt környezetvédelmi kezdeményezéseket harmonizálni kell;

| 20. | kéri az elért eredmények nyomon követését és az intézkedések hatékonyságmutatóinak kidolgozását, a projektekkel kapcsolatban egy konzultációs célú, egységes adatbank és energianyilvántartás révén; |
| --- | --- |

20.

kéri az elért eredmények nyomon követését és az intézkedések hatékonyságmutatóinak kidolgozását, a projektekkel kapcsolatban egy konzultációs célú, egységes adatbank és energianyilvántartás révén;

| 21. | összegzésként kiemeli, hogy az éghajlatváltozás okaival és hatásaival minden szinten, számos különféle földrajzi közösségben és világviszonylatban is foglalkozni kell. Gyakran éppen a bolygó legszegényebb közösségeit érinti elsőként hátrányos módon az éghajlatváltozás, és ők különleges segítséget igényelnek. A jóváhagyott stratégiákban és nemzetközi szerződésekben megállapított prioritásoknak megfelelően európai uniós és tagállami forrásokat kell szentelni a hatáscsökkentésnek és az alkalmazkodásnak, azon a szinten használva fel azokat, amelyeken a legnagyobb hatást fejtik ki. Emiatt a helyi és regionális önkormányzatokat be kell vonni az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésére és az azokhoz való alkalmazkodásra irányuló fellépések kialakításába, hogy a lehető legtöbb előny származzon szakértelmükből, tapasztalatukból és polgárközeliségükből. |
| --- | --- |

21.

összegzésként kiemeli, hogy az éghajlatváltozás okaival és hatásaival minden szinten, számos különféle földrajzi közösségben és világviszonylatban is foglalkozni kell. Gyakran éppen a bolygó legszegényebb közösségeit érinti elsőként hátrányos módon az éghajlatváltozás, és ők különleges segítséget igényelnek. A jóváhagyott stratégiákban és nemzetközi szerződésekben megállapított prioritásoknak megfelelően európai uniós és tagállami forrásokat kell szentelni a hatáscsökkentésnek és az alkalmazkodásnak, azon a szinten használva fel azokat, amelyeken a legnagyobb hatást fejtik ki. Emiatt a helyi és regionális önkormányzatokat be kell vonni az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésére és az azokhoz való alkalmazkodásra irányuló fellépések kialakításába, hogy a lehető legtöbb előny származzon szakértelmükből, tapasztalatukból és polgárközeliségükből.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 10-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Európai Környezetvédelmi Ügynökség, "Europe's ecological backbone: Recognising the true value of our mountains" (Európa ökológiai gerince: Hegyeink valódi értékének felismerése), 6/2010. sz. jelentés.

1

(2)  JRC/WHO, "Impacts of Europe's changing climate" (Európa éghajlatváltozásának kihatásai), 4/2008. sz. jelentés: http://www.eea.europa.eu/publications/eea_report_2008_4.

2

(3)  EKÜ, "Regional climate change and adaptation. The Alps facing the challenge of changing water resources", (Regionális éghajlatváltozás és alkalmazkodás. A vízkészletek változása által előidézett kihívás az Alpok számára) 8/2009. sz. jelentés.

3

---

III Előkészítő jogi aktusok

RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

97. plenáris ülés – 2012. október 8–10.

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/31

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A 2013 utáni időszakra vonatkozó új többéves pénzügyi keret

2012/C 391/07

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | óva int tehát attól a forgatókönyvtől, amely azt eredményezné, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás csak 2013 eleje után jön létre; |
| --- | --- |

—

óva int tehát attól a forgatókönyvtől, amely azt eredményezné, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás csak 2013 eleje után jön létre;

| — | ismételten hangsúlyozza, hogy a tagállamok közberuházásainak igen nagy része a strukturális alapoktól függ, és emlékeztet a 2012. június 28–29-i európai tanácsi ülésen megkötött Növekedési és Foglalkoztatási Paktumban tett kötelezettségvállalásokra; |
| --- | --- |

—

ismételten hangsúlyozza, hogy a tagállamok közberuházásainak igen nagy része a strukturális alapoktól függ, és emlékeztet a 2012. június 28–29-i európai tanácsi ülésen megkötött Növekedési és Foglalkoztatási Paktumban tett kötelezettségvállalásokra;

| — | támogatja az Európai Bizottság 2012. július 6-i javaslatának a frissítése alapján az Európai Parlamentnek azt az kérését, hogy a következő költségvetés összegének az uniós GNI 1,14 %-át kell kitennie (beleszámítva Horvátország csatlakozását is); |
| --- | --- |

—

támogatja az Európai Bizottság 2012. július 6-i javaslatának a frissítése alapján az Európai Parlamentnek azt az kérését, hogy a következő költségvetés összegének az uniós GNI 1,14 %-át kell kitennie (beleszámítva Horvátország csatlakozását is);

| — | sajnálja, hogy a Tanács tárgyalási keretében szereplő témák túlnyomó többségét, köztük mindenfajta makrogazdasági feltételrendszert együttdöntéssel és nem egyetértési eljárással kell elfogadni; |
| --- | --- |

—

sajnálja, hogy a Tanács tárgyalási keretében szereplő témák túlnyomó többségét, köztük mindenfajta makrogazdasági feltételrendszert együttdöntéssel és nem egyetértési eljárással kell elfogadni;

| — | helyteleníti, hogy a források nemzeti elosztásának módszere és a kohéziós és vidékfejlesztési politikához kapcsolódó felső határok szerepelnek a Tanács tárgyalási keretében; úgy véli, hogy együttdöntési területről van szó, amellyel kapcsolatban kötelező kikérni az RB véleményét, és fenntartja magának azt a jogot, hogy panaszt tegyen az Európai Bíróságnál, amennyiben az Európai Bizottság nem állna elő olyan törvényjavaslattal, amellyel kapcsolatban az RB véleményt nyilváníthat; |
| --- | --- |

—

helyteleníti, hogy a források nemzeti elosztásának módszere és a kohéziós és vidékfejlesztési politikához kapcsolódó felső határok szerepelnek a Tanács tárgyalási keretében; úgy véli, hogy együttdöntési területről van szó, amellyel kapcsolatban kötelező kikérni az RB véleményét, és fenntartja magának azt a jogot, hogy panaszt tegyen az Európai Bíróságnál, amennyiben az Európai Bizottság nem állna elő olyan törvényjavaslattal, amellyel kapcsolatban az RB véleményt nyilváníthat;

| — | üdvözli a Tanács jelenlegi tárgyalási módszerét, amely lehetővé teszi a tárgyalási kereten belüli kiadások és források együttes kezelését, és megerősíti, hogy támogatja az Európai Bizottság által javasolt két új saját forrást: a héaalapú saját forrást és az új pénzügyi tranzakciós adót; |
| --- | --- |

—

üdvözli a Tanács jelenlegi tárgyalási módszerét, amely lehetővé teszi a tárgyalási kereten belüli kiadások és források együttes kezelését, és megerősíti, hogy támogatja az Európai Bizottság által javasolt két új saját forrást: a héaalapú saját forrást és az új pénzügyi tranzakciós adót;

| — | teljes mértékben támogatja a Tanács javaslatát, amely szerint a részleges felső határ alkalmazása helyett a kohéziós politikát alfejezetté kell alakítani, és ismételten kéri a kohéziós politika számára előirányzott költségvetés növelését (legalább a 2007–2013-as pénzügyi tervnek megfelelő szintre), továbbá támogatja az úgynevezett „átmeneti” régiók kategóriájának létrehozását; |
| --- | --- |

—

teljes mértékben támogatja a Tanács javaslatát, amely szerint a részleges felső határ alkalmazása helyett a kohéziós politikát alfejezetté kell alakítani, és ismételten kéri a kohéziós politika számára előirányzott költségvetés növelését (legalább a 2007–2013-as pénzügyi tervnek megfelelő szintre), továbbá támogatja az úgynevezett „átmeneti” régiók kategóriájának létrehozását;

| — | örömmel fogadja a Tanács javaslatát, amely szerint a Galileo, az ITER és a GMES programokat a többéves pénzügyi keret 1. fejezete alá kell sorolni, és ismételten kéri, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) is részét képezze a többéves pénzügyi keretnek. |
| --- | --- |

—

örömmel fogadja a Tanács javaslatát, amely szerint a Galileo, az ITER és a GMES programokat a többéves pénzügyi keret 1. fejezete alá kell sorolni, és ismételten kéri, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) is részét képezze a többéves pénzügyi keretnek.

| Főelőadó | Mercedes BRESSO (IT/PES) Piemont régió tanácsának tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszövegek | Módosított javaslat tanácsi rendeletre a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről
  COM(2012) 388 final
  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Egyszerűsítési menetrend a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi kerethez
  COM(2012) 42 final |

Főelőadó

Mercedes BRESSO (IT/PES) Piemont régió tanácsának tagja

Referenciaszövegek

Módosított javaslat tanácsi rendeletre a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről

COM(2012) 388 final

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Egyszerűsítési menetrend a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi kerethez

COM(2012) 42 final

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság 2012. július 6-án közzétette módosított javaslatát a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletről, amely egyrészt figyelembe veszi Horvátország csatlakozását, másrészt a legfrissebb (2007–2009) statisztikákon alapuló számításokat tartalmazza; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság 2012. július 6-án közzétette módosított javaslatát a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletről, amely egyrészt figyelembe veszi Horvátország csatlakozását, másrészt a legfrissebb (2007–2009) statisztikákon alapuló számításokat tartalmazza;

| 2. | üdvözli, hogy az Európai Parlament plenáris ülése 2012. június 13-án a többéves pénzügyi keretre és a saját forrásokra vonatkozó állásfoglalást fogadott el, és örül annak hangsúlyozásának, hogy az EU költségvetése 94 %-ig valóban beruházási költségvetés, míg adminisztratív kiadásai arányaikban rendkívül alacsonyak; hangsúlyozza, hogy a köz- és a magánszféra társfinanszírozásában megvalósuló helyi, regionális és nemzeti léptékű beruházások multiplikátor hatásúak, és fellendítő hatásuk van; hangsúlyozza továbbá, hogy az Unió költségvetése – mint többéves stabil közforrás – mással nem helyettesíthető, nélkülözhetetlen szerepet tölt be a növekedés és a munkahelyteremtés támogatásában; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy az Európai Parlament plenáris ülése 2012. június 13-án a többéves pénzügyi keretre és a saját forrásokra vonatkozó állásfoglalást fogadott el, és örül annak hangsúlyozásának, hogy az EU költségvetése 94 %-ig valóban beruházási költségvetés, míg adminisztratív kiadásai arányaikban rendkívül alacsonyak; hangsúlyozza, hogy a köz- és a magánszféra társfinanszírozásában megvalósuló helyi, regionális és nemzeti léptékű beruházások multiplikátor hatásúak, és fellendítő hatásuk van; hangsúlyozza továbbá, hogy az Unió költségvetése – mint többéves stabil közforrás – mással nem helyettesíthető, nélkülözhetetlen szerepet tölt be a növekedés és a munkahelyteremtés támogatásában;

Folyamatban lévő intézményközi tárgyalások

| 3. | mély aggodalmának ad hangot azon tárgyalások jelenlegi állása miatt, amelyek a többéves pénzügyi keret teljes összege, a szakpolitikák tartalma és a források tekintetében folynak a Tanácsnál, és amelyek elsősorban a kohéziós politikában meghatározott három régiókategória támogatásainak fenntartását veszélyeztetik. Reméli tehát, hogy kedvező eredményt sikerül elérni a 2012. november 22–23-án tartandó rendkívüli EU-csúcsig. Ez feloldhatja a két társjogalkotó közötti patthelyzeteket, elkerülve az Európai Unió és az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia mielőbbi végrehajtása szempontjából káros késedelmeket; |
| --- | --- |

3.

mély aggodalmának ad hangot azon tárgyalások jelenlegi állása miatt, amelyek a többéves pénzügyi keret teljes összege, a szakpolitikák tartalma és a források tekintetében folynak a Tanácsnál, és amelyek elsősorban a kohéziós politikában meghatározott három régiókategória támogatásainak fenntartását veszélyeztetik. Reméli tehát, hogy kedvező eredményt sikerül elérni a 2012. november 22–23-án tartandó rendkívüli EU-csúcsig. Ez feloldhatja a két társjogalkotó közötti patthelyzeteket, elkerülve az Európai Unió és az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia mielőbbi végrehajtása szempontjából káros késedelmeket;

| 4. | hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy a 2012. június 28–29-i európai tanácsi ülésen megkötött Növekedési és Foglalkoztatási Paktumban a tagállamok által tett kötelezettségvállalások és a tárgyalásokon képviselt álláspontok némelyike között nyilvánvaló inkoherencia van; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy a 2012. június 28–29-i európai tanácsi ülésen megkötött Növekedési és Foglalkoztatási Paktumban a tagállamok által tett kötelezettségvállalások és a tárgyalásokon képviselt álláspontok némelyike között nyilvánvaló inkoherencia van;

| 5. | emlékeztet arra, hogy az Uniót sújtó súlyos gazdasági és társadalmi válság különösen sürgőssé teszi a programozás 2014-es elindítását, mivel egyedül ez teszi lehetővé a tagállamokban, a régiókban és a városokban végrehajtandó beruházásokhoz elengedhetetlen uniós források rendelkezésre bocsátását; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az Uniót sújtó súlyos gazdasági és társadalmi válság különösen sürgőssé teszi a programozás 2014-es elindítását, mivel egyedül ez teszi lehetővé a tagállamokban, a régiókban és a városokban végrehajtandó beruházásokhoz elengedhetetlen uniós források rendelkezésre bocsátását;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az EU költségvetésének mérete a tagállamokéhoz képest csökkent, miközben a Lisszaboni Szerződés kibővítette az Unió hatásköreit és feladatait, konkrétan a külügyek (az Európai Unióról szóló szerződés 27. cikkének (3) bekezdése), az éghajlatváltozás (EUMSZ 191. cikk), az energiaügyek (EUMSZ 194. cikk), a sport (EUMSZ 165. cikk), az űrkutatás (EUMSZ 189. cikk), az idegenforgalom (EUMSZ 195. cikk) és a polgári védelem (EUMSZ 196. cikk) területén; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az EU költségvetésének mérete a tagállamokéhoz képest csökkent, miközben a Lisszaboni Szerződés kibővítette az Unió hatásköreit és feladatait, konkrétan a külügyek (az Európai Unióról szóló szerződés 27. cikkének (3) bekezdése), az éghajlatváltozás (EUMSZ 191. cikk), az energiaügyek (EUMSZ 194. cikk), a sport (EUMSZ 165. cikk), az űrkutatás (EUMSZ 189. cikk), az idegenforgalom (EUMSZ 195. cikk) és a polgári védelem (EUMSZ 196. cikk) területén;

| 7. | ismételten hangsúlyozza, hogy a tagállamok közberuházásainak igen nagy része a strukturális alapoktól függ. Ezek az alapok 13 tagállamban a közberuházások több mint 30 %-át, 6 tagállamban pedig több mint 60 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

7.

ismételten hangsúlyozza, hogy a tagállamok közberuházásainak igen nagy része a strukturális alapoktól függ. Ezek az alapok 13 tagállamban a közberuházások több mint 30 %-át, 6 tagállamban pedig több mint 60 %-át teszik ki;

| 8. | elismeri, hogy a szerződések (az EUMSZ 312. cikke) egyedi rendelkezéseket tartalmaznak arra az esetre, ha a többéves pénzügyi keret elfogadása nem történne meg – a közös agrárpolitika (KAP) első pillére kivételével – az Unió valamennyi többéves kiadási programjának jogalapjai 2013 végén történő hatályvesztése előtt. Kiemeli, hogy a Szerződésnek ezen konkrét rendelkezései között szerepel az, hogy a költségvetési hatóság ágai jogilag kötelesek folytatni a tárgyalást. Hangsúlyozza azonban, hogy az a lehetőség, amely szerint vagy többéves pénzügyi keretre vonatkozó rendelet nélkül fogadnak el ágazati programokat, vagy pedig meghosszabbítják a jelenlegi programok hatályát, rendkívül összetettnek bizonyulhat; |
| --- | --- |

8.

elismeri, hogy a szerződések (az EUMSZ 312. cikke) egyedi rendelkezéseket tartalmaznak arra az esetre, ha a többéves pénzügyi keret elfogadása nem történne meg – a közös agrárpolitika (KAP) első pillére kivételével – az Unió valamennyi többéves kiadási programjának jogalapjai 2013 végén történő hatályvesztése előtt. Kiemeli, hogy a Szerződésnek ezen konkrét rendelkezései között szerepel az, hogy a költségvetési hatóság ágai jogilag kötelesek folytatni a tárgyalást. Hangsúlyozza azonban, hogy az a lehetőség, amely szerint vagy többéves pénzügyi keretre vonatkozó rendelet nélkül fogadnak el ágazati programokat, vagy pedig meghosszabbítják a jelenlegi programok hatályát, rendkívül összetettnek bizonyulhat;

| 9. | óva int tehát attól a forgatókönyvtől, amely azt eredményezné, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás csak 2013 eleje után jön létre, mivel az lehetetlenné tenné a közös stratégiai kerethez tartozó alapok 2014 utáni programozását és elosztását, így kedvezőtlen hatással lesz az európai gazdasági, társadalmi és területi kohézióra. Úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás 2013 eleje utánra történő halasztása megkérdőjelezné az Európai Bizottság, az Európai Parlament és a Tanács által mindeddig 2014–2020 közöttre előirányzott tervezési időszakot, és szükségessé tenné többek között az eredetileg az RB által javasolt lehetőség újbóli megfontolását, tudniillik azt, hogy egy egy-két éves átmeneti időszakot követően 5+5 éves tervezési időszakokat vezessenek be; |
| --- | --- |

9.

óva int tehát attól a forgatókönyvtől, amely azt eredményezné, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás csak 2013 eleje után jön létre, mivel az lehetetlenné tenné a közös stratégiai kerethez tartozó alapok 2014 utáni programozását és elosztását, így kedvezőtlen hatással lesz az európai gazdasági, társadalmi és területi kohézióra. Úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás 2013 eleje utánra történő halasztása megkérdőjelezné az Európai Bizottság, az Európai Parlament és a Tanács által mindeddig 2014–2020 közöttre előirányzott tervezési időszakot, és szükségessé tenné többek között az eredetileg az RB által javasolt lehetőség újbóli megfontolását, tudniillik azt, hogy egy egy-két éves átmeneti időszakot követően 5+5 éves tervezési időszakokat vezessenek be;

| 10. | megismétli korábbi álláspontját, mely szerint az EU számára – ahhoz, hogy az Unió eleget tehessen az Európa 2020 stratégia céljainak és a helyi és regionális önkormányzatok szükségleteinek – az uniós GNI legalább 1 %-át kitevő, megbízható költségvetést kell biztosítani; emlékeztet arra, hogy 2000-ben a Tanács a saját források felső határát a kötelezettségvállalások tekintetében a GNI 1,29 %-ában, a kifizetésekében pedig a GNI 1,23 %-ában határozta meg; hangsúlyozza, hogy azóta folyamatosan nőtt az eltérés a saját források plafonértéke és a többéves pénzügyi keretben meghatározott plafonértékek között, átlagosan 25 %-ot kitéve; kiemeli egyébiránt azt is, hogy a többéves pénzügyi keret csak maximumértékeket rögzít a kiadásokra vonatkozóan, míg az uniós költségvetés mind a kötelezettségvállalások, mind pedig a kifizetések tekintetében mindig messze ezek alatt az értékek alatt maradt; ennélfogva támogatja az Európai Bizottság 2012. július 6-i javaslatának a frissítése alapján az Európai Parlamentnek azt az kérését, hogy a következő költségvetés összegének az uniós GNI 1,14 %-át kell kitennie (beleszámítva Horvátország csatlakozását is); |
| --- | --- |

10.

megismétli korábbi álláspontját, mely szerint az EU számára – ahhoz, hogy az Unió eleget tehessen az Európa 2020 stratégia céljainak és a helyi és regionális önkormányzatok szükségleteinek – az uniós GNI legalább 1 %-át kitevő, megbízható költségvetést kell biztosítani; emlékeztet arra, hogy 2000-ben a Tanács a saját források felső határát a kötelezettségvállalások tekintetében a GNI 1,29 %-ában, a kifizetésekében pedig a GNI 1,23 %-ában határozta meg; hangsúlyozza, hogy azóta folyamatosan nőtt az eltérés a saját források plafonértéke és a többéves pénzügyi keretben meghatározott plafonértékek között, átlagosan 25 %-ot kitéve; kiemeli egyébiránt azt is, hogy a többéves pénzügyi keret csak maximumértékeket rögzít a kiadásokra vonatkozóan, míg az uniós költségvetés mind a kötelezettségvállalások, mind pedig a kifizetések tekintetében mindig messze ezek alatt az értékek alatt maradt; ennélfogva támogatja az Európai Bizottság 2012. július 6-i javaslatának a frissítése alapján az Európai Parlamentnek azt az kérését, hogy a következő költségvetés összegének az uniós GNI 1,14 %-át kell kitennie (beleszámítva Horvátország csatlakozását is);

| 11. | örömmel fogadja, hogy a 2012. szeptember 18-i tárgyalási keret visszavonja azt a javaslatot, hogy szüntessék meg a leginkább rászorultakat célzó élelmiszersegély-programot. Sajnálja azonban, hogy bizonytalanság övezi annak költségvetési helyét, és megismétli, hogy támogatja a programnak a többéves pénzügyi keret 2. fejezete alatt tartását; |
| --- | --- |

11.

örömmel fogadja, hogy a 2012. szeptember 18-i tárgyalási keret visszavonja azt a javaslatot, hogy szüntessék meg a leginkább rászorultakat célzó élelmiszersegély-programot. Sajnálja azonban, hogy bizonytalanság övezi annak költségvetési helyét, és megismétli, hogy támogatja a programnak a többéves pénzügyi keret 2. fejezete alatt tartását;

| 12. | üdvözli a ciprusi elnökség kulcskérdésekről szóló (2012. augusztus 30-i) dokumentumában foglalt szempontokat, de komoly aggályai vannak azokkal a megvitatandó javaslatokkal kapcsolatban, amelyek a kohéziós politikával, de főként a régióknak és a tagállamoknak szóló „biztonsági hálók” választhatóságával, hatályával és mértékével kapcsolatosak, és elutasítja az átmeneti és fejlettebb régiókra vonatkozó aránytalan kiigazításokat; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a ciprusi elnökség kulcskérdésekről szóló (2012. augusztus 30-i) dokumentumában foglalt szempontokat, de komoly aggályai vannak azokkal a megvitatandó javaslatokkal kapcsolatban, amelyek a kohéziós politikával, de főként a régióknak és a tagállamoknak szóló „biztonsági hálók” választhatóságával, hatályával és mértékével kapcsolatosak, és elutasítja az átmeneti és fejlettebb régiókra vonatkozó aránytalan kiigazításokat;

Együttdöntési területek

| 13. | sajnálja, hogy a Tanács (2012. június 19-i) tárgyalási keretében szereplő témák túlnyomó többségét, különösen a 21–47. és az 53–78. pontokat együttdöntéssel és nem egyetértési eljárással kell elfogadni, és hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek teljes egészében részt kell vennie a folyamatban lévő tárgyalásban; |
| --- | --- |

13.

sajnálja, hogy a Tanács (2012. június 19-i) tárgyalási keretében szereplő témák túlnyomó többségét, különösen a 21–47. és az 53–78. pontokat együttdöntéssel és nem egyetértési eljárással kell elfogadni, és hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek teljes egészében részt kell vennie a folyamatban lévő tárgyalásban;

| 14. | helyteleníti, hogy a források nemzeti elosztásának módszere és a kohéziós és vidékfejlesztési politikához kapcsolódó felső határok szerepelnek ugyan a Tanács tárgyalási keretében (30–45. pont), de nem jelennek meg a közös stratégiai kerethez tartozó öt alapra vonatkozó közös rendelkezéseket előirányozó rendelettervezetben; meglepőnek tartja, hogy a 2012. szeptember 18-i tárgyalási keret 35. pontja az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek szerepet szán a strukturális alapok tagállamok közötti elosztásában. Ez felveti azt a kérdést, hogy a célkitűzések valóban a régiók fejlesztési szükségleteit tükrözik-e, valamint alapvetően megkérdőjelezi az irányítást és a módszertant is, hiszen ez az újraelosztással kapcsolatos szerep a célok 2010-es kitűzésekor nyilvánvalóan nem volt tervben; |
| --- | --- |

14.

helyteleníti, hogy a források nemzeti elosztásának módszere és a kohéziós és vidékfejlesztési politikához kapcsolódó felső határok szerepelnek ugyan a Tanács tárgyalási keretében (30–45. pont), de nem jelennek meg a közös stratégiai kerethez tartozó öt alapra vonatkozó közös rendelkezéseket előirányozó rendelettervezetben; meglepőnek tartja, hogy a 2012. szeptember 18-i tárgyalási keret 35. pontja az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek szerepet szán a strukturális alapok tagállamok közötti elosztásában. Ez felveti azt a kérdést, hogy a célkitűzések valóban a régiók fejlesztési szükségleteit tükrözik-e, valamint alapvetően megkérdőjelezi az irányítást és a módszertant is, hiszen ez az újraelosztással kapcsolatos szerep a célok 2010-es kitűzésekor nyilvánvalóan nem volt tervben;

| 15. | úgy véli, hogy az EUMSZ 177. cikkének megfelelően nem csupán együttdöntési területről van szó, hanem olyan területről, amellyel kapcsolatban kötelező kikérni a Régiók Bizottságának véleményét, ezért az RB az EUMSZ 263. cikkének (3) bekezdése értelmében rá ruházott hatáskörök védelmében tovább vizsgálja a kérdés jogi hátterét és fenntartja magának azt a jogot, hogy panaszt tegyen az Európai Bíróságnál, amennyiben az Európai Bizottság nem állna elő olyan törvényjavaslattal, amellyel kapcsolatban az RB-nek lehetősége nyílik véleményt nyilvánítani; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy az EUMSZ 177. cikkének megfelelően nem csupán együttdöntési területről van szó, hanem olyan területről, amellyel kapcsolatban kötelező kikérni a Régiók Bizottságának véleményét, ezért az RB az EUMSZ 263. cikkének (3) bekezdése értelmében rá ruházott hatáskörök védelmében tovább vizsgálja a kérdés jogi hátterét és fenntartja magának azt a jogot, hogy panaszt tegyen az Európai Bíróságnál, amennyiben az Európai Bizottság nem állna elő olyan törvényjavaslattal, amellyel kapcsolatban az RB-nek lehetősége nyílik véleményt nyilvánítani;

| 16. | az Európai Bizottság különböző jogalkotási javaslataival kapcsolatban 2012 eleje óta elfogadott véleményei nyomán ismételten kijelenti a következőket:






  a. | az 1b. alfejezet és a közös stratégiai keret által szabályozott alapok tekintetében: támogatja az úgynevezett „átmeneti” régiók kategóriájának létrehozását, valamint annak szükségességét, hogy szem előtt tartsuk a legkülső régiók sajátos és egyedi helyzetét az alapokhoz való hozzáférés kapcsán, összhangban az EUMSZ 349. cikkének rendelkezéseivel (a tárgyalási keret 25. pontja), a 300 km-es küszöb megállapítását az európai területi együttműködés esetén, kivéve a legkülső régiók kapcsán, amelyekre nem vonatkozik távolsággal kapcsolatos kritérium (uo., 27. pont), egy „biztonsági háló” létrehozását azon régiók számára, amelyek már nem tartoznak a konvergencia-célkitűzés hatálya alá, a 2007–2013-as időszakban nekik juttatott összeg kétharmadának erejéig (uo., 44. pont), az Európai Bizottságnak a társfinanszírozási rátákra vonatkozó javaslatait, kivéve a 85 %-ra történő emelést az „európai területi együttműködés” célkitűzéshez tartozó programok esetében, illetve támogatja, hogy a legkülső régiók régióközi együttműködésére alkalmazandó társfinanszírozási rátákat 50 %-ról 85 %-ra emeljék (uo., 46. pont), a legszegényebbek számára létrehozott élelmiszersegély-program megtartását a többéves pénzügyi keret 2. fejezetében, szemben annak beillesztésével – az 1. fejezeten belül – az Európai Szociális Alap tevékenységi körébe (uo., 48. pont), a 10 százalékponttal növelt társfinanszírozási arány megállapítását azon tagállamok esetében, amelyek átmeneti költségvetési nehézségekkel küzdenek (uo., 47. pont, a) lehetőség), közös stratégiai keret létrehozását a három strukturális és kohéziós alap, az EMVA és az ETHA számára (uo., 65. pont), a 2014-ben 2 %-os, 2015-ben 3 %-os és 2016-ban 3 %-os előfinanszírozási arány megállapítását (uo., 75. pont), valamint a vissza nem igényelhető hozzáadottérték-adó KSK-alapokból való támogathatóságát (uo., 78. pont, c) lehetőség); |
| --- | --- | --- |

16.

az Európai Bizottság különböző jogalkotási javaslataival kapcsolatban 2012 eleje óta elfogadott véleményei nyomán ismételten kijelenti a következőket:

a.

az 1b. alfejezet és a közös stratégiai keret által szabályozott alapok tekintetében: támogatja az úgynevezett „átmeneti” régiók kategóriájának létrehozását, valamint annak szükségességét, hogy szem előtt tartsuk a legkülső régiók sajátos és egyedi helyzetét az alapokhoz való hozzáférés kapcsán, összhangban az EUMSZ 349. cikkének rendelkezéseivel (a tárgyalási keret 25. pontja), a 300 km-es küszöb megállapítását az európai területi együttműködés esetén, kivéve a legkülső régiók kapcsán, amelyekre nem vonatkozik távolsággal kapcsolatos kritérium (uo., 27. pont), egy „biztonsági háló” létrehozását azon régiók számára, amelyek már nem tartoznak a konvergencia-célkitűzés hatálya alá, a 2007–2013-as időszakban nekik juttatott összeg kétharmadának erejéig (uo., 44. pont), az Európai Bizottságnak a társfinanszírozási rátákra vonatkozó javaslatait, kivéve a 85 %-ra történő emelést az „európai területi együttműködés” célkitűzéshez tartozó programok esetében, illetve támogatja, hogy a legkülső régiók régióközi együttműködésére alkalmazandó társfinanszírozási rátákat 50 %-ról 85 %-ra emeljék (uo., 46. pont), a legszegényebbek számára létrehozott élelmiszersegély-program megtartását a többéves pénzügyi keret 2. fejezetében, szemben annak beillesztésével – az 1. fejezeten belül – az Európai Szociális Alap tevékenységi körébe (uo., 48. pont), a 10 százalékponttal növelt társfinanszírozási arány megállapítását azon tagállamok esetében, amelyek átmeneti költségvetési nehézségekkel küzdenek (uo., 47. pont, a) lehetőség), közös stratégiai keret létrehozását a három strukturális és kohéziós alap, az EMVA és az ETHA számára (uo., 65. pont), a 2014-ben 2 %-os, 2015-ben 3 %-os és 2016-ban 3 %-os előfinanszírozási arány megállapítását (uo., 75. pont), valamint a vissza nem igényelhető hozzáadottérték-adó KSK-alapokból való támogathatóságát (uo., 78. pont, c) lehetőség);

| b. | a 2. fejezet tekintetében: támogatja a gyorsabb konvergenciát és a tagállamok közötti konvergenciára vonatkozó pontosabb ütemtervet (uo., 53. pont), a közvetlen támogatások 300 000 euró helyett 200 000 euróban történő maximalizálását, beleértve a környezetbarátabbá tételt, valamint a 200 000 euró helyett 100 000 eurónál kezdődő fokozatos csökkentést (uo., 54. pont), a környezetbarátabbá tétel arányának 30 %-ban történő meghatározását (uo., 56. pont), az első pillértől a második pillérhez történő költségvetési átcsoportosítások lehetőségét (uo., 57. pont), de elutasítja az ellenkező irányban történő átcsoportosítást, mivel a KAP két pillére költségvetésének kiegyensúlyozására van szükség (uo., 58. pont), támogatja az átmeneti helyzetben lévő régiók bevezetését a vidékfejlesztésről szóló rendeletbe (uo., 62. pont), és ellenzi a mezőgazdasági ágazat válságai esetén felhasználható új tartalék javasolt képzését (uo., 64. pont); |
| --- | --- |

b.

a 2. fejezet tekintetében: támogatja a gyorsabb konvergenciát és a tagállamok közötti konvergenciára vonatkozó pontosabb ütemtervet (uo., 53. pont), a közvetlen támogatások 300 000 euró helyett 200 000 euróban történő maximalizálását, beleértve a környezetbarátabbá tételt, valamint a 200 000 euró helyett 100 000 eurónál kezdődő fokozatos csökkentést (uo., 54. pont), a környezetbarátabbá tétel arányának 30 %-ban történő meghatározását (uo., 56. pont), az első pillértől a második pillérhez történő költségvetési átcsoportosítások lehetőségét (uo., 57. pont), de elutasítja az ellenkező irányban történő átcsoportosítást, mivel a KAP két pillére költségvetésének kiegyensúlyozására van szükség (uo., 58. pont), támogatja az átmeneti helyzetben lévő régiók bevezetését a vidékfejlesztésről szóló rendeletbe (uo., 62. pont), és ellenzi a mezőgazdasági ágazat válságai esetén felhasználható új tartalék javasolt képzését (uo., 64. pont);

| 17. | a területi együttműködési célkitűzésre elkülönített forrásokkal kapcsolatban megismétli azt a javaslatát, hogy a forrásokat együttműködési programok alapján osszák szét és ne tagállamonként. Ezért a 2012. szeptember 18-i tárgyalási keret 40. pontjának felülvizsgálatát kéri, annál is inkább, mivel tárgyalások jelenlegi állása, vagyis az eszközök kizárólagos felosztása a határokon átnyúló együttműködés és a tagállamközi együttműködés között ahhoz vezet, hogy a régióközi együttműködést csak a másik két rész járulékos részének tekintik; |
| --- | --- |

17.

a területi együttműködési célkitűzésre elkülönített forrásokkal kapcsolatban megismétli azt a javaslatát, hogy a forrásokat együttműködési programok alapján osszák szét és ne tagállamonként. Ezért a 2012. szeptember 18-i tárgyalási keret 40. pontjának felülvizsgálatát kéri, annál is inkább, mivel tárgyalások jelenlegi állása, vagyis az eszközök kizárólagos felosztása a határokon átnyúló együttműködés és a tagállamközi együttműködés között ahhoz vezet, hogy a régióközi együttműködést csak a másik két rész járulékos részének tekintik;

| 18. | támogatja azt a javaslatot, hogy a vissza nem térítendő támogatások túlnyomó igénybe vétele helyett nagyobb mértékben alkalmazzák a hitelezést, ösztönözve ezáltal a kedvezményezettek szerepvállalását; továbbá úgy véli, hogy a visszafizetett hiteleket feltöltődő alapokon keresztül újra rendelkezésre kellene bocsátani; |
| --- | --- |

18.

támogatja azt a javaslatot, hogy a vissza nem térítendő támogatások túlnyomó igénybe vétele helyett nagyobb mértékben alkalmazzák a hitelezést, ösztönözve ezáltal a kedvezményezettek szerepvállalását; továbbá úgy véli, hogy a visszafizetett hiteleket feltöltődő alapokon keresztül újra rendelkezésre kellene bocsátani;

Új saját források

| 19. | megismétli azt a kérését, hogy a saját források jelenlegi rendszerét reformálják meg úgy, hogy csökkentik a tagállamok közvetlen hozzájárulását az EU költségvetéséhez, miközben növelik az EU rendelkezésére álló saját forrásokat a jövőbeli kihívások kezelése érdekében (1), valamint úgy, hogy megfelelnek a jelenlegi pénzügyi korrekciók és mentességek eltörlése igényének; úgy véli tehát, hogy az átláthatóság, az egyensúly és a fenntarthatóság érdekében az új többéves pénzügyi keretnek – ahogy azt az Európai Parlament hangsúlyozta –, feltétlenül egy, az új saját forrásokra vonatkozó megállapodáson kell nyugodnia; |
| --- | --- |

19.

megismétli azt a kérését, hogy a saját források jelenlegi rendszerét reformálják meg úgy, hogy csökkentik a tagállamok közvetlen hozzájárulását az EU költségvetéséhez, miközben növelik az EU rendelkezésére álló saját forrásokat a jövőbeli kihívások kezelése érdekében (1), valamint úgy, hogy megfelelnek a jelenlegi pénzügyi korrekciók és mentességek eltörlése igényének; úgy véli tehát, hogy az átláthatóság, az egyensúly és a fenntarthatóság érdekében az új többéves pénzügyi keretnek – ahogy azt az Európai Parlament hangsúlyozta –, feltétlenül egy, az új saját forrásokra vonatkozó megállapodáson kell nyugodnia;

| 20. | üdvözli a Tanács jelenlegi tárgyalási módszerét, amely lehetővé teszi a tárgyalási kereten belüli kiadások és források együttes kezelését, és megerősíti, hogy támogatja az Európai Bizottság által javasolt két új saját forrást: a héaalapú saját forrást és az új pénzügyi tranzakciós adót; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a Tanács jelenlegi tárgyalási módszerét, amely lehetővé teszi a tárgyalási kereten belüli kiadások és források együttes kezelését, és megerősíti, hogy támogatja az Európai Bizottság által javasolt két új saját forrást: a héaalapú saját forrást és az új pénzügyi tranzakciós adót;

| 21. | ezzel összefüggésben arra buzdít egyes tagállamokat, hogy ne büntessék lakosságukat, vállalkozásaikat és helyi és regionális önkormányzataikat azzal, hogy elutasítják az új pénzügyi tranzakciós adó bevezetését, hiszen ezzel azt idézik elő, hogy egy megerősített együttműködés és egy kétsebességes Európa fog létrejönni; |
| --- | --- |

21.

ezzel összefüggésben arra buzdít egyes tagállamokat, hogy ne büntessék lakosságukat, vállalkozásaikat és helyi és regionális önkormányzataikat azzal, hogy elutasítják az új pénzügyi tranzakciós adó bevezetését, hiszen ezzel azt idézik elő, hogy egy megerősített együttműködés és egy kétsebességes Európa fog létrejönni;

| 22. | úgy véli, hogy egy megerősített együttműködés keretében bevezetett pénzügyi tranzakciós adó jogilag egy új uniós saját forrás alapját képezheti, és hogy a részt vevő országok a beszedett összegek egy részét az EU költségvetésébe utalhatnák. Ugyanakkor az így átutalt összeggel csökkenteni kell ezen országok hozzájárulását a GNI-n alapuló költségvetéshez, változatlanul hagyva a nem részt vevő országok nemzeti hozzájárulásának kiszámítására vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy egy megerősített együttműködés keretében bevezetett pénzügyi tranzakciós adó jogilag egy új uniós saját forrás alapját képezheti, és hogy a részt vevő országok a beszedett összegek egy részét az EU költségvetésébe utalhatnák. Ugyanakkor az így átutalt összeggel csökkenteni kell ezen országok hozzájárulását a GNI-n alapuló költségvetéshez, változatlanul hagyva a nem részt vevő országok nemzeti hozzájárulásának kiszámítására vonatkozó szabályokat;

| 23. | megerősíti, hogy támogatja a kedvezmények és a korrekciók rendkívül összetett rendszerének egyszerűsítését és a jelenlegi kedvezményrendszer általános korrekciós mechanizmussal történő helyettesítését; |
| --- | --- |

23.

megerősíti, hogy támogatja a kedvezmények és a korrekciók rendkívül összetett rendszerének egyszerűsítését és a jelenlegi kedvezményrendszer általános korrekciós mechanizmussal történő helyettesítését;

Makrogazdasági feltételrendszer

| 24. | meglepődve állapítja meg, hogy a tanácsi rendelet Európai Bizottság általi úgynevezett „technikai” módosítása magában foglal egy alapvető elemet, miszerint az egyedül a kohéziós alapra vonatkozó makrogazdasági feltételrendszert a közös stratégiai kerethez tartozó öt alap mindegyikére kiterjeszti (lásd a módosított rendelettervezet 8. cikkét); |
| --- | --- |

24.

meglepődve állapítja meg, hogy a tanácsi rendelet Európai Bizottság általi úgynevezett „technikai” módosítása magában foglal egy alapvető elemet, miszerint az egyedül a kohéziós alapra vonatkozó makrogazdasági feltételrendszert a közös stratégiai kerethez tartozó öt alap mindegyikére kiterjeszti (lásd a módosított rendelettervezet 8. cikkét);

| 25. | megerősíti, hogy egyértelműen és határozottan ellenez mindenfajta makrogazdasági feltételrendszert, és a feltételek valamennyi költségvetési fejezetre történő kiterjesztését – amit egyes tagállamok kértek – nem tartja megfelelő intézkedésnek; |
| --- | --- |

25.

megerősíti, hogy egyértelműen és határozottan ellenez mindenfajta makrogazdasági feltételrendszert, és a feltételek valamennyi költségvetési fejezetre történő kiterjesztését – amit egyes tagállamok kértek – nem tartja megfelelő intézkedésnek;

| 26. | emlékeztet arra, hogy együttdöntési területről van szó, amelyről az öt KSK-alapra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet alapján kell dönteni; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy együttdöntési területről van szó, amelyről az öt KSK-alapra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet alapján kell dönteni;

A többéves pénzügyi keret struktúrája, időtartama és rugalmassága

| 27. | teljes mértékben támogatja a Tanács javaslatát, amely szerint a részleges felső határ alkalmazása helyett a kohéziós politikát alfejezetté kell alakítani, azonban szorgalmazza, hogy eltérő jellege miatt az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz ne tartozzon ehhez az alfejezethez, és továbbra is sajnálja, hogy nem sikerült megragadni az alkalmat a területfejlesztést célzó valamennyi uniós finanszírozási lehetőség (azaz a közös stratégiai kerethez tartozó öt alap) egy fejezet alá vonására; |
| --- | --- |

27.

teljes mértékben támogatja a Tanács javaslatát, amely szerint a részleges felső határ alkalmazása helyett a kohéziós politikát alfejezetté kell alakítani, azonban szorgalmazza, hogy eltérő jellege miatt az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz ne tartozzon ehhez az alfejezethez, és továbbra is sajnálja, hogy nem sikerült megragadni az alkalmat a területfejlesztést célzó valamennyi uniós finanszírozási lehetőség (azaz a közös stratégiai kerethez tartozó öt alap) egy fejezet alá vonására;

| 28. | ismételten kéri az egyes fejezeteken belüli rugalmasság biztosítását és a félidőben fel nem használt előirányzatokból és mozgásterekből képzett rugalmassági tartalék létrehozását, ahelyett, hogy ezen összegeket visszautalnák a tagállamoknak; úgy véli, hogy egy ilyen rugalmassági tartalék főként a makroökonómiai és pénzügyi beavatkozások eszközeként szolgálhatna, mivel lehetővé teszi az aszimmetrikus sokkok előrejelzését az Európai Unión belül; |
| --- | --- |

28.

ismételten kéri az egyes fejezeteken belüli rugalmasság biztosítását és a félidőben fel nem használt előirányzatokból és mozgásterekből képzett rugalmassági tartalék létrehozását, ahelyett, hogy ezen összegeket visszautalnák a tagállamoknak; úgy véli, hogy egy ilyen rugalmassági tartalék főként a makroökonómiai és pénzügyi beavatkozások eszközeként szolgálhatna, mivel lehetővé teszi az aszimmetrikus sokkok előrejelzését az Európai Unión belül;

| 29. | újra felhívja a figyelmet arra, hogy a javaslat 2016-ra előirányozza a többéves pénzügyi keret végrehajtásának értékelését, és ismét hangsúlyozza, hogy ehelyett inkább teljes körű (a javasolt értékelést is magában foglaló) félidős felülvizsgálatot kellene végezni 2017-ben; |
| --- | --- |

29.

újra felhívja a figyelmet arra, hogy a javaslat 2016-ra előirányozza a többéves pénzügyi keret végrehajtásának értékelését, és ismét hangsúlyozza, hogy ehelyett inkább teljes körű (a javasolt értékelést is magában foglaló) félidős felülvizsgálatot kellene végezni 2017-ben;

A kötelezettségvállalások és a kifizetések felső határa

| 30. | a többéves pénzügyi keret fő alfejezeteinek összegeit illetően ismételten kifejezi, hogy:






  a. | támogatja az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre (50 milliárd EUR), a Horizont 2020 keretprogramra (80 milliárd EUR), a KAP első két pillérére (372 milliárd EUR változatlan árakon), a Kreatív Európa programra (1,6 milliárd EUR) és az Unió külső fellépéseinek finanszírozására szolgáló eszközökre (70 milliárd EUR) vonatkozó európai bizottsági javaslatokat; |
| --- | --- | --- |

30.

a többéves pénzügyi keret fő alfejezeteinek összegeit illetően ismételten kifejezi, hogy:

a.

támogatja az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre (50 milliárd EUR), a Horizont 2020 keretprogramra (80 milliárd EUR), a KAP első két pillérére (372 milliárd EUR változatlan árakon), a Kreatív Európa programra (1,6 milliárd EUR) és az Unió külső fellépéseinek finanszírozására szolgáló eszközökre (70 milliárd EUR) vonatkozó európai bizottsági javaslatokat;

| b. | kéri a kohéziós politika számára előirányzott költségvetés növelését (változatlan árakon legalább a 2007–2013-as pénzügyi tervnek megfelelő szintre), az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) és a LIFE program céljára előirányzott költségvetés emelését, valamint a KAP két pillérjének költségvetése közötti egyensúlynak a vidékfejlesztés javára történő módosítását; |
| --- | --- |

b.

kéri a kohéziós politika számára előirányzott költségvetés növelését (változatlan árakon legalább a 2007–2013-as pénzügyi tervnek megfelelő szintre), az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) és a LIFE program céljára előirányzott költségvetés emelését, valamint a KAP két pillérjének költségvetése közötti egyensúlynak a vidékfejlesztés javára történő módosítását;

A többéves pénzügyi kereten kívüli programok

| 31. | ismételten kéri, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) maradjon fenn, és váljon a többéves pénzügyi keret részévé, azt azonban az Európai Parlamenttel egyetértve hangsúlyozza, hogy előre nem tervezhető jellege miatt a megfelelő költségvetési tétel felső küszöbértékét meghaladó összeggel kell felvenni a költségvetésbe. Ezenkívül szintén ellenzi, hogy az EGAA alkalmazási köre a két- vagy többoldalú kereskedelmi megállapodások mezőgazdasági tevékenységre gyakorolt hatásainak kompenzálására is kiterjedjen (uo., 95. pont); |
| --- | --- |

31.

ismételten kéri, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) maradjon fenn, és váljon a többéves pénzügyi keret részévé, azt azonban az Európai Parlamenttel egyetértve hangsúlyozza, hogy előre nem tervezhető jellege miatt a megfelelő költségvetési tétel felső küszöbértékét meghaladó összeggel kell felvenni a költségvetésbe. Ezenkívül szintén ellenzi, hogy az EGAA alkalmazási köre a két- vagy többoldalú kereskedelmi megállapodások mezőgazdasági tevékenységre gyakorolt hatásainak kompenzálására is kiterjedjen (uo., 95. pont);

| 32. | örömmel fogadja a Tanács javaslatát, amely szerint a Galileo, az ITER és a GMES programokat a többéves pénzügyi keret 1. fejezete alá kell sorolni (uo., I. melléklet), ahogy az RB a 2013 utáni időszakra szóló többéves pénzügyi keretről szóló véleményében kérte; |
| --- | --- |

32.

örömmel fogadja a Tanács javaslatát, amely szerint a Galileo, az ITER és a GMES programokat a többéves pénzügyi keret 1. fejezete alá kell sorolni (uo., I. melléklet), ahogy az RB a 2013 utáni időszakra szóló többéves pénzügyi keretről szóló véleményében kérte;

| 33. | hangsúlyozza, hogy az említett tartalékeszközöknek megfelelő összegeket is át kell csoportosítani a többéves pénzügyi keretbe; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy az említett tartalékeszközöknek megfelelő összegeket is át kell csoportosítani a többéves pénzügyi keretbe;

Egyszerűsítési program

| 34. | úgy véli, hogy a kiadások minőségének mind a tagállamok, mind az Európai Parlament által szorgalmazott javítása egyelőre nem a legmegfelelőbb úton halad, hiszen újabb ellenőrzési és vizsgálati eljárások jelennek meg, az eljárások bonyolultabbá válnak, a stratégiák minőségének rovására a teljesítmény és a mennyiségi felvétel túlzott hangsúlyt kap, és végső soron ez ahhoz vezet, hogy erősödik az alsóbb irányítási szinteket a felsőkhöz képest hátrányosabb helyzetbe hozó centralizáció; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a kiadások minőségének mind a tagállamok, mind az Európai Parlament által szorgalmazott javítása egyelőre nem a legmegfelelőbb úton halad, hiszen újabb ellenőrzési és vizsgálati eljárások jelennek meg, az eljárások bonyolultabbá válnak, a stratégiák minőségének rovására a teljesítmény és a mennyiségi felvétel túlzott hangsúlyt kap, és végső soron ez ahhoz vezet, hogy erősödik az alsóbb irányítási szinteket a felsőkhöz képest hátrányosabb helyzetbe hozó centralizáció;

| 35. | azt szeretné, ha az Európai Bizottság által bejelentett, a kiadások minőségéről szóló közlemény lehetővé tenné az állami beruházási kiadásoknak a stabilitási paktum értelmében történő megkülönböztetett elszámolását; |
| --- | --- |

35.

azt szeretné, ha az Európai Bizottság által bejelentett, a kiadások minőségéről szóló közlemény lehetővé tenné az állami beruházási kiadásoknak a stabilitási paktum értelmében történő megkülönböztetett elszámolását;

| 36. | ellenzi a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok túl nagy arányú alkalmazását az Európai Bizottság által – mint például a közös stratégiai keret indikatív intézkedéseiként javasoltakat –, mivel ez azt fogja eredményezni, hogy a Régiók Bizottságát kizárják az európai konzultációs és döntéshozatali folyamatból, jóllehet a helyi és regionális önkormányzatok számára alapvető területekről lehet szó; |
| --- | --- |

36.

ellenzi a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok túl nagy arányú alkalmazását az Európai Bizottság által – mint például a közös stratégiai keret indikatív intézkedéseiként javasoltakat –, mivel ez azt fogja eredményezni, hogy a Régiók Bizottságát kizárják az európai konzultációs és döntéshozatali folyamatból, jóllehet a helyi és regionális önkormányzatok számára alapvető területekről lehet szó;

| 37. | teljes mértékben egyetért azonban az Európai Bizottsággal abban, hogy az uniós szintű egyszerűsítés csak akkor lehet igazán hatékony, ha azt nemzeti és szubnacionális szinten hasonló erőfeszítések kísérik, hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a legnagyobb erőfeszítést nemzeti szinten kell kifejteni; |
| --- | --- |

37.

teljes mértékben egyetért azonban az Európai Bizottsággal abban, hogy az uniós szintű egyszerűsítés csak akkor lehet igazán hatékony, ha azt nemzeti és szubnacionális szinten hasonló erőfeszítések kísérik, hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a legnagyobb erőfeszítést nemzeti szinten kell kifejteni;

| 38. | üdvözli a többéves pénzügyi kereten belül javasolt programracionalizálást, különösen a javasolt pénzügyi programok számának csökkentését és a programok alprogramokba csoportosítását számos területen; |
| --- | --- |

38.

üdvözli a többéves pénzügyi kereten belül javasolt programracionalizálást, különösen a javasolt pénzügyi programok számának csökkentését és a programok alprogramokba csoportosítását számos területen;

| 39. | az Európai Beruházási Bank szorosabb bevonása mellett foglal állást a strukturális alapokból finanszírozott projektek végrehajtását illetően. |
| --- | --- |

39.

az Európai Beruházási Bank szorosabb bevonása mellett foglal állást a strukturális alapokból finanszírozott projektek végrehajtását illetően.

II.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1.   módosítás

COM(2012) 388 final

(3) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A RB módosítása |
| --- | --- |
| A speciális eszközökre – a sürgősségisegély-tartalékra, az Európai Unió Szolidaritási Alapjára, a rugalmassági eszközre, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapra, a mezőgazdasági válságokra képzett tartalékra és a rendkívüli mozgástérre – azért van szüksége az Uniónak, hogy reagálni tudjon meghatározott, előre nem látható helyzetekben, illetve hogy finanszírozni tudjon olyan egyértelműen meghatározott kiadásokat, amelyek a pénzügyi keret egy vagy több fejezetében rendelkezésre álló felső korlátokon belül nem finanszírozhatók. Ezért konkrét rendelkezéseket kell hozni arra vonatkozóan, hogy amennyiben szükség van a speciális eszközök alkalmazására, a költségvetésben a pénzügyi keretben meghatározott felső korlátokon felül is szerepelhessenek kötelezettségvállalási előirányzatok. | A speciális eszközökre – a sürgősségisegély-tartalékra, az Európai Unió Szolidaritási Alapjára, a rugalmassági eszközre és a rendkívüli mozgástérre – azért van szüksége az Uniónak, hogy reagálni tudjon meghatározott, előre nem látható helyzetekben, illetve hogy finanszírozni tudjon olyan egyértelműen meghatározott kiadásokat, amelyek a pénzügyi keret egy vagy több fejezetében rendelkezésre álló felső korlátokon belül nem finanszírozhatók. Ezért konkrét rendelkezéseket kell hozni arra vonatkozóan, hogy amennyiben szükség van a speciális eszközök alkalmazására, a költségvetésben a pénzügyi keretben meghatározott felső korlátokon felül is szerepelhessenek kötelezettségvállalási előirányzatok. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A RB módosítása

A speciális eszközökre – a sürgősségisegély-tartalékra, az Európai Unió Szolidaritási Alapjára, a rugalmassági eszközre, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapra, a mezőgazdasági válságokra képzett tartalékra és a rendkívüli mozgástérre – azért van szüksége az Uniónak, hogy reagálni tudjon meghatározott, előre nem látható helyzetekben, illetve hogy finanszírozni tudjon olyan egyértelműen meghatározott kiadásokat, amelyek a pénzügyi keret egy vagy több fejezetében rendelkezésre álló felső korlátokon belül nem finanszírozhatók. Ezért konkrét rendelkezéseket kell hozni arra vonatkozóan, hogy amennyiben szükség van a speciális eszközök alkalmazására, a költségvetésben a pénzügyi keretben meghatározott felső korlátokon felül is szerepelhessenek kötelezettségvállalási előirányzatok.

A speciális eszközökre – a sürgősségisegély-tartalékra, az Európai Unió Szolidaritási Alapjára, a rugalmassági eszközre és a rendkívüli mozgástérre – azért van szüksége az Uniónak, hogy reagálni tudjon meghatározott, előre nem látható helyzetekben, illetve hogy finanszírozni tudjon olyan egyértelműen meghatározott kiadásokat, amelyek a pénzügyi keret egy vagy több fejezetében rendelkezésre álló felső korlátokon belül nem finanszírozhatók. Ezért konkrét rendelkezéseket kell hozni arra vonatkozóan, hogy amennyiben szükség van a speciális eszközök alkalmazására, a költségvetésben a pénzügyi keretben meghatározott felső korlátokon felül is szerepelhessenek kötelezettségvállalási előirányzatok.

Indokolás

Mivel az EGAA-t a többéves pénzügyi keret részévé kell tenni és a mezőgazdasági válságokra képzett tartalék létrehozását a valódi szabályozás érdekében ki kell zárni, e két pénzügyi eszközt törölni kell a felsoroltak közül.

2.   módosítás

COM(2012) 388 final

8. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A RB módosítása |
| --- | --- |
| Abban az esetben, ha a tagállamok gazdaságpolitikájának koordinációjához kötött makrogazdasági feltételrendszerrel összefüggésben megszüntetik az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, valamint az Európai Tengerügyi és Halászati Alap érintett költségvetési előirányzatainak felfüggesztését, a Tanács a Szerződéssel és az alap-jogiaktussal összhangban határoz a felfüggesztett előirányzatok következő évekre történő átviteléről. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai nem vihetők át az n+2. évnél későbbi költségvetésbe. | Abban az esetben, ha a tagállamok gazdaságpolitikájának koordinációjához kötött makrogazdasági feltételrendszerrel összefüggésben megszüntetik a Kohéziós Alap érintett költségvetési előirányzatainak felfüggesztését, a Tanács a Szerződéssel és az alap-jogiaktussal összhangban határoz a felfüggesztett előirányzatok következő évekre történő átviteléről. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai nem vihetők át az n+2. évnél későbbi költségvetésbe. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A RB módosítása

Abban az esetben, ha a tagállamok gazdaságpolitikájának koordinációjához kötött makrogazdasági feltételrendszerrel összefüggésben megszüntetik az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, valamint az Európai Tengerügyi és Halászati Alap érintett költségvetési előirányzatainak felfüggesztését, a Tanács a Szerződéssel és az alap-jogiaktussal összhangban határoz a felfüggesztett előirányzatok következő évekre történő átviteléről. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai nem vihetők át az n+2. évnél későbbi költségvetésbe.

Abban az esetben, ha a tagállamok gazdaságpolitikájának koordinációjához kötött makrogazdasági feltételrendszerrel összefüggésben megszüntetik a Kohéziós Alap érintett költségvetési előirányzatainak felfüggesztését, a Tanács a Szerződéssel és az alap-jogiaktussal összhangban határoz a felfüggesztett előirányzatok következő évekre történő átviteléről. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai nem vihetők át az n+2. évnél későbbi költségvetésbe.

Indokolás

Csak a Kohéziós Alapot kell – ezután is, mint a kezdetektől fogva – a makrogazdasági feltételekkel összefüggő rendelkezésekkel szabályozni.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 9-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  A Régiók Bizottsága „A 2013 utáni időszakra vonatkozó új többéves pénzügyi keret” című véleményének 65. pontja (elfogadva a 2011. december 14–15-én tartott 93. plenáris ülésen).

1

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/37 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/37

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020)

2012/C 391/08

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | üdvözli a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozására irányuló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó európai bizottsági javaslatot, olyan kötelezettségvállalásnak tekintve ezt, amely a versenyképességet a tartós gazdasági növekedés és a munkahelybővülés biztosításának alapvető és elsődleges tényezőjeként ismeri el az EU-ban, |
| --- | --- |

—

üdvözli a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozására irányuló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó európai bizottsági javaslatot, olyan kötelezettségvállalásnak tekintve ezt, amely a versenyképességet a tartós gazdasági növekedés és a munkahelybővülés biztosításának alapvető és elsődleges tényezőjeként ismeri el az EU-ban,

| — | felhívja a figyelmet a helyi és regionális önkormányzatok által elindított számos meglévő kezdeményezésre a tagállamokban, ilyenek például a helyi kisvállalkozói központok, a helyi vagy regionális önkormányzatok által nyújtott mikrohitelek, illetve a kisvállalkozások létrehozásával kapcsolatos ingyenes szakértői tanácsadás, amelyek gyakran a sikeres induló mikrovállalkozások alapjául szolgálnak, |
| --- | --- |

—

felhívja a figyelmet a helyi és regionális önkormányzatok által elindított számos meglévő kezdeményezésre a tagállamokban, ilyenek például a helyi kisvállalkozói központok, a helyi vagy regionális önkormányzatok által nyújtott mikrohitelek, illetve a kisvállalkozások létrehozásával kapcsolatos ingyenes szakértői tanácsadás, amelyek gyakran a sikeres induló mikrovállalkozások alapjául szolgálnak,

| — | felhívja a figyelmet azoknak a fiatal vállalkozóknak az igényeire, akik számára gyakran a vállalkozás jelenti a szakmai fejlődés egyetlen lehetőségét, és hajlandóak a vállalkozói tevékenységgel járó kockázatokat vállalni – gyakran az egész európai piacon, és így alkalmassá válnak arra, hogy a világpiaci versenyben is helytálljanak, |
| --- | --- |

—

felhívja a figyelmet azoknak a fiatal vállalkozóknak az igényeire, akik számára gyakran a vállalkozás jelenti a szakmai fejlődés egyetlen lehetőségét, és hajlandóak a vállalkozói tevékenységgel járó kockázatokat vállalni – gyakran az egész európai piacon, és így alkalmassá válnak arra, hogy a világpiaci versenyben is helytálljanak,

| — | rámutat arra, hogy a nemzetközi versenyképesség csak úgy érhető el, ha kiküszöbölik az európai piac hiányosságait, amelyek korlátozzák az európai kkv-k versenyképességét a világ más részein működő hasonló vállalkozásokkal szemben. A kkv-kat szorosabban be kell vonni az uniós projektek végrehajtásába, és javítani kell pozíciójukat az ilyen projektekben gyakran fővállalkozóként részt vevő nagyvállalkozókkal fenntartott kapcsolatokban. Ezért hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kkv-k vállalkozási hálózatokba tömörüljenek. |
| --- | --- |

—

rámutat arra, hogy a nemzetközi versenyképesség csak úgy érhető el, ha kiküszöbölik az európai piac hiányosságait, amelyek korlátozzák az európai kkv-k versenyképességét a világ más részein működő hasonló vállalkozásokkal szemben. A kkv-kat szorosabban be kell vonni az uniós projektek végrehajtásába, és javítani kell pozíciójukat az ilyen projektekben gyakran fővállalkozóként részt vevő nagyvállalkozókkal fenntartott kapcsolatokban. Ezért hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kkv-k vállalkozási hálózatokba tömörüljenek.

| Előadó | Witold KROCHMAL (PL/EA), Wołów város önkormányzatának tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozásáról
  COM(2011) 834 final |

Előadó

Witold KROCHMAL (PL/EA), Wołów város önkormányzatának tagja

Referenciaszöveg

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozásáról

COM(2011) 834 final

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozására irányuló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó európai bizottsági javaslatot, olyan kötelezettségvállalásnak tekintve ezt, amely a versenyképességet a tartós gazdasági növekedés és a munkahelybővülés biztosításának alapvető és elsődleges tényezőjeként ismeri el az EU-ban; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozására irányuló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó európai bizottsági javaslatot, olyan kötelezettségvállalásnak tekintve ezt, amely a versenyképességet a tartós gazdasági növekedés és a munkahelybővülés biztosításának alapvető és elsődleges tényezőjeként ismeri el az EU-ban;

| 2. | úgy véli, hogy a javasolt rendelet kiegészíti az Európa 2020 stratégia keretében indított korábbi európai bizottsági kezdeményezéseket, elismerve a kkv-knak az EU gazdasági rendszerében játszott szerepét, és rámutatva a kkv-környezet hiányosságaira és bonyolultságára, amelyek lassíthatják, sőt akár korlátozhatják is a vállalkozások és versenyképességük növekedését; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a javasolt rendelet kiegészíti az Európa 2020 stratégia keretében indított korábbi európai bizottsági kezdeményezéseket, elismerve a kkv-knak az EU gazdasági rendszerében játszott szerepét, és rámutatva a kkv-környezet hiányosságaira és bonyolultságára, amelyek lassíthatják, sőt akár korlátozhatják is a vállalkozások és versenyképességük növekedését;

| 3. | hangsúlyozza, hogy álláspontját az RB Európa 2020 stratégiát nyomon követő platformja által a helyi és regionális önkormányzatok körében végzett „Kkv-barát régiók és városok” című felmérés (1) is alátámasztja; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy álláspontját az RB Európa 2020 stratégiát nyomon követő platformja által a helyi és regionális önkormányzatok körében végzett „Kkv-barát régiók és városok” című felmérés (1) is alátámasztja;

| 4. | tudatában van annak, hogy a piaci hiányosságok kezelése elsősorban a tagállamok és a régiók feladata, de úgy véli, hogy bizonyos területeken az EU is támogatást nyújthat, ha gondoskodik a bevált gyakorlatok terjesztéséről és az egységes piac hatékony működéséről, és javítja az üzleti környezetet, hogy így a vállalkozások – köztük a kkv-k – fenntartható módon képesek legyenek helytállni a világpiacon, ami magában foglalja az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó, erőforrás-hatékony gazdaságra való törekvést; |
| --- | --- |

4.

tudatában van annak, hogy a piaci hiányosságok kezelése elsősorban a tagállamok és a régiók feladata, de úgy véli, hogy bizonyos területeken az EU is támogatást nyújthat, ha gondoskodik a bevált gyakorlatok terjesztéséről és az egységes piac hatékony működéséről, és javítja az üzleti környezetet, hogy így a vállalkozások – köztük a kkv-k – fenntartható módon képesek legyenek helytállni a világpiacon, ami magában foglalja az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó, erőforrás-hatékony gazdaságra való törekvést;

| 5. | megítélése szerint ez a program mind az európai piacokon, mind globálisan jelentősen megerősíti az európai vállalkozási szektor iránti bizalmat. A piacokba vetett bizalom fokozódása nyomán nő az érdeklődés a vállalkozói tevékenység iránt, és expanzívabb politikát folytatnak a meglévő vállalkozások, köztük a kkv-k, amelyek igen jelentős forrásait jelentik a gazdasági növekedésnek (az EU-n belüli forgalom 58 %-a) és a foglalkoztatásnak (a magánszektor álláshelyeinek 67 %-a), ráadásul a 2002–2010-es időszakban ők hozták létre az új munkahelyek 85 %-át ebben a szektorban; |
| --- | --- |

5.

megítélése szerint ez a program mind az európai piacokon, mind globálisan jelentősen megerősíti az európai vállalkozási szektor iránti bizalmat. A piacokba vetett bizalom fokozódása nyomán nő az érdeklődés a vállalkozói tevékenység iránt, és expanzívabb politikát folytatnak a meglévő vállalkozások, köztük a kkv-k, amelyek igen jelentős forrásait jelentik a gazdasági növekedésnek (az EU-n belüli forgalom 58 %-a) és a foglalkoztatásnak (a magánszektor álláshelyeinek 67 %-a), ráadásul a 2002–2010-es időszakban ők hozták létre az új munkahelyek 85 %-át ebben a szektorban;

| 6. | helyesnek tartja, hogy a program kiemeli az idegenforgalmi ágazat jelentőségét, amelyben nagyszámú kkv tevékenykedik az EU-ban, és amely sok embernek ad munkát; |
| --- | --- |

6.

helyesnek tartja, hogy a program kiemeli az idegenforgalmi ágazat jelentőségét, amelyben nagyszámú kkv tevékenykedik az EU-ban, és amely sok embernek ad munkát;

| 7. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy támogassák a vállalkozásokat és a kkv-kat különféle fejlődési szakaszaikban, akár újonnan alapított, akár már létező vagy éppen átszervezés alatt álló vállalkozásokról legyen is szó, abból kiindulva, hogy a támogatás hatására nő a vállalkozások versenyképessége az uniós és a külső piacokon; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy támogassák a vállalkozásokat és a kkv-kat különféle fejlődési szakaszaikban, akár újonnan alapított, akár már létező vagy éppen átszervezés alatt álló vállalkozásokról legyen is szó, abból kiindulva, hogy a támogatás hatására nő a vállalkozások versenyképessége az uniós és a külső piacokon;

| 8. | úgy véli, hogy a program sikerének egyik fő feltétele a vállalkozási kultúra és etika népszerűsítése és fejlesztése az EU társadalmában, és üdvözli, hogy nemzeti, regionális és helyi szinten részt lehet venni az Európai Vállalkozások Díjáért folyó pályázatban és más hasonló projektekben; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a program sikerének egyik fő feltétele a vállalkozási kultúra és etika népszerűsítése és fejlesztése az EU társadalmában, és üdvözli, hogy nemzeti, regionális és helyi szinten részt lehet venni az Európai Vállalkozások Díjáért folyó pályázatban és más hasonló projektekben;

| 9. | felhívja a figyelmet arra, hogy évente három európai régió nyeri el az „Európai vállalkozói régió” címet a kkv-k számára teremtett kedvező feltételek elismeréséül; |
| --- | --- |

9.

felhívja a figyelmet arra, hogy évente három európai régió nyeri el az „Európai vállalkozói régió” címet a kkv-k számára teremtett kedvező feltételek elismeréséül;

| 10. | úgy gondolja, hogy a vállalkozói szellem népszerűsítését már az iskolában el kell kezdeni, a vállalkozás és a gazdasági önállóság iránti pozitív attitűdök kialakítása révén. Ez lehetővé teszi, hogy a diákok tudatos döntéseket hozzanak arról, hogy milyen jellegű munkát kívánnak végezni, amikor majd be kell lépniük a munkaerőpiacra. Annak érdekében, hogy a frissen végzettek a szerzett képesítéseikre építve olyan vállalkozói tevékenységbe kezdhessenek, amely nagy valószínűséggel megfelel az általuk nyújtott szolgáltatások iránti keresletnek, ügyelni kellene arra, hogy a képzés figyelembe vegye a piaci igényeket; |
| --- | --- |

10.

úgy gondolja, hogy a vállalkozói szellem népszerűsítését már az iskolában el kell kezdeni, a vállalkozás és a gazdasági önállóság iránti pozitív attitűdök kialakítása révén. Ez lehetővé teszi, hogy a diákok tudatos döntéseket hozzanak arról, hogy milyen jellegű munkát kívánnak végezni, amikor majd be kell lépniük a munkaerőpiacra. Annak érdekében, hogy a frissen végzettek a szerzett képesítéseikre építve olyan vállalkozói tevékenységbe kezdhessenek, amely nagy valószínűséggel megfelel az általuk nyújtott szolgáltatások iránti keresletnek, ügyelni kellene arra, hogy a képzés figyelembe vegye a piaci igényeket;

| 11. | sürgeti a vállalkozási tendenciák és fejlesztések szakképzésbe való beépítését, mivel vállalkozóink folyamatos képzése alapvető fontosságú a versenyképességi szintek szempontjából; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a vállalkozási tendenciák és fejlesztések szakképzésbe való beépítését, mivel vállalkozóink folyamatos képzése alapvető fontosságú a versenyképességi szintek szempontjából;

| 12. | felhívja a figyelmet azoknak a fiatal vállalkozóknak az igényeire, akik számára gyakran a vállalkozás jelenti a szakmai fejlődés egyetlen lehetőségét, és hajlandóak a vállalkozói tevékenységgel járó kockázatokat vállalni – gyakran az egész európai piacon, és így alkalmassá válnak arra, hogy a világpiaci versenyben is helytálljanak; |
| --- | --- |

12.

felhívja a figyelmet azoknak a fiatal vállalkozóknak az igényeire, akik számára gyakran a vállalkozás jelenti a szakmai fejlődés egyetlen lehetőségét, és hajlandóak a vállalkozói tevékenységgel járó kockázatokat vállalni – gyakran az egész európai piacon, és így alkalmassá válnak arra, hogy a világpiaci versenyben is helytálljanak;

| 13. | felhívja a figyelmet a helyi és regionális önkormányzatok által elindított számos meglévő kezdeményezésre a tagállamokban, ilyenek például a helyi kisvállalkozói központok, a helyi vagy regionális önkormányzatok által nyújtott mikrohitelek, illetve a kisvállalkozások létrehozásával kapcsolatos ingyenes szakértői tanácsadás, amelyek gyakran a sikeres induló mikrovállalkozások alapjául szolgálnak; |
| --- | --- |

13.

felhívja a figyelmet a helyi és regionális önkormányzatok által elindított számos meglévő kezdeményezésre a tagállamokban, ilyenek például a helyi kisvállalkozói központok, a helyi vagy regionális önkormányzatok által nyújtott mikrohitelek, illetve a kisvállalkozások létrehozásával kapcsolatos ingyenes szakértői tanácsadás, amelyek gyakran a sikeres induló mikrovállalkozások alapjául szolgálnak;

| 14. | a női vállalkozók, valamint egyéb célcsoportok – köztük például a bevándorló és a kitelepült vállalkozók – helyzetére is rámutat, akik számára – az ezen a területen már meglevő uniós politikák figyelembevételével – speciális kezdeményezésre van szükség vállalkozásaik versenyképességének fokozásához; |
| --- | --- |

14.

a női vállalkozók, valamint egyéb célcsoportok – köztük például a bevándorló és a kitelepült vállalkozók – helyzetére is rámutat, akik számára – az ezen a területen már meglevő uniós politikák figyelembevételével – speciális kezdeményezésre van szükség vállalkozásaik versenyképességének fokozásához;

| 15. | felkéri a helyi és regionális önkormányzatokat a program végrehajtására, és külön felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy felszámolják a bürokráciát és a külső pénzeszközök megszerzése előtt álló akadályokat, valamint egyszerűsítsék az ajánlati felhívásokhoz benyújtandó dokumentumokat, és kisebb munkák esetében megszüntessék a banki garanciára vonatkozó követelményt; |
| --- | --- |

15.

felkéri a helyi és regionális önkormányzatokat a program végrehajtására, és külön felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy felszámolják a bürokráciát és a külső pénzeszközök megszerzése előtt álló akadályokat, valamint egyszerűsítsék az ajánlati felhívásokhoz benyújtandó dokumentumokat, és kisebb munkák esetében megszüntessék a banki garanciára vonatkozó követelményt;

Az európai uniós vállalkozások versenyképességének javítása

| 16. | rámutat arra, hogy a nemzetközi versenyképesség csak úgy érhető el, ha kiküszöbölik az európai piac hiányosságait, amelyek korlátozzák az európai kkv-k versenyképességét a világ más részein működő hasonló vállalkozásokkal szemben. A kkv-kat szorosabban be kell vonni az uniós projektek végrehajtásába, és javítani kell pozíciójukat az ilyen projektekben gyakran fővállalkozóként részt vevő nagyvállalkozókkal fenntartott kapcsolatokban. Ezért hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kkv-k vállalkozási hálózatokba tömörüljenek; |
| --- | --- |

16.

rámutat arra, hogy a nemzetközi versenyképesség csak úgy érhető el, ha kiküszöbölik az európai piac hiányosságait, amelyek korlátozzák az európai kkv-k versenyképességét a világ más részein működő hasonló vállalkozásokkal szemben. A kkv-kat szorosabban be kell vonni az uniós projektek végrehajtásába, és javítani kell pozíciójukat az ilyen projektekben gyakran fővállalkozóként részt vevő nagyvállalkozókkal fenntartott kapcsolatokban. Ezért hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kkv-k vállalkozási hálózatokba tömörüljenek;

| 17. | úgy véli, hogy az EU-nak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell az egységes piac hatékony működését és az üzleti környezet javulását oly módon, hogy megszüntetik vagy csökkentik a kkv-knak a pénzügyi eszközökhöz való hozzájutással, a származási országukon kívüli piacokra – mind az egységes piacon belül, mind azon kívül – történő kijutás korlátozott lehetőségeivel, valamint a túlzott adóterhekkel és bürokráciával kapcsolatos problémáit. A szóban forgó feltételek teljesítésével párhuzamosan biztosítani kell a hozzáférést az ismeretekhez és az új innovatív technológiákhoz, illetve lehetővé kell tenni az együttműködést a helyi szakképző és felsőoktatási intézményekkel, amelyeknek figyelembe kell venniük programjaikban, hogy a kkv-k az európai gazdaság motorját jelentik; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az EU-nak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell az egységes piac hatékony működését és az üzleti környezet javulását oly módon, hogy megszüntetik vagy csökkentik a kkv-knak a pénzügyi eszközökhöz való hozzájutással, a származási országukon kívüli piacokra – mind az egységes piacon belül, mind azon kívül – történő kijutás korlátozott lehetőségeivel, valamint a túlzott adóterhekkel és bürokráciával kapcsolatos problémáit. A szóban forgó feltételek teljesítésével párhuzamosan biztosítani kell a hozzáférést az ismeretekhez és az új innovatív technológiákhoz, illetve lehetővé kell tenni az együttműködést a helyi szakképző és felsőoktatási intézményekkel, amelyeknek figyelembe kell venniük programjaikban, hogy a kkv-k az európai gazdaság motorját jelentik;

| 18. | úgy véli, hogy a programnak nagyobb súlyt kellene helyeznie arra, hogy a kis- és középvállalkozások nagyobb mértékben vegyenek részt az uniós kutatási és innovációs munkákban, projektekben és programokban, többek között köz-magán partnerségek létrehozása révén. A kutatási projektekben való fokozott részvétellel növelhető a vállalaton belüli szakértelem, és ezáltal a cég nemzetközi versenyképessége is.
  A Horizont 2020 kutatási és innovációs programra vonatkozó javaslat különös fontosságot tulajdonít annak, hogy a kis- és középvállalkozások fokozottan részt vegyenek a kutatási programokban. Szélesebb körű szerepvállalásuknak köszönhetően információra és tudásra tehetnek szert az – adott esetben akár világelső – kis- és középvállalkozások; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a programnak nagyobb súlyt kellene helyeznie arra, hogy a kis- és középvállalkozások nagyobb mértékben vegyenek részt az uniós kutatási és innovációs munkákban, projektekben és programokban, többek között köz-magán partnerségek létrehozása révén. A kutatási projektekben való fokozott részvétellel növelhető a vállalaton belüli szakértelem, és ezáltal a cég nemzetközi versenyképessége is.

A Horizont 2020 kutatási és innovációs programra vonatkozó javaslat különös fontosságot tulajdonít annak, hogy a kis- és középvállalkozások fokozottan részt vegyenek a kutatási programokban. Szélesebb körű szerepvállalásuknak köszönhetően információra és tudásra tehetnek szert az – adott esetben akár világelső – kis- és középvállalkozások;

| 19. | meggyőződése, hogy a vállalkozások és a kkv-k csak ilyen megközelítés révén fejlődhetnek úgy, hogy figyelembe veszik az éghajlat- és energiapolitikai célok elérését lehetővé tevő legújabb környezetvédelmi technológiákon alapuló, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság iránti kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

19.

meggyőződése, hogy a vállalkozások és a kkv-k csak ilyen megközelítés révén fejlődhetnek úgy, hogy figyelembe veszik az éghajlat- és energiapolitikai célok elérését lehetővé tevő legújabb környezetvédelmi technológiákon alapuló, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság iránti kötelezettségvállalásokat;

| 20. | üdvözli a program számára javasolt 2,522 milliárd eurós költségvetést. Megjegyzi azonban, hogy a pénzügyi eszközök számára elkülönített 1,4 milliárd eurós összeg, amely közvetlenül a vállalkozásokat és a kkv-kat fogja támogatni, a program teljes költségvetésének csupán 56 %-át teszi ki. Abban az esetben, ha a pénzügyi eszközök iránti kereslet nagyobb az ésszerű keretek között elvárt szintnél, az előirányzatok százalékos arányának módosításáról – a rendelettervezet 16. cikkében szereplő rendelkezéssel összhangban – abban a bizottságban kellene döntést hozni, amelyben a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő (COSME) programból részesülő összes ország képviselteti magát. A költségvetés fennmaradó – a kkv-barát környezet támogatását szolgáló intézkedésekre szánt – része garantálja a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó teljes programra előirányzott források sikeres és hatékony felhasználását; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a program számára javasolt 2,522 milliárd eurós költségvetést. Megjegyzi azonban, hogy a pénzügyi eszközök számára elkülönített 1,4 milliárd eurós összeg, amely közvetlenül a vállalkozásokat és a kkv-kat fogja támogatni, a program teljes költségvetésének csupán 56 %-át teszi ki. Abban az esetben, ha a pénzügyi eszközök iránti kereslet nagyobb az ésszerű keretek között elvárt szintnél, az előirányzatok százalékos arányának módosításáról – a rendelettervezet 16. cikkében szereplő rendelkezéssel összhangban – abban a bizottságban kellene döntést hozni, amelyben a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő (COSME) programból részesülő összes ország képviselteti magát. A költségvetés fennmaradó – a kkv-barát környezet támogatását szolgáló intézkedésekre szánt – része garantálja a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó teljes programra előirányzott források sikeres és hatékony felhasználását;

| 21. | helyesnek tartja, hogy a program költségvetésének 1,7 %-át a program adminisztratív támogatására fordítják, mivel ezeknek a forrásoknak kell gondoskodniuk a program megfelelő működéséről anélkül, hogy aránytalanul megterhelnék a költségvetést; |
| --- | --- |

21.

helyesnek tartja, hogy a program költségvetésének 1,7 %-át a program adminisztratív támogatására fordítják, mivel ezeknek a forrásoknak kell gondoskodniuk a program megfelelő működéséről anélkül, hogy aránytalanul megterhelnék a költségvetést;

| 22. | véleménye szerint a program költségvetéséből származó pénzügyi eszközök nem helyettesíthetik a nemzeti, regionális és helyi szintű kezdeményezéseket, hanem javítaniuk kellene ezeket az intézkedéseket, hatékonyabbá kellene tenniük őket, továbbá a zökkenőmentes koordináció és a magánszemélyek vagy hatóságok közötti, határokon átnyúló együttműködés akadályainak felszámolása segítségével európai dimenzióval kellene felruházniuk ezeket. Ezt az együttműködést „horizontális” hálózatépítéssel, nem pedig „vertikális” központosítással kellene ösztönözni; |
| --- | --- |

22.

véleménye szerint a program költségvetéséből származó pénzügyi eszközök nem helyettesíthetik a nemzeti, regionális és helyi szintű kezdeményezéseket, hanem javítaniuk kellene ezeket az intézkedéseket, hatékonyabbá kellene tenniük őket, továbbá a zökkenőmentes koordináció és a magánszemélyek vagy hatóságok közötti, határokon átnyúló együttműködés akadályainak felszámolása segítségével európai dimenzióval kellene felruházniuk ezeket. Ezt az együttműködést „horizontális” hálózatépítéssel, nem pedig „vertikális” központosítással kellene ösztönözni;

| 23. | rámutat, hogy a nyújtott támogatásnak teljes egészében a célokhoz kell igazodnia, és a beáramoltató és sokszorosító hatásoknak, valamint az elért célok hasznosításának köszönhetően egész Európában kedvező hatásokat kell eredményeznie; |
| --- | --- |

23.

rámutat, hogy a nyújtott támogatásnak teljes egészében a célokhoz kell igazodnia, és a beáramoltató és sokszorosító hatásoknak, valamint az elért célok hasznosításának köszönhetően egész Európában kedvező hatásokat kell eredményeznie;

| 24. | kiemeli, hogy a versenyképesség jelentős mértékben a következő tényezőktől függ: a jövedelmek fenntartható növekedésének forrását jelentő termelékenység, innováció és hatékonyság, a vállalkozások azon képessége, hogy teljes mértékben ki tudják használni az olyan lehetőségeket, mint az európai egységes piac, valamint azok az intézményi megoldások, amelyek megteremtik a vállalkozások fenntartható növekedésének feltételeit. Ezért azokat a projekteket kellene kiemelten kezelni, amelyek megerősítik a vállalkozások és kkv-k fenntartható versenyképességére legjelentősebb mértékben ható tényezőket; |
| --- | --- |

24.

kiemeli, hogy a versenyképesség jelentős mértékben a következő tényezőktől függ: a jövedelmek fenntartható növekedésének forrását jelentő termelékenység, innováció és hatékonyság, a vállalkozások azon képessége, hogy teljes mértékben ki tudják használni az olyan lehetőségeket, mint az európai egységes piac, valamint azok az intézményi megoldások, amelyek megteremtik a vállalkozások fenntartható növekedésének feltételeit. Ezért azokat a projekteket kellene kiemelten kezelni, amelyek megerősítik a vállalkozások és kkv-k fenntartható versenyképességére legjelentősebb mértékben ható tényezőket;

| 25. | felhívja a figyelmet arra, hogy harmadik országoknak a társulási megállapodások jegyzőkönyvein és egyéb megállapodásokon alapuló részvételét a programban lehetőségnek kellene tekinteni arra, hogy bővüljön az EU-ban tevékenykedő vállalkozások tevékenységi köre, és tapasztalatokat lehessen szerezni arról, hogy az uniós piacon kívül hogyan működnek a vállalkozások. Lehetővé kellene tenni azt is, hogy egyéb harmadik országok is részt vehessenek a programban. Ezt az uniós tagállamok és nem uniós tagállamok közti együttműködésre irányuló egyéb programokból kellene finanszírozni; |
| --- | --- |

25.

felhívja a figyelmet arra, hogy harmadik országoknak a társulási megállapodások jegyzőkönyvein és egyéb megállapodásokon alapuló részvételét a programban lehetőségnek kellene tekinteni arra, hogy bővüljön az EU-ban tevékenykedő vállalkozások tevékenységi köre, és tapasztalatokat lehessen szerezni arról, hogy az uniós piacon kívül hogyan működnek a vállalkozások. Lehetővé kellene tenni azt is, hogy egyéb harmadik országok is részt vehessenek a programban. Ezt az uniós tagállamok és nem uniós tagállamok közti együttműködésre irányuló egyéb programokból kellene finanszírozni;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a vállalkozói készségek oktatásának – többek között továbbképzés révén – olyan készségek, képességek kialakítására kellene törekednie a vállalati társadalmi felelősségvállalás jegyében, amelyek révén szembe lehet nézni a modern világpiac kihívásaival, ugyanakkor tiszteletben tartható az európai kultúrára jellemző, hagyományos üzleti etika; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a vállalkozói készségek oktatásának – többek között továbbképzés révén – olyan készségek, képességek kialakítására kellene törekednie a vállalati társadalmi felelősségvállalás jegyében, amelyek révén szembe lehet nézni a modern világpiac kihívásaival, ugyanakkor tiszteletben tartható az európai kultúrára jellemző, hagyományos üzleti etika;

| 27. | úgy véli, hogy a vállalkozói szellemnek és a vállalkozásbarát szemlélet kialakításának az ösztönzésekor figyelmet kell fordítani az önfoglalkoztatás útját választó, szakmai pályafutásukat éppen megkezdő vállalkozókra, köztük az ezzel járó erőfeszítéseket és kockázatokat vállaló nőkre is; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a vállalkozói szellemnek és a vállalkozásbarát szemlélet kialakításának az ösztönzésekor figyelmet kell fordítani az önfoglalkoztatás útját választó, szakmai pályafutásukat éppen megkezdő vállalkozókra, köztük az ezzel járó erőfeszítéseket és kockázatokat vállaló nőkre is;

| 28. | meggyőződése, hogy azoknak az intézkedéseknek, amelyek megkönnyítik a kkv-k pénzügyi eszközökhöz (például a tőkeeszközökhöz és a hitelgarancia-eszközökhöz) történő hozzájutását, ki kellene egészíteniük a kohéziós politika keretében jelenleg használt pénzügyi eszközöket, és lehetővé kellene tenni, hogy a tagállamokból származó egyéb, pontosan meghatározott eszközökkel összekapcsolják őket; |
| --- | --- |

28.

meggyőződése, hogy azoknak az intézkedéseknek, amelyek megkönnyítik a kkv-k pénzügyi eszközökhöz (például a tőkeeszközökhöz és a hitelgarancia-eszközökhöz) történő hozzájutását, ki kellene egészíteniük a kohéziós politika keretében jelenleg használt pénzügyi eszközöket, és lehetővé kellene tenni, hogy a tagállamokból származó egyéb, pontosan meghatározott eszközökkel összekapcsolják őket;

| 29. | fontosnak és előremutatónak tartja a határokon átnyúló hitelek és kölcsönök lehetőségét, amelyek révén a kkv-k kiaknázhatják az egységes piacban rejlő óriási potenciált, javítva – például az idegenforgalmi ágazatban – a vállalkozási kezdeményezések versenyképességét és fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

29.

fontosnak és előremutatónak tartja a határokon átnyúló hitelek és kölcsönök lehetőségét, amelyek révén a kkv-k kiaknázhatják az egységes piacban rejlő óriási potenciált, javítva – például az idegenforgalmi ágazatban – a vállalkozási kezdeményezések versenyképességét és fenntarthatóságát;

| 30. | határozottan felhívja a figyelmet a növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszköz szerepére (EFG). Ez az eszköz a kockázati tőkét nyújtó alapokra összpontosít. Kiemeli, hogy megfelelő kockázatfelmérés révén a programot irányítóknak gondoskodniuk kell arról, hogy minél több kkv segítséget kapjon, köztük olyan vállalkozások is, amelyek a szokásos banki eljárások keretében csak kevés eséllyel tudnak támogatást szerezni, pedig segíthetnek a kkv-k általános potenciáljának növelésében és a munkanélküliség jelentős csökkentésében; |
| --- | --- |

30.

határozottan felhívja a figyelmet a növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszköz szerepére (EFG). Ez az eszköz a kockázati tőkét nyújtó alapokra összpontosít. Kiemeli, hogy megfelelő kockázatfelmérés révén a programot irányítóknak gondoskodniuk kell arról, hogy minél több kkv segítséget kapjon, köztük olyan vállalkozások is, amelyek a szokásos banki eljárások keretében csak kevés eséllyel tudnak támogatást szerezni, pedig segíthetnek a kkv-k általános potenciáljának növelésében és a munkanélküliség jelentős csökkentésében;

| 31. | továbbra is kételyei vannak a hitelgarancia-eszköz értékhatárával kapcsolatban, és tájékoztatást vár az Európai Bizottságtól arról, hogy milyen kritériumok alapján határozta meg annak szintjét, mivel a versenyképességi és innovációs program nem határozott meg értékküszöböt. Hangsúlyozza, hogy az újonnan induló vállalkozások, illetve beruházás vagy vállalkozásátadás céljaira nyújtott hitelek gyakran jelentősen meghaladják a megállapított szintet, és aggódik, hogy emiatt a nagyobb összegű hiteleket a Horizont program keretében garantálnák, jóllehet utóbbi elvileg csak innovatív projektekhez lenne felhasználható; |
| --- | --- |

31.

továbbra is kételyei vannak a hitelgarancia-eszköz értékhatárával kapcsolatban, és tájékoztatást vár az Európai Bizottságtól arról, hogy milyen kritériumok alapján határozta meg annak szintjét, mivel a versenyképességi és innovációs program nem határozott meg értékküszöböt. Hangsúlyozza, hogy az újonnan induló vállalkozások, illetve beruházás vagy vállalkozásátadás céljaira nyújtott hitelek gyakran jelentősen meghaladják a megállapított szintet, és aggódik, hogy emiatt a nagyobb összegű hiteleket a Horizont program keretében garantálnák, jóllehet utóbbi elvileg csak innovatív projektekhez lenne felhasználható;

| 32. | ezért a korábbi versenyképességi és innovációs keretprogramhoz való visszatérést sürgeti, amely nem szabott meg felső összeghatárt; |
| --- | --- |

32.

ezért a korábbi versenyképességi és innovációs keretprogramhoz való visszatérést sürgeti, amely nem szabott meg felső összeghatárt;

| 33. | jogosnak tartja az egyéni tárgyalásokat azokkal az intézményekkel, amelyek kockázatmegosztási finanszírozásra törekednek hitelezésük során, mind a kölcsönök nagysága – amely a garantált portfóliókockázat mértékétől függ –, mind a hitelek futamideje tekintetében; |
| --- | --- |

33.

jogosnak tartja az egyéni tárgyalásokat azokkal az intézményekkel, amelyek kockázatmegosztási finanszírozásra törekednek hitelezésük során, mind a kölcsönök nagysága – amely a garantált portfóliókockázat mértékétől függ –, mind a hitelek futamideje tekintetében;

| 34. | sürgeti, hogy mind a kockázati tőkére irányuló pénzügyi eszközöket, mind a kkv-k adósságportfólióit folyamatosan kövessék nyomon a változó kockázatokra való tekintettel; |
| --- | --- |

34.

sürgeti, hogy mind a kockázati tőkére irányuló pénzügyi eszközöket, mind a kkv-k adósságportfólióit folyamatosan kövessék nyomon a változó kockázatokra való tekintettel;

A program irányítása

| 35. | helyesli, hogy a program közvetett irányítása átkerült az Európai Beruházási Alaphoz (EBA) és a végrehajtó ügynökségekhez, miközben az Európai Bizottság folyamatosan nyomon követi a programot. Ez a fajta irányítás garantálja, hogy az EBA-nak a kkv-k támogatásával kapcsolatos, több mint tíz év alatt összegyűlt tapasztalatai hasznosuljanak; |
| --- | --- |

35.

helyesli, hogy a program közvetett irányítása átkerült az Európai Beruházási Alaphoz (EBA) és a végrehajtó ügynökségekhez, miközben az Európai Bizottság folyamatosan nyomon követi a programot. Ez a fajta irányítás garantálja, hogy az EBA-nak a kkv-k támogatásával kapcsolatos, több mint tíz év alatt összegyűlt tapasztalatai hasznosuljanak;

| 36. | az Európai Beruházási Bank (EBB) és a kkv-k EU-n belüli és kívüli nemzetközivé tételében jártas Enterprise Europe Network ezzel a területtel kapcsolatos tapasztalatainak felhasználását is fontosnak tartja; |
| --- | --- |

36.

az Európai Beruházási Bank (EBB) és a kkv-k EU-n belüli és kívüli nemzetközivé tételében jártas Enterprise Europe Network ezzel a területtel kapcsolatos tapasztalatainak felhasználását is fontosnak tartja;

| 37. | meggyőződése, hogy a program sikeres és hatékony végrehajtásának érdekében szoros együttműködésre van szükség a helyi és regionális önkormányzatokkal, valamint a programot irányító intézményekkel, amelyek lehetővé teszik az információáramlást a program megvalósításának minden területén; |
| --- | --- |

37.

meggyőződése, hogy a program sikeres és hatékony végrehajtásának érdekében szoros együttműködésre van szükség a helyi és regionális önkormányzatokkal, valamint a programot irányító intézményekkel, amelyek lehetővé teszik az információáramlást a program megvalósításának minden területén;

| 38. | igen fontosnak tartja a kkv-k EU-n kívüli nemzetközivé tételével kapcsolatos tapasztalatokat és az e témával kapcsolatos információk átadását, ami várhatóan elősegíti a határokon átnyúló tevékenységekkel összefüggő ügyleti költségek csökkenését. Ezzel a területtel európai uniós intézmények szakértőinek kellene foglalkozniuk, együttműködve a nemzeti és a regionális hatóságokkal; |
| --- | --- |

38.

igen fontosnak tartja a kkv-k EU-n kívüli nemzetközivé tételével kapcsolatos tapasztalatokat és az e témával kapcsolatos információk átadását, ami várhatóan elősegíti a határokon átnyúló tevékenységekkel összefüggő ügyleti költségek csökkenését. Ezzel a területtel európai uniós intézmények szakértőinek kellene foglalkozniuk, együttműködve a nemzeti és a regionális hatóságokkal;

| 39. | felhívja a figyelmet a kkv-król szóló információk terjesztéséért felelős központok létrehozásának lehetőségére is. Az RB azonban sem e központok jellegét, sem pedig működésük konkrét módját nem kívánja előírni. Ezt a kérdést az országok és régiók közötti sokoldalú együttműködési megállapodások keretében kell rendezni; |
| --- | --- |

39.

felhívja a figyelmet a kkv-król szóló információk terjesztéséért felelős központok létrehozásának lehetőségére is. Az RB azonban sem e központok jellegét, sem pedig működésük konkrét módját nem kívánja előírni. Ezt a kérdést az országok és régiók közötti sokoldalú együttműködési megállapodások keretében kell rendezni;

| 40. | javasolja, hogy a program közvetlen irányítása elsősorban regionális szinten történjen, a nemzeti hatóságok támogatása és felügyelete mellett. Ennek az irányítási szintnek egy, a folyamatban lévő projektekkel kapcsolatos kockázatok felügyeletére szolgáló rendszert is ki kellene alakítania; |
| --- | --- |

40.

javasolja, hogy a program közvetlen irányítása elsősorban regionális szinten történjen, a nemzeti hatóságok támogatása és felügyelete mellett. Ennek az irányítási szintnek egy, a folyamatban lévő projektekkel kapcsolatos kockázatok felügyeletére szolgáló rendszert is ki kellene alakítania;

| 41. | javasolja továbbá, hogy a projektek nyomon követése szintén a végrehajtás értékelésének része legyen, a javaslat I. mellékletében felsorolt középtávú célok elérésére vonatkozó mutatók alapján. A nyomon követésnek olyan információkat is tartalmaznia kellene, amelyek az éghajlatvédelemmel és más uniós politikákkal kapcsolatos intézkedéseknek a program keretében történő megvalósítására vonatkoznak; |
| --- | --- |

41.

javasolja továbbá, hogy a projektek nyomon követése szintén a végrehajtás értékelésének része legyen, a javaslat I. mellékletében felsorolt középtávú célok elérésére vonatkozó mutatók alapján. A nyomon követésnek olyan információkat is tartalmaznia kellene, amelyek az éghajlatvédelemmel és más uniós politikákkal kapcsolatos intézkedéseknek a program keretében történő megvalósítására vonatkoznak;

| 42. | kiemeli, hogy ezeknek a tevékenységeknek következeteseknek kell lenniük, és fontos, hogy összhangban legyenek az Európai Bizottság nyomonkövetési intézkedéseivel. Ez utóbbi képviselői – a Számvevőszék és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) munkatársai mellett – a helyszíni auditokat, ellenőrzéseket és vizsgálatokat végzik majd; |
| --- | --- |

42.

kiemeli, hogy ezeknek a tevékenységeknek következeteseknek kell lenniük, és fontos, hogy összhangban legyenek az Európai Bizottság nyomonkövetési intézkedéseivel. Ez utóbbi képviselői – a Számvevőszék és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) munkatársai mellett – a helyszíni auditokat, ellenőrzéseket és vizsgálatokat végzik majd;

| 43. | úgy véli, hogy az auditstratégiáknak a program végrehajtásának objektív értékelését kell célozniuk, és nem jelenthetnek terhet a program kedvezményezettjei számára. A nyomonkövetési rendszereknek tekintetbe kellene venniük a projekt megvalósítási szakaszait, hogy ne érintsék kedvezőtlenül a megvalósítás ütemét, és ne vezessenek túlzott többletköltségekhez; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy az auditstratégiáknak a program végrehajtásának objektív értékelését kell célozniuk, és nem jelenthetnek terhet a program kedvezményezettjei számára. A nyomonkövetési rendszereknek tekintetbe kellene venniük a projekt megvalósítási szakaszait, hogy ne érintsék kedvezőtlenül a megvalósítás ütemét, és ne vezessenek túlzott többletköltségekhez;

A programot fenyegető jelenlegi veszélyek

| 44. | felhívja a figyelmet arra, hogy számos ország jelenlegi költségvetési helyzetére tekintettel a nemzeti kormányok a költségvetési bevételek növelésének legegyszerűbb módját választják: számos hozzájárulás összegét emelik, növelve a munka költségeit, aminek következtében a kkv-k tönkremehetnek, vagy fokozatosan átléphetnek a szürkegazdaságba. Ezért az RB a kkv-k védelmét sürgeti, mivel a fent említett politika késlelteti a gazdasági válságból való kilábalást, és a gyakorlatban megsemmisítheti a program többletértékét. A kkv-k hatékony eszközei a munkanélküliség csökkentésének; |
| --- | --- |

44.

felhívja a figyelmet arra, hogy számos ország jelenlegi költségvetési helyzetére tekintettel a nemzeti kormányok a költségvetési bevételek növelésének legegyszerűbb módját választják: számos hozzájárulás összegét emelik, növelve a munka költségeit, aminek következtében a kkv-k tönkremehetnek, vagy fokozatosan átléphetnek a szürkegazdaságba. Ezért az RB a kkv-k védelmét sürgeti, mivel a fent említett politika késlelteti a gazdasági válságból való kilábalást, és a gyakorlatban megsemmisítheti a program többletértékét. A kkv-k hatékony eszközei a munkanélküliség csökkentésének;

| 45. | rámutat, hogy a vállalkozásalapítással kapcsolatos adminisztratív terhek és a működő vállalkozások adóterhei számos uniós tagállamban megnehezítik a vállalkozások – különösen a kkv-k – számára, hogy javítsák versenyképességüket. Ezért a Régiók Bizottsága minden releváns uniós szabályozási területen a nettó adminisztratív terhek 25 %-os csökkentését sürgeti 2020-ig. Utal arra, hogy érdemes lenne fontolóra venni a kkv-k ágazatának szereplői előtt álló akadályok szélesebb körének felszámolását; |
| --- | --- |

45.

rámutat, hogy a vállalkozásalapítással kapcsolatos adminisztratív terhek és a működő vállalkozások adóterhei számos uniós tagállamban megnehezítik a vállalkozások – különösen a kkv-k – számára, hogy javítsák versenyképességüket. Ezért a Régiók Bizottsága minden releváns uniós szabályozási területen a nettó adminisztratív terhek 25 %-os csökkentését sürgeti 2020-ig. Utal arra, hogy érdemes lenne fontolóra venni a kkv-k ágazatának szereplői előtt álló akadályok szélesebb körének felszámolását;

| 46. | úgy véli, hogy a programnak premizálnia kellene azokat az országokat és régiókat, amelyek a kkv-k számára legkedvezőbb – fejlődésüket, versenyképességük növelését és külső piacokra történő kilépésüket lehetővé tevő – rendszereket alkalmazzák, e tevékenység támogatása érdekében. A pozitív hozzáállás serkentésének célja a megfelelő tendenciák ösztönzése a különböző országokban és régiókban; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a programnak premizálnia kellene azokat az országokat és régiókat, amelyek a kkv-k számára legkedvezőbb – fejlődésüket, versenyképességük növelését és külső piacokra történő kilépésüket lehetővé tevő – rendszereket alkalmazzák, e tevékenység támogatása érdekében. A pozitív hozzáállás serkentésének célja a megfelelő tendenciák ösztönzése a különböző országokban és régiókban;

| 47. | javasolja, hogy az Európai Bizottság tegyen erőfeszítéseket annak érdekében, hogy javuljon a tájékoztatás a gyorsan fejlődő gazdasággal rendelkező országok piacainak fejlődéséről, az ottani beruházások feltételeiről, a jelenlegi jogrendszerekről és az üzleti tevékenységgel kapcsolatos helyi szokásokról; |
| --- | --- |

47.

javasolja, hogy az Európai Bizottság tegyen erőfeszítéseket annak érdekében, hogy javuljon a tájékoztatás a gyorsan fejlődő gazdasággal rendelkező országok piacainak fejlődéséről, az ottani beruházások feltételeiről, a jelenlegi jogrendszerekről és az üzleti tevékenységgel kapcsolatos helyi szokásokról;

| 48. | úgy véli, hogy a kkv-k számára könnyen elérhetővé kell tenni a külső piacokkal kapcsolatos információkat, amelyek megfizethetőek, pontosak és gyorsan beszerezhetőek kell hogy legyenek. A kkv-król szóló információk terjesztéséért felelős központokon túl az EU diplomáciai képviseleteire is jelentős szerep hárul a világnak ezekben a régióiban; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy a kkv-k számára könnyen elérhetővé kell tenni a külső piacokkal kapcsolatos információkat, amelyek megfizethetőek, pontosak és gyorsan beszerezhetőek kell hogy legyenek. A kkv-król szóló információk terjesztéséért felelős központokon túl az EU diplomáciai képviseleteire is jelentős szerep hárul a világnak ezekben a régióiban;

| 49. | kiemeli, hogy az uniós polgárok vállalkozói szellemének előmozdításához változásokra van szükség az oktatási és képzési rendszerben, ami időigényes folyamat. Így fennáll annak a kockázata, hogy a közép- és hosszú távú célok nem teljesülnek; |
| --- | --- |

49.

kiemeli, hogy az uniós polgárok vállalkozói szellemének előmozdításához változásokra van szükség az oktatási és képzési rendszerben, ami időigényes folyamat. Így fennáll annak a kockázata, hogy a közép- és hosszú távú célok nem teljesülnek;

| 50. | felhívja a figyelmet a kkv-tevékenységgel összefüggő területek esetleges jogi túlszabályozására uniós, országos vagy helyi szinten. Ez szükségtelenül megnehezítheti a kkv-tevékenységgel és a különféle programok keretében rendelkezésre álló támogatások kérvényezésével kapcsolatos eljárásokat, ami rontja a kkv-k versenyképességét. Prioritásként kell kezelni a bürokrácia korlátozását és a vállalkozások indításával és működtetésével összefüggő akadályok csökkentését. |
| --- | --- |

50.

felhívja a figyelmet a kkv-tevékenységgel összefüggő területek esetleges jogi túlszabályozására uniós, országos vagy helyi szinten. Ez szükségtelenül megnehezítheti a kkv-tevékenységgel és a különféle programok keretében rendelkezésre álló támogatások kérvényezésével kapcsolatos eljárásokat, ami rontja a kkv-k versenyképességét. Prioritásként kell kezelni a bürokrácia korlátozását és a vállalkozások indításával és működtetésével összefüggő akadályok csökkentését.

II.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1.   módosítás

COM(2011) 834 final

(1) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1) | A Bizottság 2010 márciusában elfogadta az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményt (2) (a továbbiakban: az Európa 2020 stratégia). A közleményt az Európai Tanács 2010 júniusában jóváhagyta. Az Európa 2020 stratégia választ ad a gazdasági válságra, és célja Európa felkészítése a következő évtizedre. A stratégia öt, 2020-ig teljesítendő ambiciózus célkitűzést fogalmaz meg az éghajlatra és energiára, a foglalkoztatásra, az innovációra, az oktatásra és a társadalmi befogadásra vonatkozóan, valamint az Európa dinamikusabbá és versenyképesebbé tételét célzó kulcsfontosságú eszközöket határoz meg. Ezenkívül hangsúlyozza az európai gazdasági növekedés megerősítése mellett a nagyfokú foglalkoztatás, a kis szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás- és energiahatékony gazdaság és a társadalmi kohézió fontosságát is. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)

A Bizottság 2010 márciusában elfogadta az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményt (2) (a továbbiakban: az Európa 2020 stratégia). A közleményt az Európai Tanács 2010 júniusában jóváhagyta. Az Európa 2020 stratégia választ ad a gazdasági válságra, és célja Európa felkészítése a következő évtizedre. A stratégia öt, 2020-ig teljesítendő ambiciózus célkitűzést fogalmaz meg az éghajlatra és energiára, a foglalkoztatásra, az innovációra, az oktatásra és a társadalmi befogadásra vonatkozóan, valamint az Európa dinamikusabbá és versenyképesebbé tételét célzó kulcsfontosságú eszközöket határoz meg. Ezenkívül hangsúlyozza az európai gazdasági növekedés megerősítése mellett a nagyfokú foglalkoztatás, a kis szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás- és energiahatékony gazdaság és a társadalmi kohézió fontosságát is.

| (1) | A Bizottság 2010 márciusában elfogadta az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményt (2) (a továbbiakban: az Európa 2020 stratégia). A közleményt az Európai Tanács 2010 júniusában jóváhagyta. Az Európa 2020 stratégia választ ad a gazdasági válságra, és célja Európa felkészítése a következő évtizedre. A stratégia öt, 2020-ig teljesítendő ambiciózus célkitűzést fogalmaz meg az éghajlatra és energiára, a foglalkoztatásra, az innovációra, az oktatásra és a társadalmi befogadásra vonatkozóan, valamint az Európa dinamikusabbá és versenyképesebbé tételét célzó kulcsfontosságú eszközöket határoz meg. Ezenkívül hangsúlyozza az európai gazdasági növekedés megerősítése mellett a nagyfokú foglalkoztatás, a kis szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás- és energiahatékony gazdaság és a társadalmi kohézió fontosságát is. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2010 márciusában elfogadta az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményt (2) (a továbbiakban: az Európa 2020 stratégia). A közleményt az Európai Tanács 2010 júniusában jóváhagyta. Az Európa 2020 stratégia választ ad a gazdasági válságra, és célja Európa felkészítése a következő évtizedre. A stratégia öt, 2020-ig teljesítendő ambiciózus célkitűzést fogalmaz meg az éghajlatra és energiára, a foglalkoztatásra, az innovációra, az oktatásra és a társadalmi befogadásra vonatkozóan, valamint az Európa dinamikusabbá és versenyképesebbé tételét célzó kulcsfontosságú eszközöket határoz meg. Ezenkívül hangsúlyozza az európai gazdasági növekedés megerősítése mellett a nagyfokú foglalkoztatás, a kis szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás- és energiahatékony gazdaság és a társadalmi kohézió fontosságát is.

2.   módosítás

COM(2011) 834 final

(6) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (6) | Az uniós vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképessége és fenntarthatósága javításának, a tudásalapú társadalom előmozdításának és a kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen alapuló fejlődésnek az elősegítése érdekében létre kell hozni egy, a vállalkozások versenyképességét és a kkv-kat segítő programot (a továbbiakban: a program). |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(6)

Az uniós vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképessége és fenntarthatósága javításának, a tudásalapú társadalom előmozdításának és a kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen alapuló fejlődésnek az elősegítése érdekében létre kell hozni egy, a vállalkozások versenyképességét és a kkv-kat segítő programot (a továbbiakban: a program).

| (6) | Az uniós vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképessége javításának, a növekedés elősegítése érdekében létre kell hozni egy, a vállalkozások versenyképességét és a kkv-kat segítő programot (a továbbiakban: a program). |
| --- | --- |

(6)

Az uniós vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképessége javításának, a növekedés elősegítése érdekében létre kell hozni egy, a vállalkozások versenyképességét és a kkv-kat segítő programot (a továbbiakban: a program).

Indokolás

A versenyképességet és a fenntarthatóságot nem szabadna két külön célkitűzésként kezelni. A versenyképességet inkább úgy kell felfogni, mint ami a fenntarthatóságtól függ. A 2010-es európai versenyképességi jelentés szerint a fenntartható versenyképesség azt tükrözi, hogy az érintett szereplő mennyire képes az ipar versenyképességét a fenntartható fejlődési célokkal összhangban megvalósítani és fenntartani.

3.   módosítás

COM(2011) 834 final

(18) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (18) | Amint azt a Bizottság 2010. június 30-i, „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” (3) című – az Európai Tanács 2010. októberi következtetéseiben jóváhagyott – közleményében megállapította, az idegenforgalom az Unió gazdaságának fontos ágazata. Ennek az ágazatnak a vállalkozásai lényeges mértékben hozzájárulnak az Unió bruttó hazai termékéhez (GDP) és a munkahelyteremtéshez, és jelentős potenciállal rendelkeznek a vállalkozói tevékenység fejlesztéséhez, mivel azt főként kkv-k végzik. A Lisszaboni Szerződés elismeri az idegenforgalom jelentőségét és ismerteti az ezen a területen meglévő specifikus uniós kompetenciákat, amelyek kiegészítik a tagállamok intézkedéseit. Az uniós szintű idegenforgalmi kezdeményezés egyértelmű hozzáadott értéket jelent, elsősorban az adatszolgáltatás és elemzés, a nemzetközi promóciós stratégiák kidolgozása és a legjobb gyakorlatok megosztása tekintetében. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(18)

Amint azt a Bizottság 2010. június 30-i, „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” (3) című – az Európai Tanács 2010. októberi következtetéseiben jóváhagyott – közleményében megállapította, az idegenforgalom az Unió gazdaságának fontos ágazata. Ennek az ágazatnak a vállalkozásai lényeges mértékben hozzájárulnak az Unió bruttó hazai termékéhez (GDP) és a munkahelyteremtéshez, és jelentős potenciállal rendelkeznek a vállalkozói tevékenység fejlesztéséhez, mivel azt főként kkv-k végzik. A Lisszaboni Szerződés elismeri az idegenforgalom jelentőségét és ismerteti az ezen a területen meglévő specifikus uniós kompetenciákat, amelyek kiegészítik a tagállamok intézkedéseit. Az uniós szintű idegenforgalmi kezdeményezés egyértelmű hozzáadott értéket jelent, elsősorban az adatszolgáltatás és elemzés, a nemzetközi promóciós stratégiák kidolgozása és a legjobb gyakorlatok megosztása tekintetében.

| (18) | Amint azt a Bizottság 2010. június 30-i, „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” (3) című – az Európai Tanács 2010. októberi következtetéseiben jóváhagyott – közleményében megállapította, az idegenforgalom az Unió gazdaságának fontos ágazata. Ennek az ágazatnak a vállalkozásai lényeges mértékben hozzájárulnak az Unió bruttó hazai termékéhez (GDP) és a munkahelyteremtéshez, és jelentős potenciállal rendelkeznek a vállalkozói tevékenység fejlesztéséhez, mivel azt főként kkv-k végzik. A Lisszaboni Szerződés elismeri az idegenforgalom jelentőségét és ismerteti az ezen a területen meglévő specifikus uniós kompetenciákat, amelyek kiegészítik a tagállamok intézkedéseit. egyértelmű hozzáadott értéke, elsősorban az adatszolgáltatás és elemzés, a kidolgozása és a legjobb gyakorlatok megosztása tekintetében. |
| --- | --- |

(18)

Amint azt a Bizottság 2010. június 30-i, „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” (3) című – az Európai Tanács 2010. októberi következtetéseiben jóváhagyott – közleményében megállapította, az idegenforgalom az Unió gazdaságának fontos ágazata. Ennek az ágazatnak a vállalkozásai lényeges mértékben hozzájárulnak az Unió bruttó hazai termékéhez (GDP) és a munkahelyteremtéshez, és jelentős potenciállal rendelkeznek a vállalkozói tevékenység fejlesztéséhez, mivel azt főként kkv-k végzik. A Lisszaboni Szerződés elismeri az idegenforgalom jelentőségét és ismerteti az ezen a területen meglévő specifikus uniós kompetenciákat, amelyek kiegészítik a tagállamok intézkedéseit. egyértelmű hozzáadott értéke, elsősorban az adatszolgáltatás és elemzés, a kidolgozása és a legjobb gyakorlatok megosztása tekintetében.

4.   módosítás

COM(2011) 834 final

(20) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (20) | A programnak ki kell egészítenie más uniós programokat úgy, hogy közben elismeri, hogy az egyes eszközöknek a saját eljárásaik szerint kell működniük. Ugyanazok a támogatható költségek így nem részesülhetnek kétszeres finanszírozásban. Az uniós finanszírozás lényeges befolyásolását célul kitűző versenyképességi és kkv-program szoros szinergiákat fog kialakítani a program, más uniós programok és a strukturális alapok között. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(20)

A programnak ki kell egészítenie más uniós programokat úgy, hogy közben elismeri, hogy az egyes eszközöknek a saját eljárásaik szerint kell működniük. Ugyanazok a támogatható költségek így nem részesülhetnek kétszeres finanszírozásban. Az uniós finanszírozás lényeges befolyásolását célul kitűző versenyképességi és kkv-program szoros szinergiákat fog kialakítani a program, más uniós programok és a strukturális alapok között.

| (20) | A programnak ki kell egészítenie más uniós programokat úgy, hogy közben elismeri, hogy az egyes eszközöknek a saját eljárásaik szerint kell működniük. Ugyanazok a támogatható költségek így nem részesülhetnek kétszeres finanszírozásban. Az uniós finanszírozás lényeges befolyásolását célul kitűző versenyképességi és kkv-program szoros szinergiákat fog kialakítani a program más uniós programok és a strukturális alapok között. |
| --- | --- |

(20)

A programnak ki kell egészítenie más uniós programokat úgy, hogy közben elismeri, hogy az egyes eszközöknek a saját eljárásaik szerint kell működniük. Ugyanazok a támogatható költségek így nem részesülhetnek kétszeres finanszírozásban. Az uniós finanszírozás lényeges befolyásolását célul kitűző versenyképességi és kkv-program szoros szinergiákat fog kialakítani a program más uniós programok és a strukturális alapok között.

5.   módosítás

COM(2011) 834 final

(24) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (24) | Az Európai Gazdasági Térség létrehozásáról szóló megállapodás és a társulási megállapodások jegyzőkönyvei rendelkeznek az érintett tagállamoknak az uniós programokban való részvételéről. Más harmadik országok részvételét abban az esetben kell lehetővé tenni, ha ezek a megállapodások és eljárások ezt tartalmazzák. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(24)

Az Európai Gazdasági Térség létrehozásáról szóló megállapodás és a társulási megállapodások jegyzőkönyvei rendelkeznek az érintett tagállamoknak az uniós programokban való részvételéről. Más harmadik országok részvételét abban az esetben kell lehetővé tenni, ha ezek a megállapodások és eljárások ezt tartalmazzák.

| (24) | Az Európai Gazdasági Térség létrehozásáról szóló megállapodás és a társulási megállapodások jegyzőkönyvei rendelkeznek az érintett tagállamoknak az uniós programokban való részvételéről. Más harmadik országok részvételét abban az esetben kell lehetővé tenni, ha ezek a megállapodások és eljárások ezt tartalmazzák. |
| --- | --- |

(24)

Az Európai Gazdasági Térség létrehozásáról szóló megállapodás és a társulási megállapodások jegyzőkönyvei rendelkeznek az érintett tagállamoknak az uniós programokban való részvételéről. Más harmadik országok részvételét abban az esetben kell lehetővé tenni, ha ezek a megállapodások és eljárások ezt tartalmazzák.

6.   módosítás

COM(2011) 834 final

2. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2. cikk
  Általános célkitűzések | 2. cikk
  Általános célkitűzések |
| 1.   A programnak hozzá kell járulnia az alábbi általános célkitűzésekhez, külön figyelmet fordítva a kkv-k sajátos szükségleteire európai és globális szinten: | 1.   A programnak hozzá kell járulnia az alábbi általános célkitűzésekhez, külön figyelmet fordítva a kkv-k sajátos szükségleteire európai és globális szinten: |
| (a) | az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának erősítése, ideértve az idegenforgalmi ágazatot is; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2. cikk

Általános célkitűzések

2. cikk

Általános célkitűzések

1.   A programnak hozzá kell járulnia az alábbi általános célkitűzésekhez, külön figyelmet fordítva a kkv-k sajátos szükségleteire európai és globális szinten:

1.   A programnak hozzá kell járulnia az alábbi általános célkitűzésekhez, külön figyelmet fordítva a kkv-k sajátos szükségleteire európai és globális szinten:

(a)

az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának erősítése, ideértve az idegenforgalmi ágazatot is;

| (a) | az uniós vállalkozások versenyképességének erősítése, ; |
| --- | --- |

(a)

az uniós vállalkozások versenyképességének erősítése, ;

| (b) | a vállalkozási kultúra támogatása, a kkv-k létrehozásának és növekedésének elősegítése. |
| --- | --- |

(b)

a vállalkozási kultúra támogatása, a kkv-k létrehozásának és növekedésének elősegítése.

| (b) | a vállalkozási kultúra támogatása a kkv-k létrehozásának és növekedésének elősegítése . |
| --- | --- |

(b)

a vállalkozási kultúra támogatása a kkv-k létrehozásának és növekedésének elősegítése .

Indokolás

A versenyképességet és a fenntarthatóságot nem szabadna független célkitűzésekként kezelni, mivel a versenyképesség hosszú távon a fenntarthatóság függvénye, márpedig a politikáknak hosszú távú stratégián kell alapulniuk.

Az „európai kisvállalkozói intézkedéscsomag” nevű politikai kezdeményezés szükségesnek tartja egy olyan kultúra kialakítását, amely védi a vállalkozói szellemet, és támogatja ennek kibontakozását, kiemelve és megbecsülve a kihívások leküzdésére irányuló erőfeszítéseket és az ezzel kapcsolatos képességeket.

7.   módosítás

COM(2011) 834 final

2. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2. cikk
  Általános célkitűzések | 2. cikk
  Általános célkitűzések |
| 2.   Az (1) bekezdésben említett célkitűzések megvalósítását a következő mutatók mérik: | 2.   Az (1) bekezdésben említett célkitűzések megvalósítását a következő mutatók mérik: |
| (a) | Az uniós ipari ágazat százalékos növekedése a teljes bruttó hazai termék (GDP) növekedéséhez képest, |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2. cikk

Általános célkitűzések

2. cikk

Általános célkitűzések

2.   Az (1) bekezdésben említett célkitűzések megvalósítását a következő mutatók mérik:

2.   Az (1) bekezdésben említett célkitűzések megvalósítását a következő mutatók mérik:

(a)

Az uniós ipari ágazat százalékos növekedése a teljes bruttó hazai termék (GDP) növekedéséhez képest,

| (a) | Az uniós ipari ágazat százalékos növekedése a teljes bruttó hazai termék (GDP) növekedéséhez képest, |
| --- | --- |

(a)

Az uniós ipari ágazat százalékos növekedése a teljes bruttó hazai termék (GDP) növekedéséhez képest,

| (b) | Az uniós ipari termelés növekedése a környezetipari ágazatokban, |
| --- | --- |

(b)

Az uniós ipari termelés növekedése a környezetipari ágazatokban,

| (b) | Az uniós ipari termelés növekedése a környezetipari ágazatokban, |
| --- | --- |

(b)

Az uniós ipari termelés növekedése a környezetipari ágazatokban,

| (c) | A kkv-k adminisztrációs terheinek változásai, |
| --- | --- |

(c)

A kkv-k adminisztrációs terheinek változásai,

| (c) | A kkv-k adminisztrációs terheinek változásai, |
| --- | --- |

(c)

A kkv-k adminisztrációs terheinek változásai,

| (d) | A kkv-k növekedése hozzáadott érték és a foglalkoztatottak száma szempontjából, |
| --- | --- |

(d)

A kkv-k növekedése hozzáadott érték és a foglalkoztatottak száma szempontjából,

| | |
| --- | --- |

(e)

| (e) | és a kkv-k fluktuációja. |
| --- | --- |

és a kkv-k fluktuációja.

| | A kkv-k növekedése hozzáadott érték és a foglalkoztatottak száma szempontjából, |
| --- | --- |

A kkv-k növekedése hozzáadott érték és a foglalkoztatottak száma szempontjából,

| | a kkv-k fluktuációja. |
| --- | --- |

a kkv-k fluktuációja.

8.   módosítás

COM(2011) 834 final

3. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 3. cikk
  Konkrét célkitűzések | 3. cikk
  Konkrét célkitűzések |
| 1.   A program konkrét célkitűzései: | 1.   A program konkrét célkitűzései: |
| (a) | az uniós vállalkozások, ideértve az idegenforgalmi ágazatot is, versenyképességéhez és fenntarthatóságához szükséges keretfeltételek javítása; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

3. cikk

Konkrét célkitűzések

3. cikk

Konkrét célkitűzések

1.   A program konkrét célkitűzései:

1.   A program konkrét célkitűzései:

(a)

az uniós vállalkozások, ideértve az idegenforgalmi ágazatot is, versenyképességéhez és fenntarthatóságához szükséges keretfeltételek javítása;

| (a) | az uniós vállalkozások versenyképességéhez és fenntarthatóságához szükséges keretfeltételek javítása; |
| --- | --- |

(a)

az uniós vállalkozások versenyképességéhez és fenntarthatóságához szükséges keretfeltételek javítása;

| b) | a vállalkozókedv ösztönzése többek között konkrét célcsoportok körében; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozókedv ösztönzése többek között konkrét célcsoportok körében;

| b) | a vállalkozókedv ösztönzése többek között konkrét célcsoportok körében; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozókedv ösztönzése többek között konkrét célcsoportok körében;

| c) | a kkv-k forráshoz jutásának javítása tőke- és hitelfinanszírozás formájában; |
| --- | --- |

c)

a kkv-k forráshoz jutásának javítása tőke- és hitelfinanszírozás formájában;

| c) | a kkv-k forráshoz jutásának javítása tőke- és hitelfinanszírozás formájában; |
| --- | --- |

c)

a kkv-k forráshoz jutásának javítása tőke- és hitelfinanszírozás formájában;

| d) | az uniós és a globális piacokhoz való hozzáférés javítása. |
| --- | --- |

d)

az uniós és a globális piacokhoz való hozzáférés javítása.

| d) | az uniós és a globális piacokhoz való hozzáférés javítása. |
| --- | --- |

d)

az uniós és a globális piacokhoz való hozzáférés javítása.

9.   módosítás

COM(2011) 834 final

6. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 6. cikk
  Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések | 6. cikk
  Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések |
| 1.   A Bizottság támogatja az uniós vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképességének és fenntarthatóságának jobbítására és erősítésére irányuló intézkedéseket annak érdekében, hogy javítsa a versenyképességet, fenntarthatóságot, és az európai vállalkozások növekedését előmozdító nemzeti szakpolitikák eredményességét, koherenciáját és összehangoltságát. | 1.   A Bizottság támogatja az uniós vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképességé jobbítására irányuló intézkedéseket annak érdekében, hogy javítsa a versenyképességet, fenntarthatóságot és az európai vállalkozások növekedését előmozdító nemzeti szakpolitikák eredményességét, koherenciáját és összehangoltságát. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

6. cikk

Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések

6. cikk

Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések

1.   A Bizottság támogatja az uniós vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképességének és fenntarthatóságának jobbítására és erősítésére irányuló intézkedéseket annak érdekében, hogy javítsa a versenyképességet, fenntarthatóságot, és az európai vállalkozások növekedését előmozdító nemzeti szakpolitikák eredményességét, koherenciáját és összehangoltságát.

1.   A Bizottság támogatja az uniós vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképességé jobbítására irányuló intézkedéseket annak érdekében, hogy javítsa a versenyképességet, fenntarthatóságot és az európai vállalkozások növekedését előmozdító nemzeti szakpolitikák eredményességét, koherenciáját és összehangoltságát.

10.   módosítás

COM(2011) 834 final

6. cikk (2) bekezdés a) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 6. cikk
  Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések | 6. cikk
  Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések |
| [...] | [...] |
| 2.   A Bizottság támogathatja az új versenyképességi stratégiák kidolgozására irányuló intézkedéseket. Ilyen intézkedések lehetnek a következők: | 2.   A Bizottság támogathatja az új versenyképességi stratégiák kidolgozására irányuló intézkedéseket. Ilyen intézkedések lehetnek a következők: |
| a) | a vállalkozások versenyképességet és a fenntarthatóságot – ideértve a katasztrófák hatásaival szembeni ellenállóképességet is – érintő szakpolitikák tervezésének, végrehajtásának és értékelésének javítását, valamint a megfelelő infrastruktúrák, világszínvonalú klaszterek és üzleti hálózatok, keretfeltételek fejlesztését és fenntartható termékek, szolgáltatások és technológiák kifejlesztését biztosító intézkedések; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

6. cikk

Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések

6. cikk

Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések

[...]

[...]

2.   A Bizottság támogathatja az új versenyképességi stratégiák kidolgozására irányuló intézkedéseket. Ilyen intézkedések lehetnek a következők:

2.   A Bizottság támogathatja az új versenyképességi stratégiák kidolgozására irányuló intézkedéseket. Ilyen intézkedések lehetnek a következők:

a)

a vállalkozások versenyképességet és a fenntarthatóságot – ideértve a katasztrófák hatásaival szembeni ellenállóképességet is – érintő szakpolitikák tervezésének, végrehajtásának és értékelésének javítását, valamint a megfelelő infrastruktúrák, világszínvonalú klaszterek és üzleti hálózatok, keretfeltételek fejlesztését és fenntartható termékek, szolgáltatások és technológiák kifejlesztését biztosító intézkedések;

| a) | a vállalkozások versenyképességet és a fenntarthatóságot – ideértve a katasztrófák hatásaival szembeni ellenállóképességet is – érintő szakpolitikák tervezésének, végrehajtásának és értékelésének javítását, valamint a megfelelő infrastruktúrák, világszínvonalú klaszterek és üzleti hálózatok, keretfeltételek fejlesztését és fenntartható termékek, szolgáltatások és technológiák kifejlesztését biztosító intézkedések; |
| --- | --- |

a)

a vállalkozások versenyképességet és a fenntarthatóságot – ideértve a katasztrófák hatásaival szembeni ellenállóképességet is – érintő szakpolitikák tervezésének, végrehajtásának és értékelésének javítását, valamint a megfelelő infrastruktúrák, világszínvonalú klaszterek és üzleti hálózatok, keretfeltételek fejlesztését és fenntartható termékek, szolgáltatások és technológiák kifejlesztését biztosító intézkedések;

Indokolás

A kkv-k erőfeszítéseinek támogatására teendő első lépések egyikeként meg kellene őket győzni arról, milyen jelentős előnyökkel jár számukra, ha együttműködnek konkrét lépések megvalósításában, amelyekre máskülönben nem lenne mód, vagy külön-külön kevésbé lennének hasznosak. A vállalkozások közötti együttműködés a leghatékonyabb és legközvetlenebb hatással járó intézkedések közé tartozik.

11.   módosítás

COM(2011) 834 final

6. cikk (2) bekezdés c) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 6. cikk
  Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések | 6. cikk
  Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések |
| [...] | [...] |
| c) | a kkv-kkal kapcsolatos szakpolitikák kidolgozásának és a döntéshozók közötti együttműködés támogatása, külön tekintettel arra, hogy a kkv-k könnyebben részt vehessenek a programokban és intézkedésekben. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

6. cikk

Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések

6. cikk

Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések

[...]

[...]

c)

a kkv-kkal kapcsolatos szakpolitikák kidolgozásának és a döntéshozók közötti együttműködés támogatása, külön tekintettel arra, hogy a kkv-k könnyebben részt vehessenek a programokban és intézkedésekben.

| c) | a kkv-kkal kapcsolatos szakpolitikák kidolgozásának és a döntéshozók közötti együttműködés támogatása, külön tekintettel arra, hogy a kkv-k könnyebben részt vehessenek a programokban és intézkedésekben. |
| --- | --- |

c)

a kkv-kkal kapcsolatos szakpolitikák kidolgozásának és a döntéshozók közötti együttműködés támogatása, külön tekintettel arra, hogy a kkv-k könnyebben részt vehessenek a programokban és intézkedésekben.

12.   módosítás

COM(2011) 834 final

6. cikk (2) bekezdés d) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 6. cikk
  Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések | 6. cikk
  Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések |
| [...] | [...] |
| | | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

6. cikk

Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések

6. cikk

Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések

[...]

[...]

Indokolás

Tekintettel arra, hogy az ilyen jellegű intézkedéseknek mekkora jelentőségük van az idegenforgalmi ágazat stratégiai céljai szempontjából, azt javasoljuk, hogy szerepeljenek a cikkben, összhangban az Európa 2020 stratégiával, amelynek az intelligens növekedés, azaz a tudásra és innovációra épülő gazdaság kialakítása az egyik prioritása.

13.   módosítás

COM(2011) 834 final

8. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 8. cikk
  A kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítását célzó intézkedések | 8. cikk
  A kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítását célzó intézkedések |
| 1.   A Bizottság támogatja azokat az intézkedéseket, amelyek célja a kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítása az indulás és a növekedés szakaszában, és amelyek kiegészítik a tagállamok által a kkv-kra szánt nemzeti és regionális szintű pénzügyi eszközöket. A kiegészítő jelleg biztosításához ezeket az intézkedéseket szorosan koordinálni kell azokkal, amelyeket a kohéziós politika keretében és tagállami szinten valósítanak meg. Ezek az intézkedések a tőke- és a hitelfinanszírozás ösztönzését egyaránt megcélozzák. | 1.   A Bizottság támogatja azokat az intézkedéseket, amelyek célja a kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítása az indulás és a növekedés szakaszában, és amelyek kiegészítik a tagállamok által a kkv-kra szánt nemzeti és regionális szintű pénzügyi eszközöket. A kiegészítő jelleg biztosításához ezeket az intézkedéseket szorosan koordinálni kell azokkal, amelyeket a kohéziós politika keretében és tagállami szinten valósítanak meg. Ezek az intézkedések a tőke- és a hitelfinanszírozás ösztönzését egyaránt megcélozzák. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

8. cikk

A kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítását célzó intézkedések

8. cikk

A kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítását célzó intézkedések

1.   A Bizottság támogatja azokat az intézkedéseket, amelyek célja a kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítása az indulás és a növekedés szakaszában, és amelyek kiegészítik a tagállamok által a kkv-kra szánt nemzeti és regionális szintű pénzügyi eszközöket. A kiegészítő jelleg biztosításához ezeket az intézkedéseket szorosan koordinálni kell azokkal, amelyeket a kohéziós politika keretében és tagállami szinten valósítanak meg. Ezek az intézkedések a tőke- és a hitelfinanszírozás ösztönzését egyaránt megcélozzák.

1.   A Bizottság támogatja azokat az intézkedéseket, amelyek célja a kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítása az indulás és a növekedés szakaszában, és amelyek kiegészítik a tagállamok által a kkv-kra szánt nemzeti és regionális szintű pénzügyi eszközöket. A kiegészítő jelleg biztosításához ezeket az intézkedéseket szorosan koordinálni kell azokkal, amelyeket a kohéziós politika keretében és tagállami szinten valósítanak meg. Ezek az intézkedések a tőke- és a hitelfinanszírozás ösztönzését egyaránt megcélozzák.

14.   módosítás

COM(2011) 834 final

8. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 8. cikk
  A kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítását célzó intézkedések | 8. cikk
  A kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítását célzó intézkedések |
| 2.   Az (1) bekezdésben ismertetett fellépések részeként a Bizottság a piaci igényektől függően intézkedéseket dolgoz ki a határokon átnyúló és több országot érintő finanszírozás javítására, ezzel segítve a kkv-kat üzleti tevékenységeik nemzetközivé tételében az uniós jognak megfelelően. | 2.   Az (1) bekezdésben ismertetett fellépések részeként a Bizottság a piaci igényektől függően intézkedéseket dolgoz ki a határokon átnyúló és több országot érintő finanszírozás javítására, ezzel segítve a kkv-kat üzleti tevékenységeik nemzetközivé tételében az uniós jognak megfelelően. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

8. cikk

A kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítását célzó intézkedések

8. cikk

A kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítását célzó intézkedések

2.   Az (1) bekezdésben ismertetett fellépések részeként a Bizottság a piaci igényektől függően intézkedéseket dolgoz ki a határokon átnyúló és több országot érintő finanszírozás javítására, ezzel segítve a kkv-kat üzleti tevékenységeik nemzetközivé tételében az uniós jognak megfelelően.

2.   Az (1) bekezdésben ismertetett fellépések részeként a Bizottság a piaci igényektől függően intézkedéseket dolgoz ki a határokon átnyúló és több országot érintő finanszírozás javítására, ezzel segítve a kkv-kat üzleti tevékenységeik nemzetközivé tételében az uniós jognak megfelelően.

15.   módosítás

COM(2011) 834 final

II. melléklet – Alcím – A hitelgarancia-eszköz (LGF)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | A hitelgarancia-eszköz (LGF) |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A hitelgarancia-eszköz (LGF)

16.   módosítás

COM(2011) 834 final

II. melléklet, harmadik alcím

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A hitelgarancia-eszköz (LGF) | A hitelgarancia-eszköz (LGF) |
| [...] | [...] |
| 3. | Az értékpapírosított portfolióban lévő kölcsönök kivételével az LGF legfeljebb 150 000 eurós és legalább 12 hónapos futamidejű kölcsönöket fedez. Az LGF-et úgy kell kialakítani, hogy adatokat szolgáltasson a támogatott innovatív kkv-król, mind a számukat, mind a kölcsönök nagyságát illetően. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A hitelgarancia-eszköz (LGF)

A hitelgarancia-eszköz (LGF)

[...]

[...]

3.

Az értékpapírosított portfolióban lévő kölcsönök kivételével az LGF legfeljebb 150 000 eurós és legalább 12 hónapos futamidejű kölcsönöket fedez. Az LGF-et úgy kell kialakítani, hogy adatokat szolgáltasson a támogatott innovatív kkv-król, mind a számukat, mind a kölcsönök nagyságát illetően.

| 3. | Az LGF kölcsönök. Az LGF-et úgy kell kialakítani, hogy adatokat szolgáltasson a támogatott innovatív kkv-król, mind a számukat, mind a kölcsönök nagyságát illetően. |
| --- | --- |

3.

Az LGF kölcsönök. Az LGF-et úgy kell kialakítani, hogy adatokat szolgáltasson a támogatott innovatív kkv-król, mind a számukat, mind a kölcsönök nagyságát illetően.

Indokolás

Az új felső értékhatárnak nem sok értelme van, mivel a projektek nem, vagy csak igen ritkán tudnak e költségvetésen belül maradni. Ezért a régi, felső értékhatár nélküli rendszert kellene fenntartani.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 9-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/news/Pages/InvitationtoparticipateintheSurveyonSME-friendlyRegionsandCities.aspx.

1

(2)  COM(2010) 2020 final.

2

(3)  COM(2010) 352 final.

3

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/49

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Közbeszerzési intézkedéscsomag

2012/C 391/09

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | úgy véli, hogy a költség-haszon szempontokat jobban figyelembe kellene venni a közbeszerzési rendelkezésekben. Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzéssel elsősorban egy bizonyos áru vagy szolgáltatás beszerzésére, illetve egy adott építőipari tevékenység kivitelezésére törekszik. A rendelkezéseknek végső soron azt kellene eredményezniük, hogy a polgárok, vevők és eladók egyformán elégedettek legyenek a közbeszerzési eljárással. Az egyszerű és érthető rendelkezések persze mindenekelőtt a határokon átnyúló kereskedelmet is megkönnyítik; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a költség-haszon szempontokat jobban figyelembe kellene venni a közbeszerzési rendelkezésekben. Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzéssel elsősorban egy bizonyos áru vagy szolgáltatás beszerzésére, illetve egy adott építőipari tevékenység kivitelezésére törekszik. A rendelkezéseknek végső soron azt kellene eredményezniük, hogy a polgárok, vevők és eladók egyformán elégedettek legyenek a közbeszerzési eljárással. Az egyszerű és érthető rendelkezések persze mindenekelőtt a határokon átnyúló kereskedelmet is megkönnyítik;

| — | sajnálatosnak tartja, hogy néhány javaslat szintén nehezen érthető és rendkívül részletes. Ezenfelül még egy sor új rendelkezést is javasolnak. Az is igaz, hogy bevezettek néhány rendelkezést a közbeszerzés megkönnyítése érdekében, azonban más újítások további adminisztratív terheket rónak az ajánlatkérő szervekre, miközben a kiegyensúlyozott közbeszerzési műveletekhez jogi stabilitás szükséges; |
| --- | --- |

—

sajnálatosnak tartja, hogy néhány javaslat szintén nehezen érthető és rendkívül részletes. Ezenfelül még egy sor új rendelkezést is javasolnak. Az is igaz, hogy bevezettek néhány rendelkezést a közbeszerzés megkönnyítése érdekében, azonban más újítások további adminisztratív terheket rónak az ajánlatkérő szervekre, miközben a kiegyensúlyozott közbeszerzési műveletekhez jogi stabilitás szükséges;

| — | úgy véli, hogy egyáltalán nem lehetetlen egyszerűbb, de hatékonyabb közbeszerzési előírások kidolgozása, ahogyan ezt az uniós szabályozáshoz képest sokkal egyszerűbb közbeszerzési megállapodás (GPA) példája is mutatja. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy a közbeszerzésre vonatkozó küszöbértékeket jelentős mértékben emelje meg. A határokon átnyúló közbeszerzés elenyészően csekély hányadára való tekintettel, illetve azokat az adminisztratív terheket tekintve, amelyeket a szabályozási keret az ajánlatkérő és ajánlattevő szervekre ró, az ilyen alacsony küszöbértékek nem ésszerűek; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy egyáltalán nem lehetetlen egyszerűbb, de hatékonyabb közbeszerzési előírások kidolgozása, ahogyan ezt az uniós szabályozáshoz képest sokkal egyszerűbb közbeszerzési megállapodás (GPA) példája is mutatja. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy a közbeszerzésre vonatkozó küszöbértékeket jelentős mértékben emelje meg. A határokon átnyúló közbeszerzés elenyészően csekély hányadára való tekintettel, illetve azokat az adminisztratív terheket tekintve, amelyeket a szabályozási keret az ajánlatkérő és ajánlattevő szervekre ró, az ilyen alacsony küszöbértékek nem ésszerűek;

| — | rámutat, hogy a javaslat ellentétben áll a tagállamok ahhoz való jogával, hogy közigazgatásukat maguk szervezzék meg, és sérti a szubszidiaritás elvét. Fontos, hogy ne sérüljön a szubszidiaritás és az arányosság elve. Egy javasolt uniós fellépésnek egyrészt szükségesnek kell lennie a célok eléréséhez, másrészt hatékonyabbnak kell lennie a megfelelő nemzeti szintű intézkedéseknél. |
| --- | --- |

—

rámutat, hogy a javaslat ellentétben áll a tagállamok ahhoz való jogával, hogy közigazgatásukat maguk szervezzék meg, és sérti a szubszidiaritás elvét. Fontos, hogy ne sérüljön a szubszidiaritás és az arányosság elve. Egy javasolt uniós fellépésnek egyrészt szükségesnek kell lennie a célok eléréséhez, másrészt hatékonyabbnak kell lennie a megfelelő nemzeti szintű intézkedéseknél.

| Előadó | Catarina SEGERSTEN LARSSON, Värmland megye közgyűlésének tagja (SE/EPP) |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | Az alábbiakból álló közbeszerzési intézkedéscsomagról szóló vélemény:






  — | Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről
  COM(2011) 895 final |

Előadó

Catarina SEGERSTEN LARSSON, Värmland megye közgyűlésének tagja (SE/EPP)

Referenciaszöveg

Az alábbiakból álló közbeszerzési intézkedéscsomagról szóló vélemény:

—

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről

COM(2011) 895 final

| — | Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a közbeszerzésről
  COM(2011) 896 final |
| --- | --- |

—

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a közbeszerzésről

COM(2011) 896 final

I.   HÁTTÉR

| 1. | Az Európai Bizottság „Az EU közbeszerzési politikájának modernizálásáról – Egy hatékonyabb európai beszerzési piac felé” című zöld könyve (COM(2011) 15 final) számos kérdéssel foglalkozott a közbeszerzéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Bizottság „Az EU közbeszerzési politikájának modernizálásáról – Egy hatékonyabb európai beszerzési piac felé” című zöld könyve (COM(2011) 15 final) számos kérdéssel foglalkozott a közbeszerzéssel kapcsolatban.

| 2. | A Régiók Bizottsága 2011 májusában foglalt állást a zöld könyvvel kapcsolatban, és többek között kifejtette véleményében, hogy mennyire fontos, hogy a kkv-k részt vehessenek a közbeszerzéseken, hogy a jelenlegi előírások túl részletesek, és hogy lehetőséget kellene biztosítani a környezetvédelmi kérdések figyelembevételére, szociális követelmények meghatározására és innovációs közbeszerzések megvalósítására. A Régiók Bizottsága továbbá az „A”- és „B”-szolgáltatások közötti különbségtétel megtartása, európai közbeszerzési igazolványok bevezetése, a tárgyalásos eljárás kibővített alkalmazása és a keretfeltételek javítása mellett érvelt. |
| --- | --- |

2.

A Régiók Bizottsága 2011 májusában foglalt állást a zöld könyvvel kapcsolatban, és többek között kifejtette véleményében, hogy mennyire fontos, hogy a kkv-k részt vehessenek a közbeszerzéseken, hogy a jelenlegi előírások túl részletesek, és hogy lehetőséget kellene biztosítani a környezetvédelmi kérdések figyelembevételére, szociális követelmények meghatározására és innovációs közbeszerzések megvalósítására. A Régiók Bizottsága továbbá az „A”- és „B”-szolgáltatások közötti különbségtétel megtartása, európai közbeszerzési igazolványok bevezetése, a tárgyalásos eljárás kibővített alkalmazása és a keretfeltételek javítása mellett érvelt.

II.   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG JAVASLATA A VÍZÜGYI, ENERGIAIPARI, KÖZLEKEDÉSI ÉS POSTAI SZOLGÁLTATÁSI ÁGAZATBAN MŰKÖDŐ AJÁNLATKÉRŐK BESZERZÉSEIRŐL SZÓLÓ IRÁNYELV MÓDOSÍTÁSÁRÓL

| 3. | Az új közbeszerzési irányelvekre tett javaslat egy sor új és részletes előírást tartalmaz a hatályos irányelvekre vonatkozóan. Egyes javaslatok a kkv-k helyzetének könnyítését célozzák, a hatóságok közötti együttműködések bizonyos típusait pedig kizárják az irányelv hatálya alól. Nagyobb hangsúlyt helyeznek a környezetvédelemre, a szociális szempontokra és az innovációkra, valamint az elektronikus közbeszerzésre. További újításnak számít az a javaslat, hogy oldják fel az „A”- és „B”-szolgáltatások közötti különbségtételt, és új rendszert javasolnak a szociális szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzésekre. Rendelkezéseket is javasoltak a közbeszerzés felügyelete, valamint a tanácsadás tekintetében. |
| --- | --- |

3.

Az új közbeszerzési irányelvekre tett javaslat egy sor új és részletes előírást tartalmaz a hatályos irányelvekre vonatkozóan. Egyes javaslatok a kkv-k helyzetének könnyítését célozzák, a hatóságok közötti együttműködések bizonyos típusait pedig kizárják az irányelv hatálya alól. Nagyobb hangsúlyt helyeznek a környezetvédelemre, a szociális szempontokra és az innovációkra, valamint az elektronikus közbeszerzésre. További újításnak számít az a javaslat, hogy oldják fel az „A”- és „B”-szolgáltatások közötti különbségtételt, és új rendszert javasolnak a szociális szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzésekre. Rendelkezéseket is javasoltak a közbeszerzés felügyelete, valamint a tanácsadás tekintetében.

| 4. | A Régiók Bizottsága már a most hatályos közbeszerzési irányelvek kidolgozási szakaszában is utalt arra, hogy a szabályozási keretet jelentősen egyszerűsíteni kell. A jelenlegi rendszer az előírások bonyolultsága és nem egyértelmű jellege miatt számos problémához és bírósági vitákhoz vezet. Ez az ajánlatkérő szervekkel szemben tanúsított bizalmatlanság jeleként is felfogható. Az RB sajnálja továbbá, hogy a figyelem középpontjában a közbeszerzési eljárás áll és nem az általános érdeket szolgáló eredmény. |
| --- | --- |

4.

A Régiók Bizottsága már a most hatályos közbeszerzési irányelvek kidolgozási szakaszában is utalt arra, hogy a szabályozási keretet jelentősen egyszerűsíteni kell. A jelenlegi rendszer az előírások bonyolultsága és nem egyértelmű jellege miatt számos problémához és bírósági vitákhoz vezet. Ez az ajánlatkérő szervekkel szemben tanúsított bizalmatlanság jeleként is felfogható. Az RB sajnálja továbbá, hogy a figyelem középpontjában a közbeszerzési eljárás áll és nem az általános érdeket szolgáló eredmény.

| 5. | A Régiók Bizottsága szerint a költség-haszon szempontokat jobban figyelembe kellene venni a közbeszerzési rendelkezésekben. Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzéssel elsősorban egy bizonyos áru vagy szolgáltatás beszerzésére, illetve egy adott építőipari tevékenység kivitelezésére törekszik. A rendelkezéseknek végső soron azt kellene eredményezniük, hogy a polgárok, vevők és eladók egyformán elégedettek legyenek a közbeszerzési eljárással. Az egyszerű és érthető rendelkezések persze mindenekelőtt a határokon átnyúló kereskedelmet is megkönnyítik. |
| --- | --- |

5.

A Régiók Bizottsága szerint a költség-haszon szempontokat jobban figyelembe kellene venni a közbeszerzési rendelkezésekben. Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzéssel elsősorban egy bizonyos áru vagy szolgáltatás beszerzésére, illetve egy adott építőipari tevékenység kivitelezésére törekszik. A rendelkezéseknek végső soron azt kellene eredményezniük, hogy a polgárok, vevők és eladók egyformán elégedettek legyenek a közbeszerzési eljárással. Az egyszerű és érthető rendelkezések persze mindenekelőtt a határokon átnyúló kereskedelmet is megkönnyítik.

| 6. | Sajnos néhány javaslat is csak nehezen érthető és rendkívül részletes. Ezenfelül még egy sor új rendelkezést is javasolnak. Az is igaz, hogy bevezettek néhány rendelkezést a közbeszerzés megkönnyítése érdekében, azonban más újítások további adminisztratív terheket rónak az ajánlatkérő szervekre, miközben a kiegyensúlyozott közbeszerzési műveletekhez jogi stabilitás szükséges. |
| --- | --- |

6.

Sajnos néhány javaslat is csak nehezen érthető és rendkívül részletes. Ezenfelül még egy sor új rendelkezést is javasolnak. Az is igaz, hogy bevezettek néhány rendelkezést a közbeszerzés megkönnyítése érdekében, azonban más újítások további adminisztratív terheket rónak az ajánlatkérő szervekre, miközben a kiegyensúlyozott közbeszerzési műveletekhez jogi stabilitás szükséges.

| 7. | Az EU-Szerződés 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a közösségi fellépés tartalmilag és formálisan nem lépheti túl a Szerződések célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket. A részletesség javasolt mértéke ellentétben áll a közbeszerzési előírások tervezett egyszerűsítésével, és az ajánlatkérőkre – különösen a kisebb helyi és regionális szintű szervekre – elfogadhatatlan adminisztratív terheket ró. |
| --- | --- |

7.

Az EU-Szerződés 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a közösségi fellépés tartalmilag és formálisan nem lépheti túl a Szerződések célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket. A részletesség javasolt mértéke ellentétben áll a közbeszerzési előírások tervezett egyszerűsítésével, és az ajánlatkérőkre – különösen a kisebb helyi és regionális szintű szervekre – elfogadhatatlan adminisztratív terheket ró.

| 8. | Könnyebben kezelhető jogi keretet lehetett volna megvalósítani úgy, hogy egyszerűbb és kevesebb előírást alkalmaznak, és ezeket szükség esetén az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatára vonatkozó iránymutatásokkal egészítik ki. Az ilyen szabályok folyamatosan aktualizálhatók anélkül, hogy szükséges lenne az irányelvek módosítása. |
| --- | --- |

8.

Könnyebben kezelhető jogi keretet lehetett volna megvalósítani úgy, hogy egyszerűbb és kevesebb előírást alkalmaznak, és ezeket szükség esetén az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatára vonatkozó iránymutatásokkal egészítik ki. Az ilyen szabályok folyamatosan aktualizálhatók anélkül, hogy szükséges lenne az irányelvek módosítása.

| 9. | Egyáltalán nem lehetetlen egyszerűbb, de hatékonyabb közbeszerzési előírások kidolgozása, ahogyan ezt az uniós szabályozáshoz képest sokkal egyszerűbb közbeszerzési megállapodás (GPA) példája is mutatja. Felkérjük az Európai Bizottságot, hogy a közbeszerzésre vonatkozó küszöbértékeket jelentős mértékben emelje meg. A határokon átnyúló közbeszerzés elenyészően csekély hányadára való tekintettel, illetve azokat az adminisztratív terheket tekintve, amelyeket a szabályozási keret az ajánlatkérő és ajánlattevő szervekre ró, az ilyen alacsony küszöbértékek nem ésszerűek. A nemrég megkötött közbeszerzési megállapodás (GPA) az 1994. évi megállapodás helyébe lép. A Régiók Bizottsága már most felkéri az Európai Bizottságot arra, hogy a 2011 decemberében megkötött megállapodást tárgyalja újra a küszöbértékek jelentős megemelésének érdekében. |
| --- | --- |

9.

Egyáltalán nem lehetetlen egyszerűbb, de hatékonyabb közbeszerzési előírások kidolgozása, ahogyan ezt az uniós szabályozáshoz képest sokkal egyszerűbb közbeszerzési megállapodás (GPA) példája is mutatja. Felkérjük az Európai Bizottságot, hogy a közbeszerzésre vonatkozó küszöbértékeket jelentős mértékben emelje meg. A határokon átnyúló közbeszerzés elenyészően csekély hányadára való tekintettel, illetve azokat az adminisztratív terheket tekintve, amelyeket a szabályozási keret az ajánlatkérő és ajánlattevő szervekre ró, az ilyen alacsony küszöbértékek nem ésszerűek. A nemrég megkötött közbeszerzési megállapodás (GPA) az 1994. évi megállapodás helyébe lép. A Régiók Bizottsága már most felkéri az Európai Bizottságot arra, hogy a 2011 decemberében megkötött megállapodást tárgyalja újra a küszöbértékek jelentős megemelésének érdekében.

| 10. | Alapvetően fontos, hogy a rendelkezéseket úgy alakítsuk, hogy a kkv-k könnyen pályázhassanak közbeszerzésre, és hangsúlyozni kell az alvállalkozási lehetőségeket. Ebben a tekintetben is hasznos lenne a jogi keret egyszerűsítése, mivel a kkv-k sem közbeszerzéssel foglalkozó szakjogászokat, sem egyéb szakértőket nem engedhetnek meg maguknak. A vállalkozások jól ismerik áruikat és szolgáltatásaikat, azonban nem szakértők a közbeszerzés területén. Javasolnak néhány olyan szabályt is, amely megkönnyíteni hivatott a vállalatok helyzetét, például a dokumentáció benyújtását és az európai közbeszerzési igazolványt illetően. Ezek pozitív fejlemények. Ezzel szemben az RB úgy véli, hogy nem szabadna kötelezővé tenni a szerződések részekre való osztását vagy a részekre való osztás elmulasztásának megindokolását. |
| --- | --- |

10.

Alapvetően fontos, hogy a rendelkezéseket úgy alakítsuk, hogy a kkv-k könnyen pályázhassanak közbeszerzésre, és hangsúlyozni kell az alvállalkozási lehetőségeket. Ebben a tekintetben is hasznos lenne a jogi keret egyszerűsítése, mivel a kkv-k sem közbeszerzéssel foglalkozó szakjogászokat, sem egyéb szakértőket nem engedhetnek meg maguknak. A vállalkozások jól ismerik áruikat és szolgáltatásaikat, azonban nem szakértők a közbeszerzés területén. Javasolnak néhány olyan szabályt is, amely megkönnyíteni hivatott a vállalatok helyzetét, például a dokumentáció benyújtását és az európai közbeszerzési igazolványt illetően. Ezek pozitív fejlemények. Ezzel szemben az RB úgy véli, hogy nem szabadna kötelezővé tenni a szerződések részekre való osztását vagy a részekre való osztás elmulasztásának megindokolását.

| 11. | Az ellenőrzött jogalanyoknak odaítélt szerződéseknek vagy a részt vevő ajánlatkérő szervek közszolgáltatási feladatainak közös végrehajtására irányuló együttműködésnek ezért mentesülnie kell az idevonatkozó szabályok alkalmazása alól, amennyiben az irányelvben meghatározott feltételek teljesülnek. Az ellenőrzött vállalatokon belüli együttműködésre, valamint az ajánlatkérő szervek közötti együttműködésre vonatkozó mentesség javasolt szabályozása azonban túlságosan korlátozó, a gyakorlatban nem lesz működőképes, és így az irányelv összeütközésbe kerülhet a tagállamok belső adminisztratív eljárásaival. |
| --- | --- |

11.

Az ellenőrzött jogalanyoknak odaítélt szerződéseknek vagy a részt vevő ajánlatkérő szervek közszolgáltatási feladatainak közös végrehajtására irányuló együttműködésnek ezért mentesülnie kell az idevonatkozó szabályok alkalmazása alól, amennyiben az irányelvben meghatározott feltételek teljesülnek. Az ellenőrzött vállalatokon belüli együttműködésre, valamint az ajánlatkérő szervek közötti együttműködésre vonatkozó mentesség javasolt szabályozása azonban túlságosan korlátozó, a gyakorlatban nem lesz működőképes, és így az irányelv összeütközésbe kerülhet a tagállamok belső adminisztratív eljárásaival.

| 12. | A zöld könyvről készült véleményében a Régiók Bizottsága azt javasolta, hogy a tárgyalásos eljárásra ugyanolyan feltételek vonatkozzanak, mint a közüzemi ágazatban, és az RB kitart álláspontja mellett. Nem világos, hogy a „hagyományos” ágazatok hatóságai miért lennének kevésbé alkalmasak a tárgyalásokra, mint a közüzemi ágazat ajánlatkérő szervei. Az ajánlatkérő szervek közbeszerzése nemcsak általános termékeket, hanem igen összetett termékeket, például IT-rendszereket vagy orvostechnikai eszközöket is érint. Ezekben az esetekben – ahogyan számos összetett szolgáltatás esetén is – a tárgyalás eljárás kínálkozik opcióként. |
| --- | --- |

12.

A zöld könyvről készült véleményében a Régiók Bizottsága azt javasolta, hogy a tárgyalásos eljárásra ugyanolyan feltételek vonatkozzanak, mint a közüzemi ágazatban, és az RB kitart álláspontja mellett. Nem világos, hogy a „hagyományos” ágazatok hatóságai miért lennének kevésbé alkalmasak a tárgyalásokra, mint a közüzemi ágazat ajánlatkérő szervei. Az ajánlatkérő szervek közbeszerzése nemcsak általános termékeket, hanem igen összetett termékeket, például IT-rendszereket vagy orvostechnikai eszközöket is érint. Ezekben az esetekben – ahogyan számos összetett szolgáltatás esetén is – a tárgyalás eljárás kínálkozik opcióként.

| 13. | A kkv-k hasznára válna, ha kiterjesztenék a tárgyalásos eljárás alkalmazási lehetőségeit, mivel ez nagyobb rugalmasságot biztosítana. A szóban forgó vállalkozások számára gyakori problémát jelentek az ajánlatok módosításaiból és kiegészítéseiből adódó nehézségek. E téren kevésbé merevnek kellene lenniük a szabályoknak. |
| --- | --- |

13.

A kkv-k hasznára válna, ha kiterjesztenék a tárgyalásos eljárás alkalmazási lehetőségeit, mivel ez nagyobb rugalmasságot biztosítana. A szóban forgó vállalkozások számára gyakori problémát jelentek az ajánlatok módosításaiból és kiegészítéseiből adódó nehézségek. E téren kevésbé merevnek kellene lenniük a szabályoknak.

| 14. | Sok fejfájást okoz az információs és kommunikációs technológiák (IKT-rendszerek) közbeszerzése, mivel kiegészítő szerződések – például további licenceket vagy új modulokat illetően – nem mindig köthetők problémamentesen. Ezek a nehézségek részben technikai jellegűek, részben költségfüggőek. |
| --- | --- |

14.

Sok fejfájást okoz az információs és kommunikációs technológiák (IKT-rendszerek) közbeszerzése, mivel kiegészítő szerződések – például további licenceket vagy új modulokat illetően – nem mindig köthetők problémamentesen. Ezek a nehézségek részben technikai jellegűek, részben költségfüggőek.

| 15. | A WTO-szabályokkal összhangban egy valamivel egyszerűbb rendszert javasolnak a helyi és regionális ajánlatkérők számára a versenyen alapuló beszerzésre vonatkozó előzetes tájékoztató tekintetében. Amennyiben élnek ezzel a lehetőséggel, nem kell külön hirdetményt közzétenniük a közbeszerzési eljárás megindítása előtt. Ez a javaslat ésszerű, mivel mind a hatóságoknak, mind a vállalkozásoknak könnyítést jelent. |
| --- | --- |

15.

A WTO-szabályokkal összhangban egy valamivel egyszerűbb rendszert javasolnak a helyi és regionális ajánlatkérők számára a versenyen alapuló beszerzésre vonatkozó előzetes tájékoztató tekintetében. Amennyiben élnek ezzel a lehetőséggel, nem kell külön hirdetményt közzétenniük a közbeszerzési eljárás megindítása előtt. Ez a javaslat ésszerű, mivel mind a hatóságoknak, mind a vállalkozásoknak könnyítést jelent.

| 16. | A Régiók Bizottsága a zöld könyvre adott válaszában amellett szállt síkra, hogy a keretmegállapodás rendelkezéseit – rugalmasabb rendelkezések kidolgozásának kiindulási pontjaként – a hatályos közüzemi irányelvvel összhangban kell meghatározni. Az Európai Bizottság ehelyett sajnálatos módon a közüzemi irányelv módosítását javasolja, ami által egy ugyanolyan szövevényes szabályozási rendszer jönne létre, mint a hagyományos ágazat esetében. Ezenfelül egyértelműsíteni kell, hogy az egyéni szükségletre irányuló áruk és szolgáltatások esetében, mint például a fogyatékkal élők segédeszközei, a szerződéseket úgy lehet kialakítani, hogy az adott polgár választhasson a keretmegállapodásban meghatározott szállítók közül. |
| --- | --- |

16.

A Régiók Bizottsága a zöld könyvre adott válaszában amellett szállt síkra, hogy a keretmegállapodás rendelkezéseit – rugalmasabb rendelkezések kidolgozásának kiindulási pontjaként – a hatályos közüzemi irányelvvel összhangban kell meghatározni. Az Európai Bizottság ehelyett sajnálatos módon a közüzemi irányelv módosítását javasolja, ami által egy ugyanolyan szövevényes szabályozási rendszer jönne létre, mint a hagyományos ágazat esetében. Ezenfelül egyértelműsíteni kell, hogy az egyéni szükségletre irányuló áruk és szolgáltatások esetében, mint például a fogyatékkal élők segédeszközei, a szerződéseket úgy lehet kialakítani, hogy az adott polgár választhasson a keretmegállapodásban meghatározott szállítók közül.

| 17. | A Régiók Bizottsága támogatja az elektronikus közbeszerzést, és üdvözli az Európai Bizottság erre irányuló kezdeményezését. Az elektronikus beszerzés mind a vevőknek, mind az eladóknak könnyebbséget jelent. Ugyanakkor az ajánlatok kötelezően elektronikus formában történő benyújtására és átvételére javasolt kétéves időszak túl rövid, különösen a kisvállalkozások számára. Itt az ajánlatkérő szervek belátására kellene bízni, hogy hogyan járnak el, mivel e téren komoly eltérések vannak az ágazatok és a tagállamok között, és az ajánlatkérők látják át legjobban a helyzetet. Nem érthető, hogy miért kellene külön szabályoknak és rövidebb határidőknek vonatkozniuk a központi beszerző szervekre az elektronikus közbeszerzés bevezetésének tekintetében, különösen amikor helyi és regionális szintű központi beszerző szervekről van szó. |
| --- | --- |

17.

A Régiók Bizottsága támogatja az elektronikus közbeszerzést, és üdvözli az Európai Bizottság erre irányuló kezdeményezését. Az elektronikus beszerzés mind a vevőknek, mind az eladóknak könnyebbséget jelent. Ugyanakkor az ajánlatok kötelezően elektronikus formában történő benyújtására és átvételére javasolt kétéves időszak túl rövid, különösen a kisvállalkozások számára. Itt az ajánlatkérő szervek belátására kellene bízni, hogy hogyan járnak el, mivel e téren komoly eltérések vannak az ágazatok és a tagállamok között, és az ajánlatkérők látják át legjobban a helyzetet. Nem érthető, hogy miért kellene külön szabályoknak és rövidebb határidőknek vonatkozniuk a központi beszerző szervekre az elektronikus közbeszerzés bevezetésének tekintetében, különösen amikor helyi és regionális szintű központi beszerző szervekről van szó.

| 18. | Az RB továbbá felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottságnak feltétlenül át kellene dolgoznia a közös közbeszerzési szójegyzék (CPV) hivatkozási számrendszerét. Ez a rendszer nehezen áttekinthető, kétértelmű, valamint helyenként logikátlan. A CPV hivatkozási számainak működő rendszere megkönnyíti az elektronikus beszerzést. |
| --- | --- |

18.

Az RB továbbá felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottságnak feltétlenül át kellene dolgoznia a közös közbeszerzési szójegyzék (CPV) hivatkozási számrendszerét. Ez a rendszer nehezen áttekinthető, kétértelmű, valamint helyenként logikátlan. A CPV hivatkozási számainak működő rendszere megkönnyíti az elektronikus beszerzést.

| 19. | Az RB szerint feltétlenül meg kellene tartani az A- és B-szolgáltatások közötti különbségtételt, a szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozóan javasolt 74–76. cikkeket pedig törölni kellene. Ezek a szolgáltatások csak igen csekély határokon átnyúló jelentőséggel bírnak. A szociális szolgáltatások javasolt modellje nem ellensúlyozza azokat a hátrányokat, amelyek a B-szolgáltatásokra vonatkozó külön szabályozás megszüntetésével járnak. A mentességnek nemcsak a szociális és egészségügyi szolgáltatásokra kellene vonatkoznia, hiszen a személyes bizalom például a jogi szolgáltatásoknál is lényeges szerepet játszik, úgyhogy a verseny hagyományos útján történő közbeszerzés itt csak nehezen kivitelezhető. Az étkeztetési és szakképzési szolgáltatások is gyakran kapcsolódnak a szociális szolgáltatásokhoz, ami többek között az idősek és fogyatékkal élők számára nyújtott takarítási szolgáltatásokra is igaz. |
| --- | --- |

19.

Az RB szerint feltétlenül meg kellene tartani az A- és B-szolgáltatások közötti különbségtételt, a szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozóan javasolt 74–76. cikkeket pedig törölni kellene. Ezek a szolgáltatások csak igen csekély határokon átnyúló jelentőséggel bírnak. A szociális szolgáltatások javasolt modellje nem ellensúlyozza azokat a hátrányokat, amelyek a B-szolgáltatásokra vonatkozó külön szabályozás megszüntetésével járnak. A mentességnek nemcsak a szociális és egészségügyi szolgáltatásokra kellene vonatkoznia, hiszen a személyes bizalom például a jogi szolgáltatásoknál is lényeges szerepet játszik, úgyhogy a verseny hagyományos útján történő közbeszerzés itt csak nehezen kivitelezhető. Az étkeztetési és szakképzési szolgáltatások is gyakran kapcsolódnak a szociális szolgáltatásokhoz, ami többek között az idősek és fogyatékkal élők számára nyújtott takarítási szolgáltatásokra is igaz.

| 20. | Az RB úgy véli, hogy a hatóságok vásárlóerejük révén jelentősen hozzájárulhatnak az Európa 2020 stratégia, különösen az Innovatív Unió című és az erőforrás-hatékony Európára vonatkozó kiemelt kezdeményezések céljainak eléréséhez. |
| --- | --- |

20.

Az RB úgy véli, hogy a hatóságok vásárlóerejük révén jelentősen hozzájárulhatnak az Európa 2020 stratégia, különösen az Innovatív Unió című és az erőforrás-hatékony Európára vonatkozó kiemelt kezdeményezések céljainak eléréséhez.

| 21. | A Régiók Bizottsága üdvözli azt a tényt, hogy a javasolt irányelvek nagyobb hangsúlyt fektetnek a környezetvédelmi és szociális követelmények figyelembevételének lehetőségére, még ha a rendelkezések valószínűleg nem is mindig lesznek könnyen végrehajthatók, mint például a 67. cikkben említett életciklus-költségek meghatározása esetében. Az ajánlatkérő szervek belátására kell bízni annak eldöntését, hogy (ha egyáltalán) milyen követelményeket kell előírni, mivel az áruk és szolgáltatások rendkívül eltérőek lehetnek, a politikai célkitűzések kapcsán pedig lehetővé kell tenni, hogy azokat helyi és regionális szintű szakpolitikai döntésekkel határozzák meg. Hatalmas a különbség a cement és az MRT-berendezések beszerzése között. Az RB megállapítja azonban, hogy minden esetben tényleges összefüggésnek kell fennállnia az ajánlatkérés tárgyával ahhoz, hogy meg lehessen akadályozni az átláthatatlan és önkényes további döntéseket, és biztosítható legyen a tisztességes verseny a vállalatok között. |
| --- | --- |

21.

A Régiók Bizottsága üdvözli azt a tényt, hogy a javasolt irányelvek nagyobb hangsúlyt fektetnek a környezetvédelmi és szociális követelmények figyelembevételének lehetőségére, még ha a rendelkezések valószínűleg nem is mindig lesznek könnyen végrehajthatók, mint például a 67. cikkben említett életciklus-költségek meghatározása esetében. Az ajánlatkérő szervek belátására kell bízni annak eldöntését, hogy (ha egyáltalán) milyen követelményeket kell előírni, mivel az áruk és szolgáltatások rendkívül eltérőek lehetnek, a politikai célkitűzések kapcsán pedig lehetővé kell tenni, hogy azokat helyi és regionális szintű szakpolitikai döntésekkel határozzák meg. Hatalmas a különbség a cement és az MRT-berendezések beszerzése között. Az RB megállapítja azonban, hogy minden esetben tényleges összefüggésnek kell fennállnia az ajánlatkérés tárgyával ahhoz, hogy meg lehessen akadályozni az átláthatatlan és önkényes további döntéseket, és biztosítható legyen a tisztességes verseny a vállalatok között.

| 22. | A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a közbeszerzés során az ajánlatkérő szerv választhasson a legalacsonyabb árú és a gazdaságilag legkedvezőbb ajánlat között. Több szabványtermék, például az üzemanyag esetében az ár az egyedüli realisztikus odaítélési kritérium. Ez néhány összetett termékre, köztük bizonyos gyógyszerekre is igaz, amelyek minőségét már előzetesen biztosítják az értékesítés céljaira történő hatósági engedélyezési eljárások. A legalacsonyabb áron történő közbeszerzés egyáltalán nem jelenti azt, hogy le kell mondanunk a minőségi követelményekről. Az ilyenfajta közbeszerzéseknél kötelezővé teszik a minőségi követelményeket, és csak ezek teljesülése esetén fogadják el a legalacsonyabb árajánlatot. A legalacsonyabb áron történő közbeszerzés ráadásul a kisebb vállalatoknak kedvez, mivel ezek adminisztratív költségei gyakran alacsonyak, és termékeiket versenyképes áron tudják kínálni. Ha azonban a verseny a szociális vagy környezetvédelmi szempontok terén folyik, azzal számos kisvállalkozás kiszorulhat a piacról. Zavart okoz, hogy a javaslatban „legalacsonyabb költségről” van szó a „legalacsonyabb ár” helyett. A „legalacsonyabb költség” fogalma inkább a gazdaságilag legkedvezőbb ajánlattal függ össze, és azt mutatja, hogy az áron kívül egyéb kritériumokat is figyelembe vesznek. Az egyértelműség kedvéért nem kellene változtatni a hatályos irányelv megfogalmazásán. |
| --- | --- |

22.

A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a közbeszerzés során az ajánlatkérő szerv választhasson a legalacsonyabb árú és a gazdaságilag legkedvezőbb ajánlat között. Több szabványtermék, például az üzemanyag esetében az ár az egyedüli realisztikus odaítélési kritérium. Ez néhány összetett termékre, köztük bizonyos gyógyszerekre is igaz, amelyek minőségét már előzetesen biztosítják az értékesítés céljaira történő hatósági engedélyezési eljárások. A legalacsonyabb áron történő közbeszerzés egyáltalán nem jelenti azt, hogy le kell mondanunk a minőségi követelményekről. Az ilyenfajta közbeszerzéseknél kötelezővé teszik a minőségi követelményeket, és csak ezek teljesülése esetén fogadják el a legalacsonyabb árajánlatot. A legalacsonyabb áron történő közbeszerzés ráadásul a kisebb vállalatoknak kedvez, mivel ezek adminisztratív költségei gyakran alacsonyak, és termékeiket versenyképes áron tudják kínálni. Ha azonban a verseny a szociális vagy környezetvédelmi szempontok terén folyik, azzal számos kisvállalkozás kiszorulhat a piacról. Zavart okoz, hogy a javaslatban „legalacsonyabb költségről” van szó a „legalacsonyabb ár” helyett. A „legalacsonyabb költség” fogalma inkább a gazdaságilag legkedvezőbb ajánlattal függ össze, és azt mutatja, hogy az áron kívül egyéb kritériumokat is figyelembe vesznek. Az egyértelműség kedvéért nem kellene változtatni a hatályos irányelv megfogalmazásán.

| 23. | Az Európai Bizottság továbbá új rendelkezéseket javasol, amelyek az alvállalkozókhoz és a szerződések tartamuk alatti módosításához kapcsolódnak. Az RB szerint ezt a jövőben sem az irányelv keretein belül kellene szabályozni. Ezek a kérdések elsődlegesen a nemzeti szerződésjog hatáskörébe tartoznak. Egy értelmező jellegű dokumentumban való megvitatásuk azonban helyénvaló lehetne. |
| --- | --- |

23.

Az Európai Bizottság továbbá új rendelkezéseket javasol, amelyek az alvállalkozókhoz és a szerződések tartamuk alatti módosításához kapcsolódnak. Az RB szerint ezt a jövőben sem az irányelv keretein belül kellene szabályozni. Ezek a kérdések elsődlegesen a nemzeti szerződésjog hatáskörébe tartoznak. Egy értelmező jellegű dokumentumban való megvitatásuk azonban helyénvaló lehetne.

| 24. | Az Európai Bizottság egy sor jelentős hatású rendelkezést javasol a nemzeti felügyeleti testületekkel és a közbeszerzés támogatásával kapcsolatban. Megjegyzendő, hogy ezekkel a kérdésekkel a zöld könyv nem foglalkozott. A szubszidiaritás és arányosság elveinek alkalmazásáról szóló (2. sz.) jegyzőkönyv 2. cikke szerint az Európai Bizottságnak széles körű meghallgatásokat kell tartania a jogalkotási aktusok előterjesztését megelőzően. Ennek során adott esetben tekintettel kell lenni az érintett intézkedések regionális és helyi jelentőségére, a rendkívül sürgős esetek kivételével. A nemzeti felügyeleti szervek létrehozása egészen bizonyosan nagy jelentőséggel bír a helyi és regionális szint számára. Ez különösen az olyan tagállamokra igaz, amelyekben a szubnacionális hatóságok szabályozói hatáskörrel rendelkeznek. |
| --- | --- |

24.

Az Európai Bizottság egy sor jelentős hatású rendelkezést javasol a nemzeti felügyeleti testületekkel és a közbeszerzés támogatásával kapcsolatban. Megjegyzendő, hogy ezekkel a kérdésekkel a zöld könyv nem foglalkozott. A szubszidiaritás és arányosság elveinek alkalmazásáról szóló (2. sz.) jegyzőkönyv 2. cikke szerint az Európai Bizottságnak széles körű meghallgatásokat kell tartania a jogalkotási aktusok előterjesztését megelőzően. Ennek során adott esetben tekintettel kell lenni az érintett intézkedések regionális és helyi jelentőségére, a rendkívül sürgős esetek kivételével. A nemzeti felügyeleti szervek létrehozása egészen bizonyosan nagy jelentőséggel bír a helyi és regionális szint számára. Ez különösen az olyan tagállamokra igaz, amelyekben a szubnacionális hatóságok szabályozói hatáskörrel rendelkeznek.

| 25. | A javaslat ellentétben áll a tagállamok ahhoz való jogával, hogy közigazgatásukat maguk szervezzék meg, és sérti a szubszidiaritás elvét. Fontos, hogy ne sérüljön a szubszidiaritás és az arányosság elve. Egy javasolt uniós fellépésnek egyrészt szükségesnek kell lennie a célok eléréséhez, másrészt hatékonyabbnak kell lennie a megfelelő nemzeti szintű intézkedéseknél. Jelen esetben semmi sem utal arra, hogy a javasolt rendszer hatékonyabb a tagállamok mindenkori nemzeti rendszerük szerinti fellépésénél. A rendelkezésre álló kormányzati és igazságügyi rendszereknek képeseknek kell lenniük arra, hogy felvállalják a végrehajtással kapcsolatos új feladatokat anélkül, hogy minden tagállamban új, külön felügyeleti testületeket kellene létrehozni. Úgy tűnik, hogy az Európai Bizottság által javasolt modell oly módon kapcsol össze különféle feladatokat, amely ütközik az állami hatóságok és a bíróságok közötti hagyományos feladatmegosztással. |
| --- | --- |

25.

A javaslat ellentétben áll a tagállamok ahhoz való jogával, hogy közigazgatásukat maguk szervezzék meg, és sérti a szubszidiaritás elvét. Fontos, hogy ne sérüljön a szubszidiaritás és az arányosság elve. Egy javasolt uniós fellépésnek egyrészt szükségesnek kell lennie a célok eléréséhez, másrészt hatékonyabbnak kell lennie a megfelelő nemzeti szintű intézkedéseknél. Jelen esetben semmi sem utal arra, hogy a javasolt rendszer hatékonyabb a tagállamok mindenkori nemzeti rendszerük szerinti fellépésénél. A rendelkezésre álló kormányzati és igazságügyi rendszereknek képeseknek kell lenniük arra, hogy felvállalják a végrehajtással kapcsolatos új feladatokat anélkül, hogy minden tagállamban új, külön felügyeleti testületeket kellene létrehozni. Úgy tűnik, hogy az Európai Bizottság által javasolt modell oly módon kapcsol össze különféle feladatokat, amely ütközik az állami hatóságok és a bíróságok közötti hagyományos feladatmegosztással.

III.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1.   módosítás

COM(2011) 896 final

(14) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (14) | Jelentős a jogbizonytalanság azzal kapcsolatban, hogy a hatóságok közötti együttműködésre milyen mértékben vonatkozzanak a közbeszerzési szabályok. A tagállamok – sőt az ajánlatkérő szervek is – eltérően értelmezik az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. Ezért szükséges annak tisztázása, hogy az ajánlatkérő szervek által egymással kötött szerződésekre mely esetekben nem alkalmazandók a közbeszerzési szabályok. E kérdés tisztázását az Európai Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatábanmeghatározott elveknek kell vezérelnie. Önmagában az a tény, hogy egy megállapodásban mindkét fél ajánlatkérő szerv, nem zárja ki a közbeszerzési szabályok alkalmazását. A közbeszerzési szabályok ugyanakkor nem képezhetik annak akadályát, hogy a hatóságok szabadon dönthessenek arról, hogy hogyan szervezik meg közszolgáltatási feladataik megvalósítását. Az ellenőrzött jogalanyoknak odaítélt szerződéseknek és a részt vevő ajánlatkérő szervek közszolgáltatási feladatainak közös végrehajtására irányuló együttműködésnek ezért mentesülnie kell a szabályok alkalmazása alól, amennyiben az irányelvben meghatározott feltételek teljesülnek. Az irányelvnek annak biztosítására kell irányulnia, hogy a mentesített állami szervek közötti együttműködés ne torzítsa a versenyt a magánszféra gazdasági szereplői tekintetében. A versenyt az sem torzíthatja, ha egy ajánlatkérő szerv ajánlattevőként vesz részt egy közbeszerzési szerződés odaítélésére irányuló eljárásban. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(14)

Jelentős a jogbizonytalanság azzal kapcsolatban, hogy a hatóságok közötti együttműködésre milyen mértékben vonatkozzanak a közbeszerzési szabályok. A tagállamok – sőt az ajánlatkérő szervek is – eltérően értelmezik az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. Ezért szükséges annak tisztázása, hogy az ajánlatkérő szervek által egymással kötött szerződésekre mely esetekben nem alkalmazandók a közbeszerzési szabályok. E kérdés tisztázását az Európai Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatábanmeghatározott elveknek kell vezérelnie. Önmagában az a tény, hogy egy megállapodásban mindkét fél ajánlatkérő szerv, nem zárja ki a közbeszerzési szabályok alkalmazását. A közbeszerzési szabályok ugyanakkor nem képezhetik annak akadályát, hogy a hatóságok szabadon dönthessenek arról, hogy hogyan szervezik meg közszolgáltatási feladataik megvalósítását. Az ellenőrzött jogalanyoknak odaítélt szerződéseknek és a részt vevő ajánlatkérő szervek közszolgáltatási feladatainak közös végrehajtására irányuló együttműködésnek ezért mentesülnie kell a szabályok alkalmazása alól, amennyiben az irányelvben meghatározott feltételek teljesülnek. Az irányelvnek annak biztosítására kell irányulnia, hogy a mentesített állami szervek közötti együttműködés ne torzítsa a versenyt a magánszféra gazdasági szereplői tekintetében. A versenyt az sem torzíthatja, ha egy ajánlatkérő szerv ajánlattevőként vesz részt egy közbeszerzési szerződés odaítélésére irányuló eljárásban.

| (14) | Jelentős a jogbizonytalanság azzal kapcsolatban, hogy a hatóságok közötti együttműködésre milyen mértékben vonatkozzanak a közbeszerzési szabályok. A tagállamok – sőt az ajánlatkérő szervek is – eltérően értelmezik az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. Ezért szükséges annak tisztázása, hogy az ajánlatkérő szervek által egymással kötött szerződésekre mely esetekben nem alkalmazandók a közbeszerzési szabályok. E kérdés tisztázását az Európai Bíróság vonatkozó ítélkezésigyakorlatában meghatározott elveknek kell vezérelnie. Önmagában az a tény, hogy egy megállapodásban mindkét fél ajánlatkérő szerv, nem zárja ki a közbeszerzési szabályok alkalmazását. A közbeszerzési szabályok ugyanakkor nem képezhetik annak akadályát, hogy a hatóságok szabadon dönthessenek arról, hogy hogyan szervezik meg közszolgáltatási feladataik megvalósítását. . Az ellenőrzött jogalanyoknak odaítélt szerződéseknek és a részt vevő ajánlatkérő szervek közszolgáltatási feladatainak közös végrehajtására irányuló együttműködésnek ezért mentesülnie kell a szabályok alkalmazása alól, amennyiben az irányelvben meghatározott feltételek teljesülnek. Az irányelvnek annak biztosítására kell irányulnia, hogy a mentesített állami szervek közötti együttműködés ne torzítsa a versenyt a magánszféra gazdasági szereplői tekintetében. A versenyt az sem torzíthatja, ha egy ajánlatkérő szerv ajánlattevőként vesz részt egy közbeszerzési szerződés odaítélésére irányuló eljárásban. |
| --- | --- |

(14)

Jelentős a jogbizonytalanság azzal kapcsolatban, hogy a hatóságok közötti együttműködésre milyen mértékben vonatkozzanak a közbeszerzési szabályok. A tagállamok – sőt az ajánlatkérő szervek is – eltérően értelmezik az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. Ezért szükséges annak tisztázása, hogy az ajánlatkérő szervek által egymással kötött szerződésekre mely esetekben nem alkalmazandók a közbeszerzési szabályok. E kérdés tisztázását az Európai Bíróság vonatkozó ítélkezésigyakorlatában meghatározott elveknek kell vezérelnie. Önmagában az a tény, hogy egy megállapodásban mindkét fél ajánlatkérő szerv, nem zárja ki a közbeszerzési szabályok alkalmazását. A közbeszerzési szabályok ugyanakkor nem képezhetik annak akadályát, hogy a hatóságok szabadon dönthessenek arról, hogy hogyan szervezik meg közszolgáltatási feladataik megvalósítását. . Az ellenőrzött jogalanyoknak odaítélt szerződéseknek és a részt vevő ajánlatkérő szervek közszolgáltatási feladatainak közös végrehajtására irányuló együttműködésnek ezért mentesülnie kell a szabályok alkalmazása alól, amennyiben az irányelvben meghatározott feltételek teljesülnek. Az irányelvnek annak biztosítására kell irányulnia, hogy a mentesített állami szervek közötti együttműködés ne torzítsa a versenyt a magánszféra gazdasági szereplői tekintetében. A versenyt az sem torzíthatja, ha egy ajánlatkérő szerv ajánlattevőként vesz részt egy közbeszerzési szerződés odaítélésére irányuló eljárásban.

Indokolás

Világossá kell tenni, hogy a hatóságok közötti együttműködés különböző formái nem tartoznak a közbeszerzési előírások hatálya alá.

2.   módosítás

COM(2011) 896 final

(46) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (46) | Az ajánlatkérő szervek olyan külső körülményekkel szembesülhetnek, amelyeket a szerződés odaítélésekor nem láthattak előre. Ilyen esetben szükség van bizonyos fokú rugalmasságra, hogy a szerződést - új közbeszerzési eljárás nélkül - ezekhez a körülményekhez igazítsák. Az előreláthatatlan körülmények kifejezés olyan körülményekre utal, amelyeket az ajánlatkérő szerv - figyelembe véve a rendelkezésére álló eszközöket, az adott projekt természetét és jellemzőit, a szóban forgó terület bevált gyakorlatát, valamint az odaítélés előkészítése során elköltött források és annak várható értéke közötti megfelelő kapcsolat biztosításának igényét - az eredeti odaítélés ésszerű és gondos előkészítése ellenére nem tudott megjósolni. Ugyanakkor ez nem érvényes azokban az esetekben, amikor a módosítás a beszerzés általános jellegének megváltozását eredményezi, például azáltal, hogy a beszerzendő építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat valami mással helyettesítik, vagy alapvetően megváltoztatják a beszerzés fajtáját, mivel ilyen helyzetben feltételezhető az eredményre gyakorolt hatás. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(46)

Az ajánlatkérő szervek olyan külső körülményekkel szembesülhetnek, amelyeket a szerződés odaítélésekor nem láthattak előre. Ilyen esetben szükség van bizonyos fokú rugalmasságra, hogy a szerződést - új közbeszerzési eljárás nélkül - ezekhez a körülményekhez igazítsák. Az előreláthatatlan körülmények kifejezés olyan körülményekre utal, amelyeket az ajánlatkérő szerv - figyelembe véve a rendelkezésére álló eszközöket, az adott projekt természetét és jellemzőit, a szóban forgó terület bevált gyakorlatát, valamint az odaítélés előkészítése során elköltött források és annak várható értéke közötti megfelelő kapcsolat biztosításának igényét - az eredeti odaítélés ésszerű és gondos előkészítése ellenére nem tudott megjósolni. Ugyanakkor ez nem érvényes azokban az esetekben, amikor a módosítás a beszerzés általános jellegének megváltozását eredményezi, például azáltal, hogy a beszerzendő építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat valami mással helyettesítik, vagy alapvetően megváltoztatják a beszerzés fajtáját, mivel ilyen helyzetben feltételezhető az eredményre gyakorolt hatás.

| (46) | Az ajánlatkérő szervek olyan külső körülményekkel szembesülhetnek, amelyeket a szerződés odaítélésekor nem láthattak előre. Ilyen esetben szükség van bizonyos fokú rugalmasságra, hogy a szerződést – új közbeszerzési eljárás nélkül – az említett körülményekhez igazítsák. Az előreláthatatlan körülmények kifejezés olyan körülményekre utal, amelyeket az ajánlatkérő szerv az eredeti odaítélés ésszerű és gondos előkészítése ellenére nem tudott megjósolni. Ugyanakkor ez nem érvényes azokban az esetekben, amikor a módosítás a beszerzés általános jellegének megváltozását eredményezi, például azáltal, hogy a beszerzendő építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat valami mással helyettesítik, vagy alapvetően megváltoztatják a beszerzés fajtáját, mivel ilyen helyzetben feltételezhető az eredményre gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

(46)

Az ajánlatkérő szervek olyan külső körülményekkel szembesülhetnek, amelyeket a szerződés odaítélésekor nem láthattak előre. Ilyen esetben szükség van bizonyos fokú rugalmasságra, hogy a szerződést – új közbeszerzési eljárás nélkül – az említett körülményekhez igazítsák. Az előreláthatatlan körülmények kifejezés olyan körülményekre utal, amelyeket az ajánlatkérő szerv az eredeti odaítélés ésszerű és gondos előkészítése ellenére nem tudott megjósolni. Ugyanakkor ez nem érvényes azokban az esetekben, amikor a módosítás a beszerzés általános jellegének megváltozását eredményezi, például azáltal, hogy a beszerzendő építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat valami mással helyettesítik, vagy alapvetően megváltoztatják a beszerzés fajtáját, mivel ilyen helyzetben feltételezhető az eredményre gyakorolt hatás.

Indokolás

A preambulumban említett előreláthatatlan körülmények értékelése során nem szabad figyelembe venni az ajánlatkérő szerv rendelkezésére álló erőforrásokat és azoknak a beszerzés várható összértékével való kapcsolatát. Az ajánlatkérő szerv rendelkezésére álló erőforrások és azok értékelése nem tartozik az Európai Bizottság hatáskörébe, és a beszerzési eljárás végeredményének megítélésekor nem szabad figyelembe venni az ajánlatkérő szervek szerveződésével, illetve személyzetével kapcsolatos tényezőket. A helyi szintű közbeszerzési hatóságok maguk dönthetnek saját humánerőforrásaikról és munkamódszereikről, függetlenül attól, hogy közbeszerzés esetén hogyan kell eljárniuk. A kérdéses értékelési mechanizmust törölni kell a preambulumból, mivel az ellentétes az uniós joggal.

3.   módosítás

COM(2011) 895 final

1. cikk

COM(2011) 896 final

1. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| Tárgy és hatály | Tárgy és hatály |
| (1)   Ez az irányelv szabályokat állapít meg az ajánlatkérő szervek közbeszerzési szerződések megkötése érdekében lefolytatott beszerzési eljárásaira, valamint tervpályázati eljárásaira vonatkozóan, amelyek becsült értéke meghaladja a 4. cikkben rögzített értékhatárokat. | (1)   Ez az irányelv szabályokat állapít meg az ajánlatkérő szervek közbeszerzési szerződések megkötése érdekében lefolytatott beszerzési eljárásaira, valamint tervpályázati eljárásaira vonatkozóan, amelyek becsült értéke meghaladja a 4. cikkben rögzített értékhatárokat. |
| (2)   Ezen irányelv értelmében beszerzés az építési beruházás, áruk vagy szolgáltatások egy vagy több ajánlatkérő szerv által történő megvásárlása vagy más formában történő megszerzése az említett ajánlatkérő szervek által kiválasztott gazdasági szereplőktől, függetlenül attól, hogy az építési beruházást, árukat vagy szolgáltatásokat közcélra szánták-e. | (2)   Ezen irányelv értelmében beszerzés az építési beruházás, áruk vagy szolgáltatások egy vagy több ajánlatkérő szerv által történő megvásárlása vagy más formában történő megszerzése az említett ajánlatkérő szervek által kiválasztott gazdasági szereplőktől. |
| Ezen irányelv értelmében egyetlen beszerzésnek számít az építési beruházások, árubeszerzések, szolgáltatás-megrendelések összessége – még akkor is, ha azok beszerzése több szerződésen keresztül történik –, amennyiben a szerződések egyetlen projekt részét képezik. | |
| | |
| | | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1. cikk

1. cikk

Tárgy és hatály

Tárgy és hatály

(1)   Ez az irányelv szabályokat állapít meg az ajánlatkérő szervek közbeszerzési szerződések megkötése érdekében lefolytatott beszerzési eljárásaira, valamint tervpályázati eljárásaira vonatkozóan, amelyek becsült értéke meghaladja a 4. cikkben rögzített értékhatárokat.

(1)   Ez az irányelv szabályokat állapít meg az ajánlatkérő szervek közbeszerzési szerződések megkötése érdekében lefolytatott beszerzési eljárásaira, valamint tervpályázati eljárásaira vonatkozóan, amelyek becsült értéke meghaladja a 4. cikkben rögzített értékhatárokat.

(2)   Ezen irányelv értelmében beszerzés az építési beruházás, áruk vagy szolgáltatások egy vagy több ajánlatkérő szerv által történő megvásárlása vagy más formában történő megszerzése az említett ajánlatkérő szervek által kiválasztott gazdasági szereplőktől, függetlenül attól, hogy az építési beruházást, árukat vagy szolgáltatásokat közcélra szánták-e.

(2)   Ezen irányelv értelmében beszerzés az építési beruházás, áruk vagy szolgáltatások egy vagy több ajánlatkérő szerv által történő megvásárlása vagy más formában történő megszerzése az említett ajánlatkérő szervek által kiválasztott gazdasági szereplőktől.

Ezen irányelv értelmében egyetlen beszerzésnek számít az építési beruházások, árubeszerzések, szolgáltatás-megrendelések összessége – még akkor is, ha azok beszerzése több szerződésen keresztül történik –, amennyiben a szerződések egyetlen projekt részét képezik.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| a) | |
| --- | --- |

a)

| | |
| --- | --- |

Indokolás

A nem közcélú áruk, szolgáltatások és építési beruházások beszerzésének nincs helye a közbeszerzési irányelvben.

A szerződések odaítélési eljárásához egyedi szerződés javasolt, nem pedig projekt, mivel a projekt tartalmazhat olyan elemeket, amelyek nem tartoznak az irányelv hatálya alá.

A hatóságok közötti kapcsolatot szabályozó rendelkezéseket a 11. cikkből (a COM(2011) 896 sz. dokumentumban) és a 21. cikkből (a COM(2011) 895 sz. dokumentumban) az 1. cikkbe kellene áthelyezni, mivel a hatályon kívül esnek.

A Bíróság az ítéletében (Teckal C-107/98. sz. ügy) a tevékenységek fő részéből, nem pedig 90 %-ából indul ki, ami miatt meg kell előzni a Bíróság joggyakorlatával való kollíziót.

A 11. cikket (a COM(2011) 896 sz. dokumentumban), illetve a 21. cikket (a COM(2011) 895 sz. dokumentumban) a javasolt módosítások következtében törölni ajánlatos.

4.   módosítás

COM(2011) 896 final

4. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 4. cikk | 4. cikk |
| Az értékhatárok összege | Az értékhatárok összege |
| Ezt az irányelvet azokra a beszerzésekre kell alkalmazni, amelyek hozzáadottérték-adó (HÉA) nélküli becsült értéke eléri vagy meghaladja a következő értékhatárt: | Ezt az irányelvet azokra a beszerzésekre kell alkalmazni, amelyek hozzáadottérték-adó (HÉA) nélküli becsült értéke eléri vagy meghaladja a következő értékhatárt: |
| (a) | 5 000 000 EUR az építési beruházásra irányuló szerződések esetében; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

4. cikk

4. cikk

Az értékhatárok összege

Az értékhatárok összege

Ezt az irányelvet azokra a beszerzésekre kell alkalmazni, amelyek hozzáadottérték-adó (HÉA) nélküli becsült értéke eléri vagy meghaladja a következő értékhatárt:

Ezt az irányelvet azokra a beszerzésekre kell alkalmazni, amelyek hozzáadottérték-adó (HÉA) nélküli becsült értéke eléri vagy meghaladja a következő értékhatárt:

(a)

5 000 000 EUR az építési beruházásra irányuló szerződések esetében;

| (a) | 5 000 000 EUR az építési beruházásra irányuló szerződések esetében; |
| --- | --- |

(a)

5 000 000 EUR az építési beruházásra irányuló szerződések esetében;

| (b) | 130 000 EUR a központi kormányzati szervek által odaítélt, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések, valamint az említett szervek által szervezett tervpályázatok esetében; a honvédelem területén működő ajánlatkérő szervek által odaítélt, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések esetében az említett értékhatár csak azokra a szerződésekre érvényes, amelyekben a III. mellékletben foglalt termékek szerepelnek; |
| --- | --- |

(b)

130 000 EUR a központi kormányzati szervek által odaítélt, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések, valamint az említett szervek által szervezett tervpályázatok esetében; a honvédelem területén működő ajánlatkérő szervek által odaítélt, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések esetében az említett értékhatár csak azokra a szerződésekre érvényes, amelyekben a III. mellékletben foglalt termékek szerepelnek;

| (b) | 130 000 EUR a központi kormányzati szervek által odaítélt, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések, valamint az említett szervek által szervezett tervpályázatok esetében; a honvédelem területén működő ajánlatkérő szervek által odaítélt, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések esetében az említett értékhatár csak azokra a szerződésekre érvényes, amelyekben a III. mellékletben foglalt termékek szerepelnek; |
| --- | --- |

(b)

130 000 EUR a központi kormányzati szervek által odaítélt, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések, valamint az említett szervek által szervezett tervpályázatok esetében; a honvédelem területén működő ajánlatkérő szervek által odaítélt, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések esetében az említett értékhatár csak azokra a szerződésekre érvényes, amelyekben a III. mellékletben foglalt termékek szerepelnek;

| (c) | 200 000 EUR a központi szint alatti ajánlatkérő szervek által odaítélt, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések, valamint az említett szervek által szervezett tervpályázatok esetében; |
| --- | --- |

(c)

200 000 EUR a központi szint alatti ajánlatkérő szervek által odaítélt, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések, valamint az említett szervek által szervezett tervpályázatok esetében;

| (c) | EUR a központi szint alatti ajánlatkérő szervek által odaítélt, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések, valamint az említett szervek által szervezett tervpályázatok esetében. |
| --- | --- |

(c)

EUR a központi szint alatti ajánlatkérő szervek által odaítélt, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések, valamint az említett szervek által szervezett tervpályázatok esetében.

| (d) | 500 000 EUR a XVI. mellékletben felsorolt szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra irányuló szerződések esetében. |
| --- | --- |

(d)

500 000 EUR a XVI. mellékletben felsorolt szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra irányuló szerződések esetében.

| | |
| --- | --- |

Indokolás

Az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó 1,5 millió dán koronás jelenlegi küszöbértéknél a határokon átnyúló kereskedelem alig létezik. 2009-ben a szerződéseknek csak 1,4 %-át jelentették a határokon átnyúlóan megkötött szerződések. Javasoljuk az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó küszöbérték megemelését, valamint a 4. cikk d) pontjának a törlését. Az WTO-megállapodás következő újratárgyalásakor az Európai Bizottságnak legalább annak nagy jelentőséget kellene tulajdonítania, hogy megemeljék a közbeszerzésekre vonatkozó küszöbértékeket. A határokon átnyúló közbeszerzések elenyészően csekély hányadára, illetve azokra az adminisztratív terhekre tekintettel, amelyeket a szabályozási keret ró az ajánlatkérő és ajánlattevő szervekre, ezek az alacsony küszöbértékek nem ésszerűek.

5.   módosítás

COM(2011) 895 final

19. cikk

COM(2011) 896 final

10. cikk

Különös kizárások a szolgáltatásra irányuló szerződések esetében

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Különös kizárások a szolgáltatásra irányuló szerződések esetében | Különös kizárások a szolgáltatásra irányuló szerződések esetében |
| (...) | (...) |
| (c) | választottbírói és békéltetési szolgáltatás; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Különös kizárások a szolgáltatásra irányuló szerződések esetében

Különös kizárások a szolgáltatásra irányuló szerződések esetében

(...)

(...)

(c)

választottbírói és békéltetési szolgáltatás;

| c) | választottbírói és békéltetési szolgáltatás |
| --- | --- |

c)

választottbírói és békéltetési szolgáltatás

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

(d)

| (d) | az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatás a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében, jegybanki szolgáltatások, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz segítségével végrehajtott műveletek; |
| --- | --- |

az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatás a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében, jegybanki szolgáltatások, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz segítségével végrehajtott műveletek;

| d) | az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatás a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében jegybanki szolgáltatások, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz segítségével végrehajtott műveletek; |
| --- | --- |

d)

az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatás a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében jegybanki szolgáltatások, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz segítségével végrehajtott műveletek;

| (e) | munkaviszony; |
| --- | --- |

(e)

munkaviszony;

| e) | munkaviszony; |
| --- | --- |

e)

munkaviszony;

[...]

| g) | |
| --- | --- |

g)

Indokolás

| (c) 1.) | A bírósági jogi képviselethez kapcsolódó és egyéb jogi szolgáltatások szorosan összefüggenek az adott tagállam jogrendjével, amely általában kizárja a határon túli szolgáltatásnyújtást. E szolgáltatások ráadásul megkívánnak egy bizonyos szintű bizalmat, amely nem határozható meg tárgyilagosan egy közbeszerzési eljárás során. |
| --- | --- |

(c) 1.)

A bírósági jogi képviselethez kapcsolódó és egyéb jogi szolgáltatások szorosan összefüggenek az adott tagállam jogrendjével, amely általában kizárja a határon túli szolgáltatásnyújtást. E szolgáltatások ráadásul megkívánnak egy bizonyos szintű bizalmat, amely nem határozható meg tárgyilagosan egy közbeszerzési eljárás során.

| (c) 2.) | A gazdasági életképességhez hasonló kritériumokat nem szabad figyelembe venni akkor, ha a nemzetbiztonságról, és azon belül a sürgősségi szolgáltatásokról van szó. |
| --- | --- |

(c) 2.)

A gazdasági életképességhez hasonló kritériumokat nem szabad figyelembe venni akkor, ha a nemzetbiztonságról, és azon belül a sürgősségi szolgáltatásokról van szó.

| (d) | A 2004/18/EK irányelv 18. cikkében és a 2004/17/EK irányelv 24. és 25. cikkében szereplő, a kizárólagos jogra vonatkozó kivételt ajánlatos megtartani, éppúgy mint a hatályos 16. cikk d) pontjában szereplő, az ajánlatkérő szervek eszközökhöz vagy tőkéhez jutását szolgáló pénzügyi műveletekre vonatkozó kivételt. A tagállamokban szükség van ezekre a rendelkezésekre. |
| --- | --- |

(d)

A 2004/18/EK irányelv 18. cikkében és a 2004/17/EK irányelv 24. és 25. cikkében szereplő, a kizárólagos jogra vonatkozó kivételt ajánlatos megtartani, éppúgy mint a hatályos 16. cikk d) pontjában szereplő, az ajánlatkérő szervek eszközökhöz vagy tőkéhez jutását szolgáló pénzügyi műveletekre vonatkozó kivételt. A tagállamokban szükség van ezekre a rendelkezésekre.

| (g) | Az európai uniós Szerződések kifejezetten feljogosítják a tagállamokat kizárólagos jogok átruházására. Ennek tükröződnie kellene a közbeszerzési szabályokban. |
| --- | --- |

(g)

Az európai uniós Szerződések kifejezetten feljogosítják a tagállamokat kizárólagos jogok átruházására. Ennek tükröződnie kellene a közbeszerzési szabályokban.

6.   módosítás

COM(2011) 896 final

15. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | 15. cikk |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

15. cikk

Indokolás

A javasolt kiegészítés célja a pontosítás a feladatoknak és illetékességi köröknek a közbeszerzési jog alóli mentességét illetően.

7.   módosítás

COM(2011) 895 final

21. cikk

COM(2011) 896 final

11. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A hatóságok közötti kapcsolat | |
| (1)   Az ajánlatkérő szervek által egy másik jogi személynek odaítélt szerződés nem tartozik a jelen irányelv hatálya alá az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén: | |
| a) | az ajánlatkérő szerv olyan ellenőrzést gyakorol az érintett jogi személy felett, amely hasonló ahhoz az ellenőrzéshez, amelyet saját szervezeti egységei felett gyakorol; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A hatóságok közötti kapcsolat

(1)   Az ajánlatkérő szervek által egy másik jogi személynek odaítélt szerződés nem tartozik a jelen irányelv hatálya alá az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén:

a)

az ajánlatkérő szerv olyan ellenőrzést gyakorol az érintett jogi személy felett, amely hasonló ahhoz az ellenőrzéshez, amelyet saját szervezeti egységei felett gyakorol;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | az érintett jogi személy tevékenységeinek legalább 90 %-át az ellenőrzést gyakorló ajánlatkérő szerv vagy az általa ellenőrzött más jogi személyek számára végzik; |
| --- | --- |

az érintett jogi személy tevékenységeinek legalább 90 %-át az ellenőrzést gyakorló ajánlatkérő szerv vagy az általa ellenőrzött más jogi személyek számára végzik;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | az ellenőrzött jogi személyben nincsenek magánjogi érdekeltek. |
| --- | --- |

az ellenőrzött jogi személyben nincsenek magánjogi érdekeltek.

| | |
| --- | --- |

Az ajánlatkérő szerv az első albekezdés a) pontja értelmében akkor gyakorol ahhoz hasonló ellenőrzést egy jogi személy felett, mint amelyet saját szervezeti egységei felett gyakorol, ha döntő befolyással rendelkezik az ellenőrzött jogi személynek mind stratégiai céljai, mind jelentős döntései tekintetében.

(2)   Akkor is alkalmazandó az (1) bekezdés, ha egy olyan ellenőrzött jogalany, amely maga is ajánlatkérő szerv, szerződést ítél oda az ellenőrző intézményének vagy az ugyanazon ajánlatkérő szerv által ellenőrzött valamely jogi személynek, feltéve, hogy nincsenek magánjogi érdekeltek abban a jogi személyben, amelynek odaítélték a közbeszerzési szerződést.

(3)   Az az ajánlatkérő szerv, amely az (1) bekezdés értelmében nem gyakorol ellenőrzést egy jogi személy felett, az alábbi feltételek teljesülése mellett a jelen irányelv rendelkezéseinek alkalmazása nélkül is odaítélhet egy szerződést olyan jogi személynek, amelyet más ajánlatkérő szervekkel együtt ellenőriz:

| a) | az ajánlatkérő szervek az érintett jogi személy felett a saját szervezeti egységeik felett gyakorolt ellenőrzéshez hasonló, közös ellenőrzést gyakorolnak; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatkérő szervek az érintett jogi személy felett a saját szervezeti egységeik felett gyakorolt ellenőrzéshez hasonló, közös ellenőrzést gyakorolnak;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | az érintett jogi személy tevékenységeinek legalább 90 %-át az ellenőrzést gyakorló ajánlatkérő szervek vagy az általuk ellenőrzött más jogi személyek számára végzik; |
| --- | --- |

az érintett jogi személy tevékenységeinek legalább 90 %-át az ellenőrzést gyakorló ajánlatkérő szervek vagy az általuk ellenőrzött más jogi személyek számára végzik;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | az ellenőrzött jogi személyben nincsenek magánjogi érdekeltek. |
| --- | --- |

az ellenőrzött jogi személyben nincsenek magánjogi érdekeltek.

| | |
| --- | --- |

Az a) pont alkalmazásában akkor tekintendő úgy, hogy az ajánlatkérő szervek közös ellenőrzést gyakorolnak valamely jogi személy felett, ha az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

a)

| a) | az ellenőrzött jogi személy döntéshozó szervei a részt vevő ajánlatkérő szervek képviselőiből állnak; |
| --- | --- |

az ellenőrzött jogi személy döntéshozó szervei a részt vevő ajánlatkérő szervek képviselőiből állnak;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | az említett ajánlatkérő szervek ezért képesek közösen döntő befolyást gyakorolni az ellenőrzött jogi személy stratégiai céljaira és jelentős döntéseire; |
| --- | --- |

az említett ajánlatkérő szervek ezért képesek közösen döntő befolyást gyakorolni az ellenőrzött jogi személy stratégiai céljaira és jelentős döntéseire;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | az ellenőrzött jogi személynek nincsenek olyan érdekeltségei, amelyek távol állnak a hozzá kapcsolódó hatóságok érdekeitől; |
| --- | --- |

az ellenőrzött jogi személynek nincsenek olyan érdekeltségei, amelyek távol állnak a hozzá kapcsolódó hatóságok érdekeitől;

| | |
| --- | --- |

d)

| d) | az ellenőrzött jogi személy az ajánlatkérő szervekkel kötött közbeszerzési szerződések tényleges költségeinek megtérítésén kívül egyéb nyereséggel nem rendelkezik. |
| --- | --- |

az ellenőrzött jogi személy az ajánlatkérő szervekkel kötött közbeszerzési szerződések tényleges költségeinek megtérítésén kívül egyéb nyereséggel nem rendelkezik.

| | |
| --- | --- |

(4)   A két vagy több ajánlatkérő szerv által kötött megállapodás nem tekinthető közbeszerzési szerződésnek a jelen irányelv 2. cikkének 6. pontja értelmében, az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén:

| a) | a megállapodás a részt vevő ajánlatkérő szervek között valódi együttműködést hoz létre, amelynek célja, hogy közösen végezzék el közszolgáltatási feladataikat, a felek kölcsönös jogai és kötelezettségei mellett; |
| --- | --- |

a)

a megállapodás a részt vevő ajánlatkérő szervek között valódi együttműködést hoz létre, amelynek célja, hogy közösen végezzék el közszolgáltatási feladataikat, a felek kölcsönös jogai és kötelezettségei mellett;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | a megállapodást kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérlik; |
| --- | --- |

a megállapodást kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérlik;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | a részt vevő ajánlatkérő szervek megállapodás szempontjából releváns tevékenységeinek nyílt piaci teljesítménye a forgalom tekintetében nem haladja meg a 10 %-ot; |
| --- | --- |

a részt vevő ajánlatkérő szervek megállapodás szempontjából releváns tevékenységeinek nyílt piaci teljesítménye a forgalom tekintetében nem haladja meg a 10 %-ot;

| | |
| --- | --- |

d)

| d) | a megállapodás az építési beruházások, szolgáltatások vagy áruk tényleges költségeinek megtérítésén kívül nem tartalmaz egyéb pénzmozgásokat a részt vevő ajánlatkérő szervek között; |
| --- | --- |

a megállapodás az építési beruházások, szolgáltatások vagy áruk tényleges költségeinek megtérítésén kívül nem tartalmaz egyéb pénzmozgásokat a részt vevő ajánlatkérő szervek között;

| | |
| --- | --- |

e)

| e) | egyik érintett ajánlatkérő szervben sincsenek magánjogi érdekeltek. |
| --- | --- |

egyik érintett ajánlatkérő szervben sincsenek magánjogi érdekeltek.

| | |
| --- | --- |

(5)   A magánszféra (1)-(4) bekezdésben említett részvételének hiányát a szerződés odaítélésekor vagy a megállapodás megkötésekor kell igazolni.

Az (1)–(4) bekezdésben meghatározott kizárások alkalmazhatósága abban a pillanatban megszűnik, amikor a magánszféra bármilyen módon bevonódik, aminek eredményeként a folyamatban lévő szerződéseket a rendes közbeszerzési eljárásokon keresztül meg kell nyitni a verseny számára.

Indokolás

A 11., illetve a 21. cikk törlése a 3. módosításra vonatkozó ajánlás logikus következménye.

8.   módosítás

COM(2011) 895 final

31. cikk

COM(2011) 896 final

17. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Fenntartott szerződések | Fenntartott szerződések |
| A tagállamok a közbeszerzési eljárásokban való részvétel jogát fenntarthatják védett műhelyek és olyan gazdasági szereplők számára, akiknek fő célja a fogyatékkal élő és hátrányos helyzetű munkavállalók társadalmi és szakmai integrációja, vagy úgy rendelkezhetnek, hogy a szerződéseket a védett munkahelyteremtési programok keretében kell teljesíteni, feltéve, hogy az ilyen műhelyek, gazdasági szereplők vagy programok alkalmazottainak több mint 30 %-a fogyatékkal élő vagy hátrányos helyzetű munkavállaló. | A tagállamok a közbeszerzési eljárásokban való részvétel jogát fenntarthatják védett műhelyek és olyan gazdasági szereplők számára, akiknek fő célja a fogyatékkal élő és hátrányos helyzetű munkavállalók társadalmi és szakmai integrációja, vagy úgy rendelkezhetnek, hogy a szerződéseket a védett munkahelyteremtési programok keretében kell teljesíteni, feltéve, hogy az ilyen műhelyek, gazdasági szereplők vagy programok alkalmazottainak több mint 30 %-a fogyatékkal élő vagy hátrányos helyzetű . |
| Az ajánlati felhívásban hivatkozni kell erre a rendelkezésre. | Az ajánlati felhívásban hivatkozni kell erre a rendelkezésre. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Fenntartott szerződések

Fenntartott szerződések

A tagállamok a közbeszerzési eljárásokban való részvétel jogát fenntarthatják védett műhelyek és olyan gazdasági szereplők számára, akiknek fő célja a fogyatékkal élő és hátrányos helyzetű munkavállalók társadalmi és szakmai integrációja, vagy úgy rendelkezhetnek, hogy a szerződéseket a védett munkahelyteremtési programok keretében kell teljesíteni, feltéve, hogy az ilyen műhelyek, gazdasági szereplők vagy programok alkalmazottainak több mint 30 %-a fogyatékkal élő vagy hátrányos helyzetű munkavállaló.

A tagállamok a közbeszerzési eljárásokban való részvétel jogát fenntarthatják védett műhelyek és olyan gazdasági szereplők számára, akiknek fő célja a fogyatékkal élő és hátrányos helyzetű munkavállalók társadalmi és szakmai integrációja, vagy úgy rendelkezhetnek, hogy a szerződéseket a védett munkahelyteremtési programok keretében kell teljesíteni, feltéve, hogy az ilyen műhelyek, gazdasági szereplők vagy programok alkalmazottainak több mint 30 %-a fogyatékkal élő vagy hátrányos helyzetű .

Az ajánlati felhívásban hivatkozni kell erre a rendelkezésre.

Az ajánlati felhívásban hivatkozni kell erre a rendelkezésre.

Indokolás

Új rendelkezésről van szó, ezért meg kellene határozni a hatálya alá eső személyek körét, annál is inkább, mivel terjedelmesebb a hatályos 19. cikknél.

9.   módosítás

COM(2011) 895 final

34. cikk

COM(2011) 896 final

19. cikk (7) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy legkésőbb két évvel a 92. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontot követően a jelen irányelv szerinti valamennyi beszerzési eljárást elektronikus kommunikációs eszközök – különösen elektronikus benyújtás – útján bonyolítsanak le, a jelen cikk követelményeivel összhangban. | A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy a jelen irányelv szerinti valamennyi beszerzési eljárást elektronikus kommunikációs eszközök – különösen elektronikus benyújtás – útján bonyolítsanak le, a jelen cikk követelményeivel összhangban. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy legkésőbb két évvel a 92. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontot követően a jelen irányelv szerinti valamennyi beszerzési eljárást elektronikus kommunikációs eszközök – különösen elektronikus benyújtás – útján bonyolítsanak le, a jelen cikk követelményeivel összhangban.

A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy a jelen irányelv szerinti valamennyi beszerzési eljárást elektronikus kommunikációs eszközök – különösen elektronikus benyújtás – útján bonyolítsanak le, a jelen cikk követelményeivel összhangban.

Indokolás

A különböző ágazatokban az ajánlatkérő szervek (különösen a helyi szintűek) és a szállítók egymástól nagymértékben eltérő cselekvési feltételei miatt célravezetőbb volna a tagállamokat megbízni az elektronikus beszerzés aktív előkészítésével, ahelyett, hogy rövid távú követelmények elé állítjuk őket.

10.   módosítás

COM(2011) 896 final

24. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az eljárások kiválasztása | Az eljárások kiválasztása |
| (1)   A közbeszerzési szerződések odaítélésekor az ajánlatkérő szerv az ezen irányelvhez igazított nemzeti eljárásokat alkalmazza, feltéve, hogy a 30. cikk sérelme nélkül pályázati felhívást tettek közzé. | (1)   A közbeszerzési szerződések odaítélésekor az ajánlatkérő szerv az ezen irányelvhez igazított nemzeti eljárásokat alkalmazza, feltéve, hogy a 30. cikk sérelme nélkül pályázati felhívást tettek közzé. |
| A tagállamok kötelesek úgy rendelkezni, hogy az ajánlatkérő szervek alkalmazhatják a jelen irányelvben szabályozott nyílt vagy meghívásos eljárást. | A tagállamok kötelesek úgy rendelkezni, hogy az ajánlatkérő szervek a jelen irányelvben szabályozott nyílt vagy meghívásos eljárás. |
| A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ajánlatkérő szervek alkalmazhatják a jelen irányelvben szabályozott innovációs partnerséget. | A tagállamok , hogy az ajánlatkérő szervek alkalmazák a jelen irányelvben szabályozott innovációs partnerséget. |
| A tagállamok arról is rendelkezhetnek, hogy az ajánlatkérő szervek tárgyalásos eljárást vagy versenypárbeszédet alkalmazhatnak a következő esetek bármelyikében: | |
| a) | az építési beruházásokat illetően, amennyiben az építési beruházásra irányuló szerződés tárgya az építési beruházás 2. cikk (8) bekezdés szerinti tervezése és kivitelezése együtt, vagy amennyiben tárgyalásokra van szükség a projekt jogi vagy pénzügyi felépítésének kialakításához; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az eljárások kiválasztása

Az eljárások kiválasztása

(1)   A közbeszerzési szerződések odaítélésekor az ajánlatkérő szerv az ezen irányelvhez igazított nemzeti eljárásokat alkalmazza, feltéve, hogy a 30. cikk sérelme nélkül pályázati felhívást tettek közzé.

(1)   A közbeszerzési szerződések odaítélésekor az ajánlatkérő szerv az ezen irányelvhez igazított nemzeti eljárásokat alkalmazza, feltéve, hogy a 30. cikk sérelme nélkül pályázati felhívást tettek közzé.

A tagállamok kötelesek úgy rendelkezni, hogy az ajánlatkérő szervek alkalmazhatják a jelen irányelvben szabályozott nyílt vagy meghívásos eljárást.

A tagállamok kötelesek úgy rendelkezni, hogy az ajánlatkérő szervek a jelen irányelvben szabályozott nyílt vagy meghívásos eljárás.

A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ajánlatkérő szervek alkalmazhatják a jelen irányelvben szabályozott innovációs partnerséget.

A tagállamok , hogy az ajánlatkérő szervek alkalmazák a jelen irányelvben szabályozott innovációs partnerséget.

A tagállamok arról is rendelkezhetnek, hogy az ajánlatkérő szervek tárgyalásos eljárást vagy versenypárbeszédet alkalmazhatnak a következő esetek bármelyikében:

a)

az építési beruházásokat illetően, amennyiben az építési beruházásra irányuló szerződés tárgya az építési beruházás 2. cikk (8) bekezdés szerinti tervezése és kivitelezése együtt, vagy amennyiben tárgyalásokra van szükség a projekt jogi vagy pénzügyi felépítésének kialakításához;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések vonatkozásában a kizárólag kutatási vagy innovációs, tesztelési vagy fejlesztési céllal, és nem a nyereségesség biztosításának vagy a kutatási és fejlesztési költségek megtérülésének céljából végrehajtott építési beruházások esetében; |
| --- | --- |

az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések vonatkozásában a kizárólag kutatási vagy innovációs, tesztelési vagy fejlesztési céllal, és nem a nyereségesség biztosításának vagy a kutatási és fejlesztési költségek megtérülésének céljából végrehajtott építési beruházások esetében;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | a szolgáltatás vagy árubeszerzés vonatkozásában, amennyiben a műszaki leírás nem állapítható meg kellő pontossággal a VIII. melléklet 2-5. pontja szerinti szabványok, európai műszaki tanúsítványok, közös műszaki leírások vagy műszaki referenciák valamelyikére való hivatkozással; |
| --- | --- |

a szolgáltatás vagy árubeszerzés vonatkozásában, amennyiben a műszaki leírás nem állapítható meg kellő pontossággal a VIII. melléklet 2-5. pontja szerinti szabványok, európai műszaki tanúsítványok, közös műszaki leírások vagy műszaki referenciák valamelyikére való hivatkozással;

| | |
| --- | --- |

d)

| d) | a 30. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti szabálytalan vagy elfogadhatatlan ajánlatok esetén; |
| --- | --- |

a 30. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti szabálytalan vagy elfogadhatatlan ajánlatok esetén;

| | |
| --- | --- |

e)

| e) | amennyiben az építési beruházás, az árubeszerzések vagy a szolgáltatások jellegéhez vagy összetettségéhez kapcsolódó sajátos körülmények vagy a kapcsolódó kockázatok miatt a szerződés előzetes tárgyalások nélkül nem ítélhető oda. |
| --- | --- |

amennyiben az építési beruházás, az árubeszerzések vagy a szolgáltatások jellegéhez vagy összetettségéhez kapcsolódó sajátos körülmények vagy a kapcsolódó kockázatok miatt a szerződés előzetes tárgyalások nélkül nem ítélhető oda.

| | |
| --- | --- |

A tagállamok úgy határozhatnak, hogy a tárgyalásos eljárást, a versenypárbeszédet vagy az innovációs partnerséget nem ültetik át a nemzeti jogukba.

Indokolás

Az RB úgy véli, hogy a tárgyalásos eljárásokat a klasszikus ágazatokban ugyanolyan feltételek mellett kell lefolytatni, mint a közüzemi ágazatokban; ez a versenypárbeszédre is vonatkozik. Nem világos, hogy a „hagyományos” ágazatok hatóságai miért lennének kevésbé alkalmasak az ilyen eljárásokra, mint a közüzemi ágazat ajánlatkérő szervei. Itt az ajánlatkérő szervek belátására kellene bízni, hogy eldöntsék, az adott közbeszerzésből kiindulva mely eljárást alkalmazzák.

Pontosítás. Fontos egyértelműsíteni, hogy minden esetben az ajánlatkérő szervnek kell kiválasztania a megfelelő eljárást, nem pedig a nemzeti vagy az uniós szintnek. Az uniós és a nemzeti szintnek az összes eljárást elérhetővé kell tennie az ajánlatkérő szervek számára. Ha nem így történne, az eltérő szabályokat és eljárásokat eredményezne a különböző tagállamokban, torzítaná a versenyt és egyenlőtlen feltételeket jelentene.

11.   módosítás

COM(2011) 896 final

30. cikk (2) a) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| a) | amennyiben nyílt vagy meghívásos eljárás keretében nem nyújtottak be ajánlatot vagy megfelelő ajánlatot, illetve részvételi jelentkezést, feltéve, hogy a szerződés eredeti feltételei nem változtak meg lényegesen, továbbá azzal a feltétellel, hogy a Bizottság, illetve a 84. cikknek megfelelően kijelölt nemzeti felügyeleti testületek részére - amennyiben kérik - jelentést küldenek; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

a)

amennyiben nyílt vagy meghívásos eljárás keretében nem nyújtottak be ajánlatot vagy megfelelő ajánlatot, illetve részvételi jelentkezést, feltéve, hogy a szerződés eredeti feltételei nem változtak meg lényegesen, továbbá azzal a feltétellel, hogy a Bizottság, illetve a 84. cikknek megfelelően kijelölt nemzeti felügyeleti testületek részére - amennyiben kérik - jelentést küldenek;

| a) | amennyiben nyílt vagy meghívásos eljárás keretében nem nyújtottak be ajánlatot vagy megfelelő ajánlatot, illetve részvételi jelentkezést, feltéve, hogy a szerződés eredeti feltételei nem változtak meg lényegesen; |
| --- | --- |

a)

amennyiben nyílt vagy meghívásos eljárás keretében nem nyújtottak be ajánlatot vagy megfelelő ajánlatot, illetve részvételi jelentkezést, feltéve, hogy a szerződés eredeti feltételei nem változtak meg lényegesen;

Indokolás

Ez a jelentéstételi kötelezettség a 84. cikkel (egy új nemzeti felügyeleti testület bevezetése) együtt szükségtelen bürokratikus ráfordításhoz vezet. Az uniós közbeszerzési jog egyszerűsítésének és rugalmasabbá tételének jegyében mindenképpen el kellene kerülni az új adminisztrációs terheket. Ezt a részt tehát új szöveg behelyettesítése nélkül törölni kell.

12.   módosítás

COM(2011) 895 final

44. cikk d) bekezdés i. pont és (e) bekezdés

COM(2011) 896 final

30. cikk 2. c) bekezdés i. pont és 2. d) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| c) | ha az alábbi okok valamelyike miatt az építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat csak egy konkrét gazdasági szereplő képes teljesíteni: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

c)

ha az alábbi okok valamelyike miatt az építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat csak egy konkrét gazdasági szereplő képes teljesíteni:

| c) | ha az alábbi okok valamelyike miatt az építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat csak egy konkrét gazdasági szereplő képes teljesíteni: |
| --- | --- |

c)

ha az alábbi okok valamelyike miatt az építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat csak egy konkrét gazdasági szereplő képes teljesíteni:

| i. | technikai okokból nincs verseny; |
| --- | --- |

i.

technikai okokból nincs verseny;

| i. | technikai okokból nincs verseny; |
| --- | --- |

i.

technikai okokból nincs verseny;

d)

| d) | amennyiben feltétlenül szükséges, ha a vis maior által kiváltott rendkívüli sürgősség miatt a nyílt, a meghívásos és a tárgyalásos eljárás határideje nem tartható be; |
| --- | --- |

amennyiben feltétlenül szükséges, ha a vis maior által kiváltott rendkívüli sürgősség miatt a nyílt, a meghívásos és a tárgyalásos eljárás határideje nem tartható be;

| d) | amennyiben feltétlenül szükséges, ha a által kiváltott rendkívüli sürgősség miatt a nyílt, a meghívásos és a tárgyalásos eljárás határideje nem tartható be; |
| --- | --- |

d)

amennyiben feltétlenül szükséges, ha a által kiváltott rendkívüli sürgősség miatt a nyílt, a meghívásos és a tárgyalásos eljárás határideje nem tartható be;

Indokolás

Ebben a cikkben nem szabadna megfeledkezni a jogi okokról sem. Ezáltal figyelembe vehetők olyan esetek is, amelyekben egy ajánlatkérő szerv egy építésre vonatkozó beruházást (például iskolaépítést) kíván végrehajtani egy adott területen, amelynek tulajdonosa azonban csupán azzal a feltétellel hajlandó a terület eladására, hogy ő építheti fel az épületet.

A 2004/18/EK irányelv 31. cikkének c) pontja alatt szereplő hatályos szöveggel szemben a „vis maior” kifejezés szigorítást jelentene. A hatályos szöveget meg kell hagyni. Azokban az esetekben kellene versenyeztetés nélkül történő tárgyalásos eljárást engedélyezni, amikor egy szerződés még folyamatban lévő bírósági vizsgálata során van szó olyan áruk és szolgáltatások beszerzéséről, amelyeknek rendelkezésre bocsátására az ajánlatkérő szervet más jellegű jogi rendelkezések kötelezik. Gondolhatunk itt például idősek gondozására idősotthonokban vagy szívbillentyűk beszerzésére kórházak számára.

13.   módosítás

COM(2011) 895 final

45. cikk

COM(2011) 896 final

31. cikk

Keretmegállapodások

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Az ajánlatkérő szervek keretmegállapodásokat köthetnek, amennyiben alkalmazzák a jelen irányelvben előírt eljárásokat. | (1)   Az ajánlatkérő szervek keretmegállapodásokat köthetnek, amennyiben alkalmazzák a jelen irányelvben előírt eljárásokat. |
| A keretmegállapodás egy vagy több ajánlatkérő szerv és egy vagy több gazdasági szereplő között létrejött megállapodást jelent, amelynek célja az egy adott időszakban odaítélendő szerződésekre irányadó feltételek megállapítása, különösen az árra és – szükség szerint – az előirányzott mennyiségre vonatkozóan. | A keretmegállapodás egy vagy több ajánlatkérő szerv és egy vagy több gazdasági szereplő között létrejött megállapodást jelent, amelynek célja az egy adott időszakban odaítélendő szerződésekre irányadó feltételek megállapítása, különösen az árra és – szükség szerint – az előirányzott mennyiségre vonatkozóan. |
| A keretmegállapodás tartama nem haladhatja meg a négy évet, kivéve a kellően – különösen a keretmegállapodás tárgyával – indokolt kivételes eseteket. | |
| (2)   A keretmegállapodáson alapuló szerződéseket a jelen bekezdésben, valamint a (3) és a (4) bekezdésben megállapított eljárásokkal összhangban kell odaítélni. | (2)   A keretmegállapodáson alapuló szerződéseket a jelen bekezdésben, valamint a (3) és a (4) bekezdésben megállapított eljárásokkal összhangban kell odaítélni. |
| Az említett eljárások csak az ajánlati felhívásban vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban egyértelműen e célból megjelölt ajánlatkérő szervek és a keretmegállapodásban eredetileg is részes fél gazdasági szereplők között alkalmazhatók. | |
| A keretmegállapodáson alapuló szerződések semmiképpen nem módosíthatják lényegesen a keretmegállapodásban megállapított feltételeket, különösen a (3) bekezdésben említett esetben. | A keretmegállapodáson alapuló szerződések semmiképpen nem módosíthatják lényegesen a keretmegállapodásban megállapított feltételeket, különösen a (3) bekezdésben említett esetben. |
| Az ajánlatkérő szerv nem élhet vissza a keretmegállapodással a verseny akadályozása, korlátozása vagy torzítása céljából. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Az ajánlatkérő szervek keretmegállapodásokat köthetnek, amennyiben alkalmazzák a jelen irányelvben előírt eljárásokat.

(1)   Az ajánlatkérő szervek keretmegállapodásokat köthetnek, amennyiben alkalmazzák a jelen irányelvben előírt eljárásokat.

A keretmegállapodás egy vagy több ajánlatkérő szerv és egy vagy több gazdasági szereplő között létrejött megállapodást jelent, amelynek célja az egy adott időszakban odaítélendő szerződésekre irányadó feltételek megállapítása, különösen az árra és – szükség szerint – az előirányzott mennyiségre vonatkozóan.

A keretmegállapodás egy vagy több ajánlatkérő szerv és egy vagy több gazdasági szereplő között létrejött megállapodást jelent, amelynek célja az egy adott időszakban odaítélendő szerződésekre irányadó feltételek megállapítása, különösen az árra és – szükség szerint – az előirányzott mennyiségre vonatkozóan.

A keretmegállapodás tartama nem haladhatja meg a négy évet, kivéve a kellően – különösen a keretmegállapodás tárgyával – indokolt kivételes eseteket.

(2)   A keretmegállapodáson alapuló szerződéseket a jelen bekezdésben, valamint a (3) és a (4) bekezdésben megállapított eljárásokkal összhangban kell odaítélni.

(2)   A keretmegállapodáson alapuló szerződéseket a jelen bekezdésben, valamint a (3) és a (4) bekezdésben megállapított eljárásokkal összhangban kell odaítélni.

Az említett eljárások csak az ajánlati felhívásban vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban egyértelműen e célból megjelölt ajánlatkérő szervek és a keretmegállapodásban eredetileg is részes fél gazdasági szereplők között alkalmazhatók.

A keretmegállapodáson alapuló szerződések semmiképpen nem módosíthatják lényegesen a keretmegállapodásban megállapított feltételeket, különösen a (3) bekezdésben említett esetben.

A keretmegállapodáson alapuló szerződések semmiképpen nem módosíthatják lényegesen a keretmegállapodásban megállapított feltételeket, különösen a (3) bekezdésben említett esetben.

Az ajánlatkérő szerv nem élhet vissza a keretmegállapodással a verseny akadályozása, korlátozása vagy torzítása céljából.

Indokolás

A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a keretfeltételeket elméletileg a 2004/17/EK hatályos irányelvben foglaltakhoz hasonlóan kell szabályozni, mivel nincs indok arra, hogy például az ilyen szerződések időkeretét szabályozzák, míg ez más szerződéstípusok esetében nem történik így. A dinamikus beszerzési rendszerek helyzetének megfelelően lehetővé kellene tenni, hogy a folyamatban lévő szerződés idején új gazdasági szereplőket vonjanak be, mivel ez kedvez mind az ajánlattevőnek, mind az ajánlatkérőnek. A szöveg vége feleslegessé válik, mivel az levezethető az alapelvekből.

14.   módosítás

COM(2011) 895 final

45. cikk (4) bekezdés

COM(2011) 896 final

31. cikk (4) bekezdés

Keretmegállapodások

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (4)   Amennyiben a keretmegállapodás megkötésére egynél több gazdasági szereplővel kerül sor, az az alábbi módok valamelyikén teljesíthető: | 4.   Amennyiben a keretmegállapodás megkötésére egynél több gazdasági szereplővel kerül sor, az az alábbi módon teljesíthető: |
| a) | a keretmegállapodás feltételei szerint - a verseny újbóli megnyitása nélkül -, amennyiben a keretmegállapodás az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra és árukra vonatkozó valamennyi feltételt meghatározza, továbbá meghatározza azokat az objektív feltételeket, amelyek alapján eldönthető, hogy a keretmegállapodásban félként szereplő gazdasági szereplők közül melyik teljesítse az érintett építési beruházásokat, szolgáltatásokat és árukat; ez utóbbi feltételeket fel kell tüntetni a közbeszerzési dokumentumokban; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(4)   Amennyiben a keretmegállapodás megkötésére egynél több gazdasági szereplővel kerül sor, az az alábbi módok valamelyikén teljesíthető:

4.   Amennyiben a keretmegállapodás megkötésére egynél több gazdasági szereplővel kerül sor, az az alábbi módon teljesíthető:

a)

a keretmegállapodás feltételei szerint - a verseny újbóli megnyitása nélkül -, amennyiben a keretmegállapodás az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra és árukra vonatkozó valamennyi feltételt meghatározza, továbbá meghatározza azokat az objektív feltételeket, amelyek alapján eldönthető, hogy a keretmegállapodásban félként szereplő gazdasági szereplők közül melyik teljesítse az érintett építési beruházásokat, szolgáltatásokat és árukat; ez utóbbi feltételeket fel kell tüntetni a közbeszerzési dokumentumokban;

| a) | amennyiben a keretmegállapodás az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra és árukra vonatkozó valamennyi feltételt meghatározza, ; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a keretmegállapodás az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra és árukra vonatkozó valamennyi feltételt meghatározza, ;

| b) | amennyiben nincs az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra és árukra vonatkozó valamennyi feltétel meghatározva a keretmegállapodásban, a versenynek a keretmegállapodásban félként szereplő gazdasági szereplők közötti újbóli megnyitása útján. |
| --- | --- |

b)

amennyiben nincs az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra és árukra vonatkozó valamennyi feltétel meghatározva a keretmegállapodásban, a versenynek a keretmegállapodásban félként szereplő gazdasági szereplők közötti újbóli megnyitása útján.

| b) | amennyiben nincs az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra és árukra vonatkozó valamennyi feltétel meghatározva a keretmegállapodásban, a versenynek a keretmegállapodásban félként szereplő gazdasági szereplők közötti újbóli megnyitása útján . |
| --- | --- |

b)

amennyiben nincs az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra és árukra vonatkozó valamennyi feltétel meghatározva a keretmegállapodásban, a versenynek a keretmegállapodásban félként szereplő gazdasági szereplők közötti újbóli megnyitása útján .

Indokolás

Az irányelvjavaslat nem teszi világosabbá a keretmegállapodások használatát. Ez különösen a közvetlen odaítélésnek és a verseny újbóli megnyitásának alkalmazására, illetve a kettő közötti választásra is igaz. Ahhoz, hogy az alkalmazás rugalmas legyen, lehetővé kell tenni a kettő kombinációjának alkalmazását, hogy kisebb megrendelések esetén közvetlenül a rögzített feltételek szerint lehessen eljárni, míg nagy tétel ugyanazon keretfeltételek melletti megrendelése esetén pedig új pályázatot lehessen kiírni.

15.   módosítás

COM(2011) 896 final

37. cikk

Alkalmi közös beszerzés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   Egy vagy több ajánlatkérő szerv megállapodhat egyes konkrét beszerzések közös megvalósításáról. | 1.   Egy vagy több ajánlatkérő szerv megállapodhat egyes konkrét beszerzések közös megvalósításáról. |
| 2.   Ha az érintett közbeszerzési eljárásokat egyetlen ajánlatkérő szerv önállóan folytatja le azok minden szakaszában, a pályázati felhívás közzétételétől az ebből eredő szerződés vagy szerződések teljesítésének befejezéséig, az adott ajánlatkérő szerv kizárólagos felelősséggel tartozik a jelen irányelv szerinti kötelezettségek teljesítéséért. | 2.   Ha az érintett közbeszerzési eljárásokat egyetlen ajánlatkérő szerv önállóan folytatja le azok minden szakaszában, a pályázati felhívás közzétételétől az ebből eredő szerződés vagy szerződések teljesítésének befejezéséig, az adott ajánlatkérő szerv kizárólagos felelősséggel tartozik a jelen irányelv szerinti kötelezettségek teljesítéséért. |
| Ugyanakkor, ha a közbeszerzési eljárásokat vagy az azokból eredő szerződéseket a részt vevő ajánlatkérő szervek közül egynél több folytatja le, illetve teljesíti, az általuk lefolytatott szakaszok tekintetében továbbra is az adott ajánlatkérő szervek felelnek a jelen irányelv szerinti kötelezettségek teljesítéséért. | Ugyanakkor, ha a közbeszerzési eljárásokat vagy az azokból eredő szerződéseket a részt vevő ajánlatkérő szervek közül egynél több folytatja le, illetve teljesíti, az általuk lefolytatott szakaszok tekintetében továbbra is az adott ajánlatkérő szervek felelnek a jelen irányelv szerinti kötelezettségek teljesítéséért. |
| | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   Egy vagy több ajánlatkérő szerv megállapodhat egyes konkrét beszerzések közös megvalósításáról.

1.   Egy vagy több ajánlatkérő szerv megállapodhat egyes konkrét beszerzések közös megvalósításáról.

2.   Ha az érintett közbeszerzési eljárásokat egyetlen ajánlatkérő szerv önállóan folytatja le azok minden szakaszában, a pályázati felhívás közzétételétől az ebből eredő szerződés vagy szerződések teljesítésének befejezéséig, az adott ajánlatkérő szerv kizárólagos felelősséggel tartozik a jelen irányelv szerinti kötelezettségek teljesítéséért.

2.   Ha az érintett közbeszerzési eljárásokat egyetlen ajánlatkérő szerv önállóan folytatja le azok minden szakaszában, a pályázati felhívás közzétételétől az ebből eredő szerződés vagy szerződések teljesítésének befejezéséig, az adott ajánlatkérő szerv kizárólagos felelősséggel tartozik a jelen irányelv szerinti kötelezettségek teljesítéséért.

Ugyanakkor, ha a közbeszerzési eljárásokat vagy az azokból eredő szerződéseket a részt vevő ajánlatkérő szervek közül egynél több folytatja le, illetve teljesíti, az általuk lefolytatott szakaszok tekintetében továbbra is az adott ajánlatkérő szervek felelnek a jelen irányelv szerinti kötelezettségek teljesítéséért.

Ugyanakkor, ha a közbeszerzési eljárásokat vagy az azokból eredő szerződéseket a részt vevő ajánlatkérő szervek közül egynél több folytatja le, illetve teljesíti, az általuk lefolytatott szakaszok tekintetében továbbra is az adott ajánlatkérő szervek felelnek a jelen irányelv szerinti kötelezettségek teljesítéséért.

Indokolás

A kiegészítés azt hivatott biztosítani, hogy a közös beszerzéseket ne nehezítsék meg szükségtelenül. A központi beszerző szervekre vonatkozó részt (lásd: 35. cikk (5) bekezdés) kellene alkalmazni értelemszerűen az alkalmi együttműködés esetére is.

16.   módosítás

COM(2011) 895 final

54. cikk

COM(2011) 896 final

40. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A VIII. melléklet 1. pontjában meghatározott műszaki leírást fel kell tüntetni a közbeszerzési dokumentációban. A leírásnak meg kell határoznia az építési beruházás, a szolgáltatás vagy az áru kívánt tulajdonságait. | (1)   A VIII. melléklet 1. pontjában meghatározott műszaki leírást fel kell tüntetni a közbeszerzési dokumentációban. A leírásnak meg kell határoznia az építési beruházás, a szolgáltatás vagy az áru kívánt tulajdonságait. |
| E tulajdonságok utalhatnak a kért építési beruházás, áru vagy szolgáltatás előállításának vagy nyújtásának vagy a 2. cikk 22. pontja szerinti életciklus bármely más szakaszának sajátos folyamatára. | E tulajdonságok utalhatnak a kért építési beruházás, áru vagy szolgáltatás előállításának vagy nyújtásának vagy a 2. cikk 22. pontja szerinti életciklus bármely más szakaszának sajátos folyamatára. |
| A műszaki leírásnak meg kell határoznia továbbá, hogy szükség lesz-e a szellemitulajdon-jogok átruházására. | A műszaki leírásnak meg kell határoznia továbbá, hogy szükség lesz-e a szellemitulajdon-jogok átruházására. |
| Minden olyan beszerzés esetében, amelynek a tárgyát személyek általi felhasználásra szánják - akár a nagyközönség, akár az ajánlatkérő szerv alkalmazottai általi felhasználásra -, a megfelelően indokolt esetektől eltekintve a műszaki leírást úgy kell megállapítani, hogy az figyelembe vegye a fogyatékkal élők számára való hozzáférhetőség szempontjait és a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítást. | |
| Ha az Unió jogalkotási aktusban kötelező hozzáférhetőségi standardokat fogad el, a műszaki leírásokat - amennyiben a hozzáférhetőség szempontjait érintik - ezen aktusra való hivatkozással kell megállapítani. | Ha az Unió jogalkotási aktusban kötelező hozzáférhetőségi standardokat fogad el, a műszaki leírásokat - amennyiben a hozzáférhetőség szempontjait érintik - ezen aktusra való hivatkozással kell megállapítani. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A VIII. melléklet 1. pontjában meghatározott műszaki leírást fel kell tüntetni a közbeszerzési dokumentációban. A leírásnak meg kell határoznia az építési beruházás, a szolgáltatás vagy az áru kívánt tulajdonságait.

(1)   A VIII. melléklet 1. pontjában meghatározott műszaki leírást fel kell tüntetni a közbeszerzési dokumentációban. A leírásnak meg kell határoznia az építési beruházás, a szolgáltatás vagy az áru kívánt tulajdonságait.

E tulajdonságok utalhatnak a kért építési beruházás, áru vagy szolgáltatás előállításának vagy nyújtásának vagy a 2. cikk 22. pontja szerinti életciklus bármely más szakaszának sajátos folyamatára.

E tulajdonságok utalhatnak a kért építési beruházás, áru vagy szolgáltatás előállításának vagy nyújtásának vagy a 2. cikk 22. pontja szerinti életciklus bármely más szakaszának sajátos folyamatára.

A műszaki leírásnak meg kell határoznia továbbá, hogy szükség lesz-e a szellemitulajdon-jogok átruházására.

A műszaki leírásnak meg kell határoznia továbbá, hogy szükség lesz-e a szellemitulajdon-jogok átruházására.

Minden olyan beszerzés esetében, amelynek a tárgyát személyek általi felhasználásra szánják - akár a nagyközönség, akár az ajánlatkérő szerv alkalmazottai általi felhasználásra -, a megfelelően indokolt esetektől eltekintve a műszaki leírást úgy kell megállapítani, hogy az figyelembe vegye a fogyatékkal élők számára való hozzáférhetőség szempontjait és a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítást.

Ha az Unió jogalkotási aktusban kötelező hozzáférhetőségi standardokat fogad el, a műszaki leírásokat - amennyiben a hozzáférhetőség szempontjait érintik - ezen aktusra való hivatkozással kell megállapítani.

Ha az Unió jogalkotási aktusban kötelező hozzáférhetőségi standardokat fogad el, a műszaki leírásokat - amennyiben a hozzáférhetőség szempontjait érintik - ezen aktusra való hivatkozással kell megállapítani.

Indokolás

A foglalkoztatási intézkedések területén létező nagy különbségek alapján a javasolt megfogalmazás túl messze megy. Ezen túlmenően az ilyen jellegű rendelkezéseket a nemzeti építési jog tartalmazza. A hatályos irányelvek (a 2004/18/EK irányelv 23. cikkének (1) bekezdése és a 2004/17/EK irányelv 34. cikke) szövegét meg kellene tartani.

17.   módosítás

COM(2011) 896 final

44. cikk

A szerződések részekre osztása

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A közbeszerzési szerződések homogén vagy heterogén részekre oszthatók. A 4. cikkben megállapított értékhatárokat elérő vagy meghaladó, 500 000 EUR-nál azonban nem alacsonyabb, az 5. cikk szerint megállapított értékű szerződések esetében, amennyiben az ajánlatkérő szerv nem tekinti helyénvalónak a részekre osztást, köteles a hirdetményben vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban konkrét magyarázatot szolgáltatni. | (1)   A közbeszerzési szerződések homogén vagy heterogén részekre oszthatók. |
| Az ajánlatkérő szervek az ajánlati/részvételi felhívásban vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban feltüntetik, hogy az ajánlatokat egy vagy több részre korlátozzák-e. | Az ajánlatkérő szervek az ajánlati/részvételi felhívásban vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban feltüntetik, hogy az ajánlatokat egy vagy több részre korlátozzák-e. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A közbeszerzési szerződések homogén vagy heterogén részekre oszthatók. A 4. cikkben megállapított értékhatárokat elérő vagy meghaladó, 500 000 EUR-nál azonban nem alacsonyabb, az 5. cikk szerint megállapított értékű szerződések esetében, amennyiben az ajánlatkérő szerv nem tekinti helyénvalónak a részekre osztást, köteles a hirdetményben vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban konkrét magyarázatot szolgáltatni.

(1)   A közbeszerzési szerződések homogén vagy heterogén részekre oszthatók.

Az ajánlatkérő szervek az ajánlati/részvételi felhívásban vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban feltüntetik, hogy az ajánlatokat egy vagy több részre korlátozzák-e.

Az ajánlatkérő szervek az ajánlati/részvételi felhívásban vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban feltüntetik, hogy az ajánlatokat egy vagy több részre korlátozzák-e.

Indokolás

A törlést az indokolja, hogy itt szükségtelen adminisztrációs terheket rónak az ajánlatkérő szervekre.

18.   módosítás

COM(2011) 896 final

54. cikk 2. bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága módosítása |
| --- | --- |
| 54. cikk | 54. cikk |
| Az ajánlatkérő szervek határozhatnak úgy, hogy nem ítélik oda a szerződést a legjobb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek, ha megállapították, hogy az ajánlat nem tesz legalább egyenértékű módon eleget az Unió szociális, munkaügyi vagy környezetvédelmi jogszabályai, vagy a XI. mellékletben felsorolt nemzetközi szociális és környezetvédelmi jogi rendelkezések által megállapított kötelezettségeknek. | Az ajánlatkérő szervek határozhatnak úgy, hogy nem ítélik oda a szerződést a legjobb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek, ha megállapították, hogy az ajánlat nem tesz legalább egyenértékű módon eleget az Unió szociális, munkaügyi vagy környezetvédelmi jogszabályai, vagy a XI. mellékletben felsorolt nemzetközi szociális és környezetvédelmi jogi rendelkezések által megállapított kötelezettségeknek. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága módosítása

54. cikk

54. cikk

Az ajánlatkérő szervek határozhatnak úgy, hogy nem ítélik oda a szerződést a legjobb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek, ha megállapították, hogy az ajánlat nem tesz legalább egyenértékű módon eleget az Unió szociális, munkaügyi vagy környezetvédelmi jogszabályai, vagy a XI. mellékletben felsorolt nemzetközi szociális és környezetvédelmi jogi rendelkezések által megállapított kötelezettségeknek.

Az ajánlatkérő szervek határozhatnak úgy, hogy nem ítélik oda a szerződést a legjobb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek, ha megállapították, hogy az ajánlat nem tesz legalább egyenértékű módon eleget az Unió szociális, munkaügyi vagy környezetvédelmi jogszabályai, vagy a XI. mellékletben felsorolt nemzetközi szociális és környezetvédelmi jogi rendelkezések által megállapított kötelezettségeknek.

Indokolás

Az uniós jogszabályok betartása mellett az ajánlattevőknek a nemzeti jogszabályokat is be kell tartaniuk.

19.   módosítás

COM(2011) 896 final

55. cikk 3. bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága módosítása |
| --- | --- |
| 55. cikk | 55. cikk |
| Az első albekezdés d) pontjában szereplő kizárási ok alkalmazása érdekében az ajánlatkérő szerveknek gondoskodniuk kell a szerződéses teljesítés értékelésének olyan módszeréről, amely objektív és mérhető szempontokon alapul, és amelyet rendszeres, következetes és átlátható módon alkalmaznak. A teljesítés értékelését közölni kell az érintett vállalkozóval, és biztosítani kell számára annak lehetőséget, hogy kifogást emelhessen a megállapítások ellen, illetve hogy bírói védelmet kérjen. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága módosítása

55. cikk

55. cikk

Az első albekezdés d) pontjában szereplő kizárási ok alkalmazása érdekében az ajánlatkérő szerveknek gondoskodniuk kell a szerződéses teljesítés értékelésének olyan módszeréről, amely objektív és mérhető szempontokon alapul, és amelyet rendszeres, következetes és átlátható módon alkalmaznak. A teljesítés értékelését közölni kell az érintett vállalkozóval, és biztosítani kell számára annak lehetőséget, hogy kifogást emelhessen a megállapítások ellen, illetve hogy bírói védelmet kérjen.

Indokolás

Az 55. cikk (3) bekezdésének utolsó albekezdése érthetetlen, ilyen értelemben csökkenti a jogbiztonságot, ez pedig a keresetek számának növekedéséhez vezetne. Emellett olyan új kötelezettségeket ró az ajánlatkérő szervekre, amelyeket a további adminisztratív terhek elkerülésének szellemében amúgy is törölni kellene.

20.   módosítás

COM(2011) 895 final

76. cikk

COM(2011) 896 final

66. cikk

A szerződés odaítélésének szempontjai

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Az egyes szolgáltatások díjazására vonatkozó nemzeti törvényi, rendeleti, illetve közigazgatási rendelkezések sérelme nélkül, az ajánlatkérő szerv a szerződéseket a következő szempontok valamelyike alapján ítéli oda: | (1)   Az egyes szolgáltatások díjazására vonatkozó nemzeti törvényi, rendeleti, illetve közigazgatási rendelkezések sérelme nélkül, az ajánlatkérő szerv a szerződéseket a következő szempontok valamelyike alapján ítéli oda: |
| a) | a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Az egyes szolgáltatások díjazására vonatkozó nemzeti törvényi, rendeleti, illetve közigazgatási rendelkezések sérelme nélkül, az ajánlatkérő szerv a szerződéseket a következő szempontok valamelyike alapján ítéli oda:

(1)   Az egyes szolgáltatások díjazására vonatkozó nemzeti törvényi, rendeleti, illetve közigazgatási rendelkezések sérelme nélkül, az ajánlatkérő szerv a szerződéseket a következő szempontok valamelyike alapján ítéli oda:

a)

a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat;

| a) | a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat; |
| --- | --- |

a)

a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat;

| b) | a legalacsonyabb költség. |
| --- | --- |

b)

a legalacsonyabb költség.

| b) | a legalacsonyabb . |
| --- | --- |

b)

a legalacsonyabb .

A költségeket az ajánlatkérő szerv választása szerint pusztán az ellenérték alapján vagy egy költséghatékonysági megközelítés – mint például a 67. cikkben előírt feltételek alapján az életciklus-költségek meghatározására irányuló módszer – alkalmazásával értékelik.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontja értelmében az ajánlatkérő szerv szemszögéből gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot a szóban forgó közbeszerzési szerződés tárgyával kapcsolatos szempontok alapján kell meghatározni. Ezek a szempontok az (1) bekezdés b) pontja szerinti áron és költségeken kívül a szóban forgó közbeszerzési szerződés tárgyával kapcsolatos egyéb szempontokat is magukban foglalnak, úgymint:

(2)   Az (1) bekezdés a) pontja értelmében az ajánlatkérő szerv szemszögéből gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot a szóban forgó közbeszerzési szerződés tárgyával kapcsolatos szempontok alapján kell meghatározni. Ezek a szempontok az áron kívül a szóban forgó közbeszerzési szerződés tárgyával kapcsolatos egyéb szempontokat is magukban foglalnak, úgymint:

| a) | a minőség, ideértve a műszaki értéket, az esztétikai és a funkcionális jellemzőket, a hozzáférhetőséget, a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítást, a környezetvédelmi jellemzőket és az innovatív jelleget; |
| --- | --- |

a)

a minőség, ideértve a műszaki értéket, az esztétikai és a funkcionális jellemzőket, a hozzáférhetőséget, a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítást, a környezetvédelmi jellemzőket és az innovatív jelleget;

| a) | a minőség, ideértve a műszaki értéket, az esztétikai és a funkcionális jellemzőket, a hozzáférhetőséget, a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítást, a környezetvédelmi jellemzőket és az innovatív jelleget; |
| --- | --- |

a)

a minőség, ideértve a műszaki értéket, az esztétikai és a funkcionális jellemzőket, a hozzáférhetőséget, a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítást, a környezetvédelmi jellemzőket és az innovatív jelleget;

| b) | a szolgáltatásnyújtásra irányuló és az építési terveket magukban foglaló szerződések esetében az adott szerződés teljesítésével megbízott alkalmazotti állomány szervezete, képesítése és tapasztalata is figyelembe vehető, ami azzal a következménnyel jár, hogy a szerződés odaítélését követően az adott alkalmazottak csak az ajánlatkérő szerv hozzájárulásával helyettesíthetők; az ajánlatkérő szervnek ellenőriznie kell, hogy a helyettesek azonos szervezeti és minőségi szintet biztosítanak; |
| --- | --- |

b)

a szolgáltatásnyújtásra irányuló és az építési terveket magukban foglaló szerződések esetében az adott szerződés teljesítésével megbízott alkalmazotti állomány szervezete, képesítése és tapasztalata is figyelembe vehető, ami azzal a következménnyel jár, hogy a szerződés odaítélését követően az adott alkalmazottak csak az ajánlatkérő szerv hozzájárulásával helyettesíthetők; az ajánlatkérő szervnek ellenőriznie kell, hogy a helyettesek azonos szervezeti és minőségi szintet biztosítanak;

| b) | a szolgáltatásnyújtásra irányuló és az építési terveket magukban foglaló szerződések esetében az adott szerződés teljesítésével megbízott alkalmazotti állomány szervezete, képesítése és tapasztalata is figyelembe vehető, ami azzal a következménnyel jár, hogy a szerződés odaítélését követően az adott alkalmazottak csak az ajánlatkérő szerv hozzájárulásával helyettesíthetők; az ajánlatkérő szervnek ellenőriznie kell, hogy a helyettesek azonos szervezeti és minőségi szintet biztosítanak; |
| --- | --- |

b)

a szolgáltatásnyújtásra irányuló és az építési terveket magukban foglaló szerződések esetében az adott szerződés teljesítésével megbízott alkalmazotti állomány szervezete, képesítése és tapasztalata is figyelembe vehető, ami azzal a következménnyel jár, hogy a szerződés odaítélését követően az adott alkalmazottak csak az ajánlatkérő szerv hozzájárulásával helyettesíthetők; az ajánlatkérő szervnek ellenőriznie kell, hogy a helyettesek azonos szervezeti és minőségi szintet biztosítanak;

| c) | a vevőszolgálat és a technikai segítségnyújtás, a szállítási határnap vagy határidő, illetve a teljesítési határidő; |
| --- | --- |

c)

a vevőszolgálat és a technikai segítségnyújtás, a szállítási határnap vagy határidő, illetve a teljesítési határidő;

| c) | a vevőszolgálat és a technikai segítségnyújtás, a szállítási határnap vagy határidő, illetve a teljesítési határidő; |
| --- | --- |

c)

a vevőszolgálat és a technikai segítségnyújtás, a szállítási határnap vagy határidő, illetve a teljesítési határidő;

| d) | az igényelt építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának, illetve nyújtásának sajátos folyamata, illetve ezek – a 2. cikk 22. pontjában említett – életciklusának bármely más szakaszához kapcsolódó sajátos folyamat, amennyiben ezek a kritériumok a (4) bekezdéssel összhangban kerültek megállapításra és azok az említett folyamatokban közvetlenül érintett tényezőkre vonatkoznak, továbbá az igényelt építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának, illetve nyújtásának sajátos folyamatát jellemzik. |
| --- | --- |

d)

az igényelt építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának, illetve nyújtásának sajátos folyamata, illetve ezek – a 2. cikk 22. pontjában említett – életciklusának bármely más szakaszához kapcsolódó sajátos folyamat, amennyiben ezek a kritériumok a (4) bekezdéssel összhangban kerültek megállapításra és azok az említett folyamatokban közvetlenül érintett tényezőkre vonatkoznak, továbbá az igényelt építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának, illetve nyújtásának sajátos folyamatát jellemzik.

| d) | az igényelt építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának, illetve nyújtásának sajátos folyamata, illetve ezek – a 2. cikk 22. pontjában említett – életciklusának bármely más szakaszához kapcsolódó sajátos folyamat, amennyiben ezek a kritériumok a (4) bekezdéssel összhangban kerültek megállapításra és azok az említett folyamatokban közvetlenül érintett tényezőkre vonatkoznak, továbbá az igényelt építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának, illetve nyújtásának sajátos folyamatát jellemzik |
| --- | --- |

d)

az igényelt építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának, illetve nyújtásának sajátos folyamata, illetve ezek – a 2. cikk 22. pontjában említett – életciklusának bármely más szakaszához kapcsolódó sajátos folyamat, amennyiben ezek a kritériumok a (4) bekezdéssel összhangban kerültek megállapításra és azok az említett folyamatokban közvetlenül érintett tényezőkre vonatkoznak, továbbá az igényelt építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának, illetve nyújtásának sajátos folyamatát jellemzik

| | okokhoz kapcsolódó kritériumok. |
| --- | --- |

okokhoz kapcsolódó kritériumok.

Indokolás

Pozitív dolog az ajánlatkérő szervre hagyni a döntést a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat és a legalacsonyabb költség között. De továbbra is a hatályos irányelvben szereplő kifejezést („legalacsonyabb ár”) kellene alkalmazni, mivel a legalacsonyabb „költség” mást jelent, mint az „ár”. A „költség” fogalma tágabb, mint az „ár” fogalma. A „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” az a kritérium, amelyet akkor kell alkalmazni, amikor más paramétereket is figyelembe kívánnak venni – mint például az életciklus-költségek paraméterét.

Bizonyos esetekben az ajánlatkérő szerv már a beszerzési dokumentációban megadja a fogyasztói árakat. Minden kétséget kizáróan világosnak kell lennie, hogy erre lehetőség van.

Ez utóbbi kritériummal történő kiegészítés indoka az, hogy az ajánlatkérők bizonyos termékeket és szolgáltatásokat illetően hozzáadott értékkel rendelkezzenek. Ez a hozzáadott érték abban rejlik, hogy a rövid kereskedelmi láncok révén a termékek és a szolgáltatások általában gyorsabban eljuthatnak a beszerző szervekhez, illetve hamarabb és rugalmasabban reagálhatnak azok elvárásaira. Emellett ezen kritérium révén jelentősen javíthatók a környezetvédelmi normák is (rövidebb szállítási utak és tárolási idők, kevesebb kibocsátás), ami végső soron a beszerző szervek és a polgárok számára is előnyös. Ily módon a beszerző szerveknek lehetőségük nyílna arra, hogy a szerződés odaítélésének kritériumai közé emeljenek olyan paramétereket, melyek egyes kategóriák esetében tágabb útmutatást adnak egy meghatározott gazdasági szereplő pályázatát illetően, még jobban megfelelve a közbeszerzési előírásoknak.

Ezen túlmenően nyomatékosan lehetővé kell tenni a szociális szempontok mérlegelését, például azáltal, hogy a foglalkoztatottak esélyegyenlőségét biztosító vállalati politikát, illetve a tartósan munkanélküliek alkalmazását további pontokkal honorálják.

21.   módosítás

COM(2011) 896 final

66. cikk 3. bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága módosítása |
| --- | --- |
| 66. cikk | 66. cikk |
| A tagállamok úgy rendelkezhetnek, hogy a szerződések bizonyos fajtái odaítélésének az (1) bekezdés a) pontjában és a (2) bekezdésben említettek szerint a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlaton kell alapulnia. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága módosítása

66. cikk

66. cikk

A tagállamok úgy rendelkezhetnek, hogy a szerződések bizonyos fajtái odaítélésének az (1) bekezdés a) pontjában és a (2) bekezdésben említettek szerint a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlaton kell alapulnia.

Indokolás

E korszerűsítés célja az, hogy az ajánlatkérő szerveknek és az ajánlattevőknek minél nagyobb rugalmasságot biztosítson. Épp ezért meg kell hagyni az ajánlattevő szervek döntési szabadságát abban, hogy a szerződések odaítélésekor a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot vagy a legkedvezőbb árat részesítik-e előnyben. A tagállamoknak nem szabad ebben a kérdésben megelőlegezniük a helyi szervek saját szükségleteik szerint meghozott döntését. Ráadásul, ha az odaítélés nem történhetne a legkedvezőbb ár alapján, a kisvállalkozások esélyei jelentősen csökkennének a versenyben. A 66. cikk (3) bekezdése új szöveg behelyettesítése nélkül törlendő.

22.   módosítás

COM(2011) 895 final

76. cikk (4) bekezdés

COM(2011) 896 final

66. cikk (4) bekezdés

A szerződés odaítélésének szempontjai

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (4)   Az odaítélési szempontok nem ruházhatnak korlátlan választási szabadságot az ajánlatkérő szervre. E kritériumoknak biztosítaniuk kell a tényleges verseny lehetőségét, és olyan követelményeknek kell hozzájuk kapcsolódniuk, amelyek lehetővé teszik az ajánlattevők által megadott információk hatékony ellenőrzését. Az ajánlatkérő szervnek az ajánlattevők által megadott információk és benyújtott bizonyítékok alapján ténylegesen ellenőriznie kell, hogy az ajánlattevők megfelelnek-e az odaítélési szempontoknak. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(4)   Az odaítélési szempontok nem ruházhatnak korlátlan választási szabadságot az ajánlatkérő szervre. E kritériumoknak biztosítaniuk kell a tényleges verseny lehetőségét, és olyan követelményeknek kell hozzájuk kapcsolódniuk, amelyek lehetővé teszik az ajánlattevők által megadott információk hatékony ellenőrzését. Az ajánlatkérő szervnek az ajánlattevők által megadott információk és benyújtott bizonyítékok alapján ténylegesen ellenőriznie kell, hogy az ajánlattevők megfelelnek-e az odaítélési szempontoknak.

Indokolás

Ez a rendelkezés felesleges. Semmi újat nem tartalmaz, ezért el kellene hagyni. Tartalmilag már szerepel az általános elvekben.

23.   módosítás

COM(2011) 896 final

73. cikk a) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| a) | a 11. cikkben szereplő kivételek már nem alkalmazandók, miután valamely jogi személybe, amelynek a 11. cikk (4) bekezdése szerint szerződést ítéltek oda, bevonódott a magánszféra; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

a)

a 11. cikkben szereplő kivételek már nem alkalmazandók, miután valamely jogi személybe, amelynek a 11. cikk (4) bekezdése szerint szerződést ítéltek oda, bevonódott a magánszféra;

| | |
| --- | --- |

Indokolás

Módosítás az európai bizottsági szövegekben, miután kihúzták a COM(2011) 896 final 11. cikkének (5) bekezdését és a COM(2011) 89521. cikkének (5) bekezdését (7. módosítási javaslat). Ez a körülmény a szerződés odaítélése után már nem érvényesülhet.

24.   módosítás

COM(2011) 895 final

77. cikk

COM(2011) 896 final

67. cikk

Az életciklus-költségek meghatározása

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben az Unió jogalkotási aktus részeként – ideértve az ágazatspecifikus jogszabályok szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat – közös módszert fogad el az életciklus-költségek kiszámítására, ezt a módszert kell alkalmazni, ha a 76. cikk (1) bekezdésében említett odaítélési szempontok között az életciklus-költségek meghatározása is szerepel. | |
| Az említett jogalkotási aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok felsorolása a XV. mellékletben található. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 98. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a lista frissítésének tekintetében, amennyiben új jogszabályok elfogadása, jogszabályok hatályon kívül helyezése vagy módosítása miatt ilyen változtatás szükségesnek bizonyul. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(3)   Amennyiben az Unió jogalkotási aktus részeként – ideértve az ágazatspecifikus jogszabályok szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat – közös módszert fogad el az életciklus-költségek kiszámítására, ezt a módszert kell alkalmazni, ha a 76. cikk (1) bekezdésében említett odaítélési szempontok között az életciklus-költségek meghatározása is szerepel.

Az említett jogalkotási aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok felsorolása a XV. mellékletben található. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 98. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a lista frissítésének tekintetében, amennyiben új jogszabályok elfogadása, jogszabályok hatályon kívül helyezése vagy módosítása miatt ilyen változtatás szükségesnek bizonyul.

Indokolás

Az RB kiáll az Európa 2020 stratégia célkitűzései mellett, és tisztában van a fenntartható, a szociális kérdéseket felelősen kezelő és innovációbarát beszerzések értékével. Üdvözlendő továbbá, hogy az Európai Bizottság arra biztatja az ajánlattevő szervet, hogy vegye figyelembe az életciklus-költségeket is. Jelenleg számos munka folyik e területen, de továbbra is nagy az igény a kérdések tisztázása iránt. Az RB szerint a közös módszer alkalmazására vonatkozó kötelezettség a jelenlegi körülmények között túl messze megy.

25.   módosítás

COM(2011) 895 final

79. cikk

COM(2011) 896 final

69. cikk

Kirívóan alacsony összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatok

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Az ajánlatkérő szerv köteles magyarázatot kérni a gazdasági szereplőktől a felszámított ár vagy költségek tekintetében, ha az alábbi feltételek mindegyike teljesül: | |
| a) | a felszámított ár vagy költség több mint 50 %-kal alacsonyabb, mint a többi ajánlattevő átlagos árai, illetve költségei; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Az ajánlatkérő szerv köteles magyarázatot kérni a gazdasági szereplőktől a felszámított ár vagy költségek tekintetében, ha az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

a)

a felszámított ár vagy költség több mint 50 %-kal alacsonyabb, mint a többi ajánlattevő átlagos árai, illetve költségei;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | a felszámított ár vagy költség több mint 20 %-kal alacsonyabb, mint a második legalacsonyabb ellenértéket tartalmazó ajánlat árai, illetve költségei; |
| --- | --- |

a felszámított ár vagy költség több mint 20 %-kal alacsonyabb, mint a második legalacsonyabb ellenértéket tartalmazó ajánlat árai, illetve költségei;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | legalább öt ajánlatot benyújtottak. |
| --- | --- |

legalább öt ajánlatot benyújtottak.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

(2)   Ha az ajánlatok egyéb okok miatt tűnnek kirívóan alacsony ellenértéket tartalmazónak, az ajánlatkérő szerv akkor is kérhet ilyen magyarázatot.

()   Ha az ajánlatok egyéb okok miatt tűnnek kirívóan alacsony ellenértéket tartalmazónak, az ajánlatkérő szerv akkor is kérhet ilyen magyarázatot.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett magyarázatok mindenekelőtt a következőkkel lehetnek kapcsolatosak:

| a) | az építési módszer, a gyártási folyamat vagy a nyújtott szolgáltatás gazdaságossága; |
| --- | --- |

a)

az építési módszer, a gyártási folyamat vagy a nyújtott szolgáltatás gazdaságossága;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | a választott műszaki megoldások vagy az ajánlattevő számára az építési beruházás kivitelezéséhez, az áruk leszállításához, illetve a szolgáltatásnyújtáshoz rendelkezésre álló kivételesen előnyös feltételek; |
| --- | --- |

a választott műszaki megoldások vagy az ajánlattevő számára az építési beruházás kivitelezéséhez, az áruk leszállításához, illetve a szolgáltatásnyújtáshoz rendelkezésre álló kivételesen előnyös feltételek;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | az ajánlattevő által kínált építési beruházás, áru vagy szolgáltatás eredetisége; |
| --- | --- |

az ajánlattevő által kínált építési beruházás, áru vagy szolgáltatás eredetisége;

| | |
| --- | --- |

d)

| d) | az Unió szociális, munkaügyi vagy környezetvédelmi jogszabályai vagy a XI. mellékletben felsorolt nemzetközi szociális és környezetvédelmi jogi rendelkezések által megállapított kötelezettségek legalább egyenértékű módon történő betartása, vagy ha ezek nem alkalmazandók, az azonos szintű védelmet biztosító rendelkezések betartása; |
| --- | --- |

az Unió szociális, munkaügyi vagy környezetvédelmi jogszabályai vagy a XI. mellékletben felsorolt nemzetközi szociális és környezetvédelmi jogi rendelkezések által megállapított kötelezettségek legalább egyenértékű módon történő betartása, vagy ha ezek nem alkalmazandók, az azonos szintű védelmet biztosító rendelkezések betartása;

| | |
| --- | --- |

e)

| e) | az ajánlattevő állami támogatások megszerzésére vonatkozó lehetősége. |
| --- | --- |

az ajánlattevő állami támogatások megszerzésére vonatkozó lehetősége.

| | |
| --- | --- |

(4)   Az ajánlatkérő szerv az ajánlattevővel folytatott konzultáció útján ellenőrzi a megadott információkat. Csak abban az esetben utasíthatja el az ajánlatot, ha a bizonyíték nem indokolja a felszámított ár vagy költségek alacsony szintjét, figyelembe véve a (3) bekezdésben említett elemeket.

Az ajánlatkérő szerv köteles elutasítani az ajánlatot, ha megállapította, hogy az ajánlat azért tartalmaz kirívóan alacsony ellenszolgáltatást, mert nem tesz eleget az Unió szociális, munkaügyi vagy környezetvédelmi jogszabályai vagy a XI. mellékletben felsorolt nemzetközi szociális és környezetvédelmi jogi rendelkezések által megállapított kötelezettségeknek.

(5)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv megállapítja, hogy az ajánlatban szereplő ellenszolgáltatás azért kirívóan alacsony, mert az ajánlattevő állami támogatáshoz jutott, az ajánlatot pusztán ezen az alapon csak akkor utasíthatja el, ha az ajánlattevővel konzultált, és az ajánlattevő az ajánlatkérő szerv által megállapított kellő időn belül nem tudja bizonyítani, hogy a kérdéses támogatás a Szerződés 107. cikkének értelmében összeegyeztethető volt a belső piaccal. Az ajánlatot ilyen körülmények között elutasító ajánlatkérő szerv köteles erről tájékoztatni a Bizottságot.

(6)   A tagállamok a 88. cikknek megfelelően kötelesek a többi tagállam számára kérésre hozzáférhetővé tenni minden olyan információt, amely a (3) bekezdésben említett minőségi és környezetvédelmi standardoknak való megfelelés bizonyítékaként bemutatott dokumentumokkal kapcsolatos.

Indokolás

A Régiók Bizottság előnyben részesíti a hatályos 2004/18/EK irányelv 55. cikkének megfogalmazását a kirívóan alacsony összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatokat illetően, mivel a javasolt szöveg mind az ajánlattevő szervre, mint az ajánlattevőre nézve adminisztratív terhekkel jár. Ezen túlmenően a javasolt szöveg szükségtelenül szűkíti az ajánlatkérő szerv cselekvési mozgásterét e területen.

26.   módosítás

COM(2011) 895 final

81. cikk

COM(2011) 896 final

71. cikk

Alvállalkozás

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A közbeszerzési dokumentációban az ajánlatkérő szerv kérheti az ajánlattevőtől, illetve valamely tagállam kötelezheti az ajánlatkérő szervet arra, hogy kérje az ajánlattevőtől, hogy ajánlatában jelölje meg a szerződésnek azt a részét, amelyre nézve harmadik személlyel alvállalkozói szerződést kíván kötni, valamint a javasolt alvállalkozókat. | |
| (2)   A tagállamok úgy rendelkezhetnek, hogy az alvállalkozó kérésére - és ha a szerződés jellege azt megengedi - az ajánlatkérő szerv az esedékes kifizetéseket köteles közvetlenül az alvállalkozónak átutalni a fővállalkozó részére teljesített szolgáltatásokért, árukért vagy építési beruházásokért. Ebben az esetben a tagállamok olyan megfelelő mechanizmusokat vezetnek be, amelyek lehetővé teszik, hogy a fővállalkozó kifogást emeljen a jogosulatlan kifizetések ellen. A szóban forgó fizetési módra vonatkozó rendelkezéseket a közbeszerzési dokumentumokban kell meghatározni. | |
| (3)   Az (1) és a (2) bekezdés nem érinti a fő gazdasági szereplő felelősségének a kérdését. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A közbeszerzési dokumentációban az ajánlatkérő szerv kérheti az ajánlattevőtől, illetve valamely tagállam kötelezheti az ajánlatkérő szervet arra, hogy kérje az ajánlattevőtől, hogy ajánlatában jelölje meg a szerződésnek azt a részét, amelyre nézve harmadik személlyel alvállalkozói szerződést kíván kötni, valamint a javasolt alvállalkozókat.

(2)   A tagállamok úgy rendelkezhetnek, hogy az alvállalkozó kérésére - és ha a szerződés jellege azt megengedi - az ajánlatkérő szerv az esedékes kifizetéseket köteles közvetlenül az alvállalkozónak átutalni a fővállalkozó részére teljesített szolgáltatásokért, árukért vagy építési beruházásokért. Ebben az esetben a tagállamok olyan megfelelő mechanizmusokat vezetnek be, amelyek lehetővé teszik, hogy a fővállalkozó kifogást emeljen a jogosulatlan kifizetések ellen. A szóban forgó fizetési módra vonatkozó rendelkezéseket a közbeszerzési dokumentumokban kell meghatározni.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdés nem érinti a fő gazdasági szereplő felelősségének a kérdését.

Indokolás

Az ajánlattevő és az alvállalkozó viszonya a versenyjog és a tagállami szerződési jog hatálya alá esik, amelyeket érintetlenül kellene hagynia ennek az irányelvnek.

Ez a rendelkezés ezen túlmenően homályos jogi helyzetet teremt, ugyanis egy az ajánlatkérő szervnek díjazás ellenében dolgozó alvállalkozó ezáltal már nem alvállalkozónak, hanem vállalkozónak tekintendő. A rendelkezés továbbá megfosztaná az ajánlatkérő szervet attól a lehetőségtől, hogy visszatartsa a fizetést a szerződés szabályszerű teljesítésére várva.

27.   módosítás

COM(2011) 895 final

82. cikk

COM(2011) 896 final

72. cikk

A szerződések módosítása azok tartama alatt

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Ha egy közbeszerzési szerződés rendelkezéseit lényegesen módosítják annak tartama alatt, az a jelen irányelv értelmében a szerződés új odaítélését jelenti, ezért az irányelv rendelkezéseivel összhangban új beszerzési eljárást kíván. | |
| (2)   Egy szerződés módosítása annak tartama alatt akkor tekinthető lényegesnek az (1) bekezdés értelmében, amennyiben a szerződés lényegesen megváltozik az eredetileg megkötött szerződéshez képest. Bármely esetben, a (3) és a (4) bekezdés sérelme nélkül, a módosítás akkor tekinthető lényegesnek, ha az alábbi feltételek valamelyike teljesül: | |
| a) | a módosítás olyan feltételeket vezet be, amelyek alapján - ha az eredeti közbeszerzési eljárás részét képezték volna -, az eredetileg kiválasztott részvételre jelentkezőktől eltérő részvételre jelentkezők kiválasztására vagy a szerződés más ajánlattevőnek történő odaítélésére lett volna lehetőség; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Ha egy közbeszerzési szerződés rendelkezéseit lényegesen módosítják annak tartama alatt, az a jelen irányelv értelmében a szerződés új odaítélését jelenti, ezért az irányelv rendelkezéseivel összhangban új beszerzési eljárást kíván.

(2)   Egy szerződés módosítása annak tartama alatt akkor tekinthető lényegesnek az (1) bekezdés értelmében, amennyiben a szerződés lényegesen megváltozik az eredetileg megkötött szerződéshez képest. Bármely esetben, a (3) és a (4) bekezdés sérelme nélkül, a módosítás akkor tekinthető lényegesnek, ha az alábbi feltételek valamelyike teljesül:

a)

a módosítás olyan feltételeket vezet be, amelyek alapján - ha az eredeti közbeszerzési eljárás részét képezték volna -, az eredetileg kiválasztott részvételre jelentkezőktől eltérő részvételre jelentkezők kiválasztására vagy a szerződés más ajánlattevőnek történő odaítélésére lett volna lehetőség;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | a módosítás a vállalkozó javára megváltoztatja a szerződés gazdasági egyensúlyát; |
| --- | --- |

a módosítás a vállalkozó javára megváltoztatja a szerződés gazdasági egyensúlyát;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | a módosítás jelentősen megváltoztatja a szerződés hatályát, amely így olyan árukat, szolgáltatásokat és építési beruházásokat is magában foglal, amelyek eredetileg nem szerepeltek benne. |
| --- | --- |

a módosítás jelentősen megváltoztatja a szerződés hatályát, amely így olyan árukat, szolgáltatásokat és építési beruházásokat is magában foglal, amelyek eredetileg nem szerepeltek benne.

| | |
| --- | --- |

(3)   A szerződéses partner felváltása az (1) bekezdés értelmében lényeges módosításnak tekintendő.

Ugyanakkor az első albekezdés nem érvényes abban az esetben, ha az eredeti vállalkozó helyébe egyetemes vagy részleges jogutódlás révén, vállalati átszervezési műveleteket vagy fizetésképtelenséget követően egy másik gazdasági szereplő lép, amely megfelel az eredetileg megállapított minőségi kiválasztási szempontoknak, feltéve, hogy ezzel nem jár együtt a szerződés egyéb lényeges módosítása, és hogy ez nem a jelen irányelv alkalmazásának megkerülését célozza.

(4)   Azokban az esetekben, amikor a módosítás értéke pénzben kifejezhető, a módosítás nem tekintendő lényegesnek az (1) bekezdés értelmében, ha annak értéke nem haladja meg a 4. cikkben megállapított értékhatárokat, és ha az eredeti szerződés árának 5 %-ánál kevesebb, feltéve, hogy a módosítás nem változtatja meg a szerződés általános jellegét. Több egymást követő módosítás megvalósítása esetén ezt az értéket az egymást követő módosítások együttes értéke alapján kell megállapítani.

(5)   A szerződésmódosítások nem tekintendők lényegesnek az (1) bekezdés értelmében, ha a közbeszerzési dokumentumokban világos, pontos és egyértelmű felülvizsgálati záradékokban vagy választási lehetőségekben rendelkeztek róluk. Ezek a záradékok megállapítják a lehetséges módosítások és opciók hatályát és jellegét, valamint azokat a feltételeket, amelyek esetén ezek alkalmazhatók. Olyan módosításokról és opciókról nem rendelkeznek, amelyek megváltoztatnák a szerződés általános jellegét.

(6)   Az (1) bekezdéstől eltérően nincs szükség új közbeszerzési eljárásra a lényeges módosítások esetében, ha az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | olyan körülmények miatt merült fel a módosítás igénye, amelyet egy kellő gondossággal eljáró ajánlatkérő szerv nem láthatott előre; |
| --- | --- |

a)

olyan körülmények miatt merült fel a módosítás igénye, amelyet egy kellő gondossággal eljáró ajánlatkérő szerv nem láthatott előre;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | a módosítás nem változtatja meg a szerződés általános jellegét; |
| --- | --- |

a módosítás nem változtatja meg a szerződés általános jellegét;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | az esetleges áremelkedés nem haladja meg az eredeti szerződés értékének 50 %-át. |
| --- | --- |

az esetleges áremelkedés nem haladja meg az eredeti szerződés értékének 50 %-át.

| | |
| --- | --- |

Az ajánlatkérő szervek kötelesek ezekről a módosításokról hirdetményt közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A hirdetményeknek a VI. melléklet G. részében meghatározott információt kell tartalmazniuk, és a 49. cikk rendelkezéseinek megfelelően kell őket közzétenni.

(7)   Az ajánlatkérő szervek az alábbi esetekben nem vehetik igénybe a szerződés módosításának eszközét:

| a) | amennyiben a módosítások célja a vállalkozó teljesítményében jelentkező olyan hiányosságok, illetve e hiányosságok olyan következményeinek orvoslása, amelyek a szerződéses kötelezettségek végrehajtása révén orvosolhatók; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a módosítások célja a vállalkozó teljesítményében jelentkező olyan hiányosságok, illetve e hiányosságok olyan következményeinek orvoslása, amelyek a szerződéses kötelezettségek végrehajtása révén orvosolhatók;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | amennyiben a módosítások célja az áringadozásból eredő olyan árnövekedési kockázatok kompenzálása, amelyekre a vállalkozó fedezeti ügyletet kötött. |
| --- | --- |

amennyiben a módosítások célja az áringadozásból eredő olyan árnövekedési kockázatok kompenzálása, amelyekre a vállalkozó fedezeti ügyletet kötött.

| | |
| --- | --- |

Indokolás

A hatályos irányelvek tartalmazzák a beszerzések lefolytatására vonatkozó eljárási szabályokat. Nem rendelkeznek a folyamatban levő szerződések módosításáról, és ennek az új irányelvekben is így kellene maradnia. Máskülönben szükségtelen adminisztrációs terheket rovunk az ajánlatkérő szervekre, és korlátozzuk a rugalmasságot. Amennyiben az Európai Bizottság a vonatkozó ítélkezési gyakorlatról szeretne tájékoztatni, akkor annak az értelmező közlemény lenne a legalkalmasabb formája.

28.   módosítás

COM(2011) 896 final

83. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága módosítása |
| --- | --- |
| 83. cikk | 83. cikk |
| A 89/665/EGK tanácsi irányelvvel összhangban a tagállamok kötelesek az ajánlatkérő szervek által hozott határozatok felülvizsgálatára alkalmazott rendszert kiegészítő, hatékony, elérhető és átlátható mechanizmusok útján biztosítani a jelen irányelv helyes alkalmazását. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága módosítása

83. cikk

83. cikk

A 89/665/EGK tanácsi irányelvvel összhangban a tagállamok kötelesek az ajánlatkérő szervek által hozott határozatok felülvizsgálatára alkalmazott rendszert kiegészítő, hatékony, elérhető és átlátható mechanizmusok útján biztosítani a jelen irányelv helyes alkalmazását.

Indokolás

Fölösleges külön megemlíteni egy irányelvben, hogy azt helyesen kell alkalmazni. Az ajánlatkérő szervek döntéseinek ellenőrzésére szolgáló meglévő rendszerek elegendőek. Nem felelne meg az egyszerűsítés és a rugalmasabbá tétel szellemének, ha új, fölösleges struktúrákat hoznánk létre.

29.   módosítás

COM(2011) 895 final

93. cikk

COM(2011) 896 final

84. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 84. cikk | |
| Közfelügyelet | |
| (1)   A tagállamoknak ki kell jelölniük egy független testületet, amely a végrehajtási tevékenységek koordinálásáért és felügyeletéért felel (a továbbiakban: „a felügyeleti testület”). A tagállamok a kijelölt szervről tájékoztatják a Bizottságot. | |
| A szóban forgó felügyelet minden ajánlatkérő szervre kiterjed. | |
| (2)   A végrehajtási tevékenységekben részt vevő illetékes hatóságokat az összeférhetetlenség elkerülésével kell megszervezni. A közfelügyeleti rendszernek átláthatónak kell lennie. E célból az iránymutatást és véleményeket tartalmazó dokumentumokat, valamint a jelen irányelvben lefektetett szabályok végrehajtását és alkalmazását bemutató éves beszámolót közzé kell tenni. | |
| Az éves beszámolónak tartalmaznia kell a következőket: | |
| a) | a kis- és középvállalkozások (kkv-k) közbeszerzésekkel kapcsolatos sikerességének arányát; amennyiben ez az arány 50 %-nál alacsonyabb a kkv-knak odaítélt szerződések értékét tekintve, a beszámolónak tartalmaznia kell egy elemzést ennek okairól; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

84. cikk

Közfelügyelet

(1)   A tagállamoknak ki kell jelölniük egy független testületet, amely a végrehajtási tevékenységek koordinálásáért és felügyeletéért felel (a továbbiakban: „a felügyeleti testület”). A tagállamok a kijelölt szervről tájékoztatják a Bizottságot.

A szóban forgó felügyelet minden ajánlatkérő szervre kiterjed.

(2)   A végrehajtási tevékenységekben részt vevő illetékes hatóságokat az összeférhetetlenség elkerülésével kell megszervezni. A közfelügyeleti rendszernek átláthatónak kell lennie. E célból az iránymutatást és véleményeket tartalmazó dokumentumokat, valamint a jelen irányelvben lefektetett szabályok végrehajtását és alkalmazását bemutató éves beszámolót közzé kell tenni.

Az éves beszámolónak tartalmaznia kell a következőket:

a)

a kis- és középvállalkozások (kkv-k) közbeszerzésekkel kapcsolatos sikerességének arányát; amennyiben ez az arány 50 %-nál alacsonyabb a kkv-knak odaítélt szerződések értékét tekintve, a beszámolónak tartalmaznia kell egy elemzést ennek okairól;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | átfogó rálátást kell biztosítania a fenntartható beszerzési politikák végrehajtására, többek között azon eljárások tekintetében, amelyek figyelembe veszik a környezetvédelmi és a társadalmi befogadással kapcsolatos megfontolásokat - ideértve a fogyatékkal élők hozzáférését is -, vagy támogatják az innovációt; |
| --- | --- |

átfogó rálátást kell biztosítania a fenntartható beszerzési politikák végrehajtására, többek között azon eljárások tekintetében, amelyek figyelembe veszik a környezetvédelmi és a társadalmi befogadással kapcsolatos megfontolásokat - ideértve a fogyatékkal élők hozzáférését is -, vagy támogatják az innovációt;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | információt a közbeszerzési szabályok uniós költségvetésre hatással lévő megsértésének e cikk (3)–(5) bekezdésével összhangban történő monitoringjáról és nyomon követéséről; |
| --- | --- |

információt a közbeszerzési szabályok uniós költségvetésre hatással lévő megsértésének e cikk (3)–(5) bekezdésével összhangban történő monitoringjáról és nyomon követéséről;

| | |
| --- | --- |

d)

| d) | központosított adatokkal kell szolgálnia a csalás, a korrupció, az összeférhetetlenség és a közbeszerzés területén megvalósult egyéb súlyos szabálytalanságok bejelentett eseteiről is, ideértve az uniós társfinanszírozásban részesülő projekteket érintő szabálytalanságokat is. |
| --- | --- |

központosított adatokkal kell szolgálnia a csalás, a korrupció, az összeférhetetlenség és a közbeszerzés területén megvalósult egyéb súlyos szabálytalanságok bejelentett eseteiről is, ideértve az uniós társfinanszírozásban részesülő projekteket érintő szabálytalanságokat is.

| | |
| --- | --- |

(3)   A felügyeleti testület az alábbi feladatokért felel:

| a) | a közbeszerzési szabályoknak az ajánlatkérő szervek, különösen a központi beszerző szervek által történő alkalmazásának és az ehhez kapcsolódó gyakorlatnak a felügyelete; |
| --- | --- |

a)

a közbeszerzési szabályoknak az ajánlatkérő szervek, különösen a központi beszerző szervek által történő alkalmazásának és az ehhez kapcsolódó gyakorlatnak a felügyelete;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | jogi tanácsadás az ajánlatkérő szerveknek a közbeszerzési szabályok és elvek értelmezésével, valamint a közbeszerzési szabályok konkrét esetekben való alkalmazásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

jogi tanácsadás az ajánlatkérő szerveknek a közbeszerzési szabályok és elvek értelmezésével, valamint a közbeszerzési szabályok konkrét esetekben való alkalmazásával kapcsolatban;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | saját kezdeményezésű véleménynyilvánítás és iránymutatás a közbeszerzési szabályok értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos közérdekű kérdésekben, az ismétlődő kérdésekben és a közbeszerzési szabályok alkalmazásához kapcsolódó rendszeres problémák terén, a jelen irányelv rendelkezéseit és az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát figyelembe véve; |
| --- | --- |

saját kezdeményezésű véleménynyilvánítás és iránymutatás a közbeszerzési szabályok értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos közérdekű kérdésekben, az ismétlődő kérdésekben és a közbeszerzési szabályok alkalmazásához kapcsolódó rendszeres problémák terén, a jelen irányelv rendelkezéseit és az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát figyelembe véve;

| | |
| --- | --- |

d)

| d) | átfogó és gyakorlati figyelmeztetőrendszerek létrehozása és alkalmazása a közbeszerzéssel kapcsolatos csalás, korrupció, összeférhetetlenség és más súlyos szabálytalanságok megelőzésére, felderítésére és az ilyen esetekről való megfelelő jelentéskészítésre; |
| --- | --- |

átfogó és gyakorlati figyelmeztetőrendszerek létrehozása és alkalmazása a közbeszerzéssel kapcsolatos csalás, korrupció, összeférhetetlenség és más súlyos szabálytalanságok megelőzésére, felderítésére és az ilyen esetekről való megfelelő jelentéskészítésre;

| | |
| --- | --- |

e)

| e) | az illetékes nemzeti intézmények - ideértve a vizsgálati hatóságokat is - figyelmének felhívása az egyes észlelt jogsértésekre és a rendszeresen előforduló problémákra; |
| --- | --- |

az illetékes nemzeti intézmények - ideértve a vizsgálati hatóságokat is - figyelmének felhívása az egyes észlelt jogsértésekre és a rendszeresen előforduló problémákra;

| | |
| --- | --- |

f)

| f) | az állampolgárok és a vállalkozások által a közbeszerzési szabályok konkrét esetekben történő alkalmazásával kapcsolatban benyújtott kifogások kivizsgálása, és az elemzés továbbítása az illetékes ajánlatkérő szerveknek, amelyek azt döntéseik során kötelesek figyelembe venni, illetve amennyiben nem követik az elemzést, meg kell indokolniuk annak mellőzését; |
| --- | --- |

az állampolgárok és a vállalkozások által a közbeszerzési szabályok konkrét esetekben történő alkalmazásával kapcsolatban benyújtott kifogások kivizsgálása, és az elemzés továbbítása az illetékes ajánlatkérő szerveknek, amelyek azt döntéseik során kötelesek figyelembe venni, illetve amennyiben nem követik az elemzést, meg kell indokolniuk annak mellőzését;

| | |
| --- | --- |

g)

| g) | a nemzeti bíróságok és hatóságok által azt követően hozott határozatok figyelemmel kísérése, hogy az Európai Unió Bíróságának a Szerződés 267. cikke alapján hozott döntése, illetve az Európai Számvevőszék megállapításai szerint megsértették az Unió közbeszerzési szabályait az Unió által társfinanszírozott projektekkel kapcsolatban; a felügyeleti testület az uniós közbeszerzési szabályok minden olyan megsértéséről jelentést tesz az Európai Csalás Elleni Hivatalnak, amelyek az Európai Unió által közvetlenül vagy közvetve finanszírozott szerződésekhez kapcsolódnak. |
| --- | --- |

a nemzeti bíróságok és hatóságok által azt követően hozott határozatok figyelemmel kísérése, hogy az Európai Unió Bíróságának a Szerződés 267. cikke alapján hozott döntése, illetve az Európai Számvevőszék megállapításai szerint megsértették az Unió közbeszerzési szabályait az Unió által társfinanszírozott projektekkel kapcsolatban; a felügyeleti testület az uniós közbeszerzési szabályok minden olyan megsértéséről jelentést tesz az Európai Csalás Elleni Hivatalnak, amelyek az Európai Unió által közvetlenül vagy közvetve finanszírozott szerződésekhez kapcsolódnak.

| | |
| --- | --- |

Az e) pontban említett feladatok nem sérthetik a jogorvoslati jognak a nemzeti jog vagy a 89/665/EGK irányelv által létrehozott rendszer szerinti gyakorlását.

A tagállamok felhatalmazzák a felügyeleti testületet, hogy a nyomon követési és tanácsadói tevékenysége során észlelt jogsértések tekintetében az ajánlatkérő szervek által hozott határozatok felülvizsgálata végett a nemzeti jog szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz fordulhassanak.

(4)   A felügyeleti testület – a Bizottság által a tagállamokkal folytatott kommunikációra és a velük fenntartott kapcsolatra vonatkozóan létrehozott általános eljárások és munkamódszerek sérelme nélkül – különleges kapcsolattartó pontként működik a Bizottság számára, amikor az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317. cikke alapján figyelemmel kíséri az uniós jog alkalmazását és az uniós költségvetés végrehajtását. A felügyeleti testület jelentést tesz a Bizottságnak a jelen irányelv minden olyan megsértéséről, amely az Unió által közvetve vagy közvetlenül finanszírozott szerződések odaítélésére irányuló beszerzési eljárás során következik be.

Különösen olyan egyedi eseteket utalhat a Bizottság a felügyeleti testület elé, amelyekben még nem kötötték meg a szerződést, vagy még lehetőség van felülvizsgálati eljárás lefolytatására. Azokkal a megfigyelési tevékenységekkel is megbízhatja a felügyeleti testületet, amelyek ahhoz szükségesek, hogy biztosítsák azon intézkedések végrehajtását, amelyek a tagállamokat az uniós közbeszerzési szabályok és a Bizottság által meghatározott elvek megsértésének orvoslására kötelezik.

A Bizottság előírhatja a felügyeleti szerv számára, hogy elemezze az uniós közbeszerzési szabályoknak az uniós költségvetésből társfinanszírozott projekteket érintő állítólagos megsértését. A Bizottság megbízhatja a felügyeleti testületet bizonyos esetek nyomon követésével, valamint annak biztosításával, hogy az uniós közbeszerzési szabályoknak a társfinanszírozott projekteket érintő megszegése kapcsán a nemzeti hatóságok meghozzák a megfelelő lépéseket – a nemzeti hatóságok kötelesek lesznek követni a felügyeleti testület utasításait.

(5)   A felügyeleti testület által annak biztosítása érdekében elvégzett nyomozási és végrehajtási cselekmények, hogy az ajánlatkérő szervek döntései összhangban legyenek a jelen irányelvvel és a Szerződés elveivel, nem helyettesíthetik, illetve nem érinthetik a Bizottság intézményes szerepét mint a Szerződés védelmezője. Ha a Bizottság úgy dönt, hogy egy egyedi ügyet a (4) bekezdés szerint a testület elé utal, fenntartja a beavatkozás jogát a Szerződés által ráruházott hatáskörrel összhangban.

(6)   Az ajánlatkérő szervek eljuttatják a nemzeti felügyeleti testülethez a megkötött szerződések teljes szövegét, amennyiben az adott szerződés értéke legalább:

| a) | 1 000 000 EUR az árubeszerzésre vagy szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében; |
| --- | --- |

a)

1 000 000 EUR az árubeszerzésre vagy szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | 10 000 000 EUR az építési beruházások esetében. |
| --- | --- |

10 000 000 EUR az építési beruházások esetében.

| | |
| --- | --- |

(7)   Az információhoz való hozzáférést szabályozó nemzeti jogszabályok sérelme nélkül és az adatvédelemről szóló nemzeti és uniós jogszabályokkal összhangban, a felügyeleti testület írásos kérésre díjmentesen teljes körű és korlátlan, közvetlen hozzáférést biztosít a (6) bekezdésben említett megkötött szerződésekhez. A szerződések egyes részeihez való hozzáférés megtagadható, amennyiben azok nyilvánosságra hozatala akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel, vagy sértené – magán vagy állami tulajdonú – gazdasági szereplők törvényes üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.

A közzétehető részekhez való hozzáférést ésszerű időn belül és a kérelem dátumától számított legfeljebb 45 napon belül kell biztosítani.

A valamely szerződéshez hozzáférést kérő jelentkezőnek nem kell bizonyítania, hogy közvetlen vagy közvetett kapcsolat fűzi az adott szerződéshez. Az információ címzettje számára lehetővé kell tenni annak nyilvánosságra hozatalát.

(8)   A (2) bekezdésben említett éves beszámolónak tartalmaznia kell a felügyeleti testület által az (1)-(7) bekezdés szerint elvégzett tevékenységekről szóló összefoglalást.

(   .

Indokolás

Egyértelműen megsérti a szubszidiaritási elvét az a követelés, hogy hozzanak létre nemzeti felügyeleti testületeket, amelyeknek át kell adni a szerződéseket. A tagállamok felelősek közigazgatásuk megszervezéséért. A közbeszerzési jog betartásának tagállami ellenőrzése a nemzeti bíróságok, felügyeleti és ellenőrző szervek feladata. Ezen túlmenően a szabályok további adminisztrációs terhekkel sújtják az ajánlatkérő szerveket.

30.   módosítás

COM(2011) 896 final

85. cikk, első bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága módosítása |
| --- | --- |
| 85. cikk | 85. cikk |
| Az ajánlatkérő szerv valamennyi szerződésről vagy keretmegállapodásról és minden olyan esetben, amikor dinamikus beszerzési rendszert hoznak létre, írásbeli jelentést készít, amelynek legalább a következőket kell tartalmaznia: | |
| a) | az ajánlatkérő szerv neve és címe, a szerződés, a keretmegállapodás vagy a dinamikus beszerzési rendszer tárgya és értéke; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága módosítása

85. cikk

85. cikk

Az ajánlatkérő szerv valamennyi szerződésről vagy keretmegállapodásról és minden olyan esetben, amikor dinamikus beszerzési rendszert hoznak létre, írásbeli jelentést készít, amelynek legalább a következőket kell tartalmaznia:

a)

az ajánlatkérő szerv neve és címe, a szerződés, a keretmegállapodás vagy a dinamikus beszerzési rendszer tárgya és értéke;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | a sikeres jelentkezők vagy ajánlattevők neve és kiválasztásuk indokai; |
| --- | --- |

a sikeres jelentkezők vagy ajánlattevők neve és kiválasztásuk indokai;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | az elutasított jelentkezők vagy ajánlattevők neve és elutasításuk indokai; |
| --- | --- |

az elutasított jelentkezők vagy ajánlattevők neve és elutasításuk indokai;

| | |
| --- | --- |

d)

| d) | a kirívóan alacsony ellenszolgáltatást tartalmazónak minősített ajánlatok elutasításának indokai; |
| --- | --- |

a kirívóan alacsony ellenszolgáltatást tartalmazónak minősített ajánlatok elutasításának indokai;

| | |
| --- | --- |

e)

| e) | a sikeres ajánlattevő neve, ajánlata kiválasztásának indokai, és – ha ismeretes – a szerződésnek vagy a keretmegállapodásnak az a része, amelyre nézve a sikeres ajánlattevő harmadik személlyel szerződést kíván kötni; |
| --- | --- |

a sikeres ajánlattevő neve, ajánlata kiválasztásának indokai, és – ha ismeretes – a szerződésnek vagy a keretmegállapodásnak az a része, amelyre nézve a sikeres ajánlattevő harmadik személlyel szerződést kíván kötni;

| | |
| --- | --- |

f)

| f) | hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárások esetében a 30. cikkben említett körülmények, amelyek indokolják a szóban forgó eljárás alkalmazását; |
| --- | --- |

hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárások esetében a 30. cikkben említett körülmények, amelyek indokolják a szóban forgó eljárás alkalmazását;

| | |
| --- | --- |

g)

| g) | amennyiben szükséges, annak indokolása, hogy az ajánlatkérő szerv miért döntött úgy, hogy nem ítéli oda a szerződést vagy a keretmegállapodást, illetve nem hoz létre dinamikus beszerzési rendszert; |
| --- | --- |

amennyiben szükséges, annak indokolása, hogy az ajánlatkérő szerv miért döntött úgy, hogy nem ítéli oda a szerződést vagy a keretmegállapodást, illetve nem hoz létre dinamikus beszerzési rendszert;

| | |
| --- | --- |

h)

| h) | adott esetben az észlelt összeférhetetlenségi esetek és az ezzel kapcsolatban hozott intézkedések. |
| --- | --- |

adott esetben az észlelt összeférhetetlenségi esetek és az ezzel kapcsolatban hozott intézkedések.

| | |
| --- | --- |

Indokolás

Az itt bevezetni kívánt dokumentációs kötelezettségek aránytalanul megterhelnék a helyi önkormányzatokat, ráadásul anélkül, hogy bármilyen előrelépést jelentenének. A reform célja éppen hogy a fölösleges dokumentációs kötelezettségek leépítése, nem pedig újabb bürokratikus eljárások bevezetése.

31.   módosítás

COM(2011) 896 final

85. cikk – utolsó két bekezdés

A szerződések odaítélési eljárásaira vonatkozó egyedi jelentések

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 85. cikk
  A szerződések odaítélési eljárásaira vonatkozó egyedi jelentések | 85. cikk |
| Az ajánlatkérő szerv dokumentálja az összes közbeszerzési eljárás menetét, függetlenül attól, hogy az eljárásokat elektronikus úton folytatják-e le. Ebből a célból az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési eljárás valamennyi szakaszát dokumentálja, ideértve a gazdasági szereplőkkel folytatott kommunikációt és a belső tanácskozásokat, az ajánlatok elkészítését, az esetleges párbeszédet vagy tárgyalást, a kiválasztást és a szerződés odaítélését. | |
| Ha a Bizottság vagy a nemzeti felügyeleti testület kéri, tájékoztatni kell őket a jelentésről vagy annak főbb elemeiről. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

85. cikk

A szerződések odaítélési eljárásaira vonatkozó egyedi jelentések

85. cikk

Az ajánlatkérő szerv dokumentálja az összes közbeszerzési eljárás menetét, függetlenül attól, hogy az eljárásokat elektronikus úton folytatják-e le. Ebből a célból az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési eljárás valamennyi szakaszát dokumentálja, ideértve a gazdasági szereplőkkel folytatott kommunikációt és a belső tanácskozásokat, az ajánlatok elkészítését, az esetleges párbeszédet vagy tárgyalást, a kiválasztást és a szerződés odaítélését.

Ha a Bizottság vagy a nemzeti felügyeleti testület kéri, tájékoztatni kell őket a jelentésről vagy annak főbb elemeiről.

Indokolás

A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a 2004/18/EK irányelv jelenlegi 43. cikkében szereplő jelentéstételi rendszer előnyben részesítendő az itt javasolttal szemben, mivel egyszerűsíti az ajánlatkérő szerv adminisztrációs munkáját.

32.   módosítás

COM(2011) 895 final

95. cikk

COM(2011) 896 final

86. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Nemzeti jelentéstétel és az ajánlatkérő szervek listái | |
| (1)   A 84. cikknek megfelelően létrehozott vagy kijelölt szervek legkésőbb a következő év október hónapjának 31. napjáig minden évről végrehajtási és statisztikai jelentést küldenek a Bizottságnak egy szabvány-formanyomtatvány alapján. | |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett jelentésnek legalább a következő adatokat kell tartalmaznia: | |
| a) | egy olyan teljes és naprakész listát, amely tartalmazza az összes központi kormányzati szervet, központi szint alatti ajánlatkérő szervet és közjogi intézményt - beleértve a közbeszerzési szerződéseket vagy keretmegállapodásokat odaítélő, központi szint alatti hatóságokat és az ajánlatkérő szervek társulásait is -, és amely minden egyes hatóság mellett feltünteti annak egyedi azonosítószámát, ha a nemzeti jog ilyen számról rendelkezik; a listát csoportosítani kell a hatóságok típusa szerint; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Nemzeti jelentéstétel és az ajánlatkérő szervek listái

(1)   A 84. cikknek megfelelően létrehozott vagy kijelölt szervek legkésőbb a következő év október hónapjának 31. napjáig minden évről végrehajtási és statisztikai jelentést küldenek a Bizottságnak egy szabvány-formanyomtatvány alapján.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jelentésnek legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:

a)

egy olyan teljes és naprakész listát, amely tartalmazza az összes központi kormányzati szervet, központi szint alatti ajánlatkérő szervet és közjogi intézményt - beleértve a közbeszerzési szerződéseket vagy keretmegállapodásokat odaítélő, központi szint alatti hatóságokat és az ajánlatkérő szervek társulásait is -, és amely minden egyes hatóság mellett feltünteti annak egyedi azonosítószámát, ha a nemzeti jog ilyen számról rendelkezik; a listát csoportosítani kell a hatóságok típusa szerint;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | az összes központi beszerző szervet tartalmazó teljes és naprakész listát; |
| --- | --- |

az összes központi beszerző szervet tartalmazó teljes és naprakész listát;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | a jelen irányelv 4. cikkében megállapított értékhatárokat túllépő szerződések esetében: |
| --- | --- |

a jelen irányelv 4. cikkében megállapított értékhatárokat túllépő szerződések esetében:

| | |
| --- | --- |

a)

| a) | az odaítélt szerződések számát és értékét a hatóságok minden típusa esetében az eljárás szerinti bontásban, illetve a CPV-nómenklatúra szerinti felosztás által meghatározott építési beruházások, áruk és szolgáltatások szerinti bontásban; |
| --- | --- |

az odaítélt szerződések számát és értékét a hatóságok minden típusa esetében az eljárás szerinti bontásban, illetve a CPV-nómenklatúra szerinti felosztás által meghatározott építési beruházások, áruk és szolgáltatások szerinti bontásban;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | ha a szerződés megkötése a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás szerint történt, az i. alpontban említett adatokat a 30. cikkben említett körülmények szerinti bontásban is meg kell adni, és az odaítélt szerződések számát és értékét a sikeres vállalkozó tagállama, illetve harmadik országa szerint kell meghatározni; |
| --- | --- |

ha a szerződés megkötése a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás szerint történt, az i. alpontban említett adatokat a 30. cikkben említett körülmények szerinti bontásban is meg kell adni, és az odaítélt szerződések számát és értékét a sikeres vállalkozó tagállama, illetve harmadik országa szerint kell meghatározni;

| | |
| --- | --- |

d)

| d) | minden olyan szerződés esetében, amely a jelen irányelv 4. cikkében megállapított értékhatárok alatt marad, viszont a jelen irányelv hatálya alá tartozna, ha az értéke meghaladná az adott értékhatárt, az odaítélt szerződések számát és értékét a hatóságok egyes típusai szerinti bontásban. |
| --- | --- |

minden olyan szerződés esetében, amely a jelen irányelv 4. cikkében megállapított értékhatárok alatt marad, viszont a jelen irányelv hatálya alá tartozna, ha az értéke meghaladná az adott értékhatárt, az odaítélt szerződések számát és értékét a hatóságok egyes típusai szerinti bontásban.

| | |
| --- | --- |

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 89. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. melléklet módosítására az ajánlatkérő szervek listájának a tagállamoktól kapott értesítések alapján történő frissítése céljából, ha az ilyen jellegű módosítások szükségesnek bizonyulnak az ajánlatkérő szervek helyes azonosításához.

A Bizottság tájékoztatás céljából rendszeresen közzéteheti az Európai Unió Hivatalos Lapjában a közjogi intézményeknek a (2) bekezdés a) pontja szerint továbbított jegyzékét.

(4)   A tagállamok kötelesek információt szolgáltatni a Bizottságnak a jelen irányelv végrehajtásához, felügyeletéhez és kikényszerítéséhez kapcsolódó intézményi szervezetükről, valamint az uniós közbeszerzési szabályok végrehajtásával kapcsolatos iránymutatás, illetve segítségnyújtás, vagy a szabályok végrehajtásának kihívásaira való reagálás érdekében tett nemzeti kezdeményezésekről.

(5)   A Bizottság kialakítja az (1) bekezdésben említett éves végrehajtási és statisztikai jelentés szabvány-formanyomtatványát. A végrehajtási jogi aktusokat a 91. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(

Indokolás

A javasolt rendelkezéseket ajánlatos elhagyni. Rendkívül nagy adminisztratív többletteher hárulna azokra a szervekre, amelyeknek mindezeket az információkat össze kell gyűjteniük, valamint az ajánlatkérő szervekre is, amelyeknek azokat rendelkezésre kell bocsátaniuk.

33.   módosítás

COM(2011) 895 final

96. cikk

COM(2011) 896 final

87. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Segítségnyújtás az ajánlatkérő szerveknek és a vállalkozásoknak | |
| (1)   A tagállamok kötelesek az ajánlatkérő szervek számára technikai támogatási struktúrákat elérhetővé tenni a beszerzési eljárások előkészítése és megvalósítása során, jogi és gazdasági tanács, iránymutatás és segítség nyújtása érdekében. A tagállamok ezenkívül kötelesek gondoskodni arról, hogy minden ajánlatkérő szerv megfelelő segítséget és tanácsot kaphasson az egyedi kérdésekkel kapcsolatban. | |
| (2)   A gazdasági szereplők - különösen a kkv-k - közbeszerzéshez való hozzáférésének javítása céljából, valamint a jelen irányelvben szereplő rendelkezések pontos értelmezésének megkönnyítése érdekében a tagállamok kötelesek biztosítani, hogy megfelelő segítség álljon rendelkezésre, ideértve az elektronikus utat és az üzleti segítségnyújtásra szolgáló meglévő hálózatok alkalmazását. | |
| (3)   A valamely más tagállam közbeszerzési eljárásában részt venni kívánó gazdasági szereplők számára egyedi igazgatási támogatást kell biztosítani. Ennek a támogatásnak legalább az érintett tagállam közigazgatási követelményeire, valamint az elektronikus beszerzéssel kapcsolatos lehetséges kötelezettségekre ki kell terjednie. A tagállamok gondoskodnak róla, hogy az érdekelt gazdasági szereplők könnyen hozzáférhessenek az építési beruházás kivitelezése, illetve a szolgáltatás teljesítése szerinti tagállamban, régióban vagy településen hatályos, adózási, környezetvédelmi, szociális és munkajogi kötelezettségekre vonatkozó megfelelő információhoz, amelyeket az építési területen végzendő építési munkákra, illetve a szerződés teljesítése során nyújtott szolgáltatásokra alkalmazni kell. | |
| (4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés értelmében a tagállamok kijelölhetnek egy vagy több szervet vagy igazgatási struktúrát. A tagállamok gondoskodnak az e szervek és struktúrák közötti megfelelő koordinációról. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Segítségnyújtás az ajánlatkérő szerveknek és a vállalkozásoknak

(1)   A tagállamok kötelesek az ajánlatkérő szervek számára technikai támogatási struktúrákat elérhetővé tenni a beszerzési eljárások előkészítése és megvalósítása során, jogi és gazdasági tanács, iránymutatás és segítség nyújtása érdekében. A tagállamok ezenkívül kötelesek gondoskodni arról, hogy minden ajánlatkérő szerv megfelelő segítséget és tanácsot kaphasson az egyedi kérdésekkel kapcsolatban.

(2)   A gazdasági szereplők - különösen a kkv-k - közbeszerzéshez való hozzáférésének javítása céljából, valamint a jelen irányelvben szereplő rendelkezések pontos értelmezésének megkönnyítése érdekében a tagállamok kötelesek biztosítani, hogy megfelelő segítség álljon rendelkezésre, ideértve az elektronikus utat és az üzleti segítségnyújtásra szolgáló meglévő hálózatok alkalmazását.

(3)   A valamely más tagállam közbeszerzési eljárásában részt venni kívánó gazdasági szereplők számára egyedi igazgatási támogatást kell biztosítani. Ennek a támogatásnak legalább az érintett tagállam közigazgatási követelményeire, valamint az elektronikus beszerzéssel kapcsolatos lehetséges kötelezettségekre ki kell terjednie. A tagállamok gondoskodnak róla, hogy az érdekelt gazdasági szereplők könnyen hozzáférhessenek az építési beruházás kivitelezése, illetve a szolgáltatás teljesítése szerinti tagállamban, régióban vagy településen hatályos, adózási, környezetvédelmi, szociális és munkajogi kötelezettségekre vonatkozó megfelelő információhoz, amelyeket az építési területen végzendő építési munkákra, illetve a szerződés teljesítése során nyújtott szolgáltatásokra alkalmazni kell.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés értelmében a tagállamok kijelölhetnek egy vagy több szervet vagy igazgatási struktúrát. A tagállamok gondoskodnak az e szervek és struktúrák közötti megfelelő koordinációról.

Indokolás

Az ajánlatkérő szervek nemzeti szintű támogatása a tagállamok ügye, ezért törölni kell ezt a cikket. Egyszerűbb közbeszerzési előírások esetén egyébiránt valószínűleg kevesebb segítségre is lesz szükség.

34.   módosítás

COM(2011) 896 final

88. cikk 3. bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága módosítása |
| --- | --- |
| 88. cikk | 88. cikk |
| E cikk alkalmazásában a tagállamok egy vagy több kapcsolattartó pontot jelölnek ki, amelyek elérhetőségéről tájékoztatják a többi tagállamot, a felügyeleti szerveket és a Bizottságot. A tagállamok közzéteszik és rendszeresen frissítik a kapcsolattartó pontok jegyzékét. A szóban forgó kapcsolattartó pontok koordinálásáért a felügyeleti testület felel. | E cikk alkalmazásában a tagállamok egy vagy több kapcsolattartó pontot jelölnek ki, amelyek elérhetőségéről tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot. A tagállamok közzéteszik és rendszeresen frissítik a kapcsolattartó pontok jegyzékét. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága módosítása

88. cikk

88. cikk

E cikk alkalmazásában a tagállamok egy vagy több kapcsolattartó pontot jelölnek ki, amelyek elérhetőségéről tájékoztatják a többi tagállamot, a felügyeleti szerveket és a Bizottságot. A tagállamok közzéteszik és rendszeresen frissítik a kapcsolattartó pontok jegyzékét. A szóban forgó kapcsolattartó pontok koordinálásáért a felügyeleti testület felel.

E cikk alkalmazásában a tagállamok egy vagy több kapcsolattartó pontot jelölnek ki, amelyek elérhetőségéről tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot. A tagállamok közzéteszik és rendszeresen frissítik a kapcsolattartó pontok jegyzékét.

Indokolás

A 88. cikk megtartása mellett az új felügyeleti szervekre történő utalás törlését javasoljuk. A reform célja éppen hogy a fölösleges dokumentációs kötelezettségek leépítése, nem pedig újabb bürokratikus eljárások bevezetése.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 9-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/84 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/84

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Az Európai Tengerügyi és Halászati Alap

2012/C 391/10

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | helyesli az új alap, az ETHA létrehozását a KHP végrehajtására, és úgy véli, hogy nagyon fontos a KHP által megkívánt változásokhoz szükséges költségvetés megőrzése; |
| --- | --- |

—

helyesli az új alap, az ETHA létrehozását a KHP végrehajtására, és úgy véli, hogy nagyon fontos a KHP által megkívánt változásokhoz szükséges költségvetés megőrzése;

| — | üdvözli a KHP és az integrált tengerpolitika (ITP) pénzügyi eszközei nagy részének az új ETHA keretén belüli átcsoportosításával elért egyszerűsítést, mely eszközök korábban több alaphoz tartoztak; |
| --- | --- |

—

üdvözli a KHP és az integrált tengerpolitika (ITP) pénzügyi eszközei nagy részének az új ETHA keretén belüli átcsoportosításával elért egyszerűsítést, mely eszközök korábban több alaphoz tartoztak;

| — | kéri, hogy az ETHA erőfeszítései elsősorban magára a halászatra irányuljanak, és ne törekedjenek – ahogyan az már többször előfordult – annak más tevékenységekkel történő felváltására, és fontosnak tartja a halászati szakma vonzerejének fokozását; |
| --- | --- |

—

kéri, hogy az ETHA erőfeszítései elsősorban magára a halászatra irányuljanak, és ne törekedjenek – ahogyan az már többször előfordult – annak más tevékenységekkel történő felváltására, és fontosnak tartja a halászati szakma vonzerejének fokozását;

| — | aggodalmát fejezi ki az adatgyűjtésre szánt források csökkenése miatt akkor, amikor éppen további eszközökre lenne szükség; a hiánytalan adatok, illetve azok irányítási célokra történő feldolgozása egyrészt a KHP egyik előfeltétele, másrészt az ETHA költségvetési prioritása kellene, hogy legyen; |
| --- | --- |

—

aggodalmát fejezi ki az adatgyűjtésre szánt források csökkenése miatt akkor, amikor éppen további eszközökre lenne szükség; a hiánytalan adatok, illetve azok irányítási célokra történő feldolgozása egyrészt a KHP egyik előfeltétele, másrészt az ETHA költségvetési prioritása kellene, hogy legyen;

| — | elítéli a flotta kiigazítására irányuló bármely intézkedés eltörlését akkor, amikor a KHP új célkitűzéseinek a betartásához, különösen a legnagyobb fenntartható hozam eléréséhez a flották leszerelésére vagy az időszakos leállások finanszírozására lenne szükség; |
| --- | --- |

—

elítéli a flotta kiigazítására irányuló bármely intézkedés eltörlését akkor, amikor a KHP új célkitűzéseinek a betartásához, különösen a legnagyobb fenntartható hozam eléréséhez a flották leszerelésére vagy az időszakos leállások finanszírozására lenne szükség;

| — | úgy ítéli meg, hogy a visszadobások fokozatos csökkentése szükségessé fogja tenni a hajók ennek megfelelő modernizálását, valamint a megfelelő kikötői beruházásokat; |
| --- | --- |

—

úgy ítéli meg, hogy a visszadobások fokozatos csökkentése szükségessé fogja tenni a hajók ennek megfelelő modernizálását, valamint a megfelelő kikötői beruházásokat;

| — | meglepőnek találja a tervezett többéves tervek kidolgozása finanszírozásának hiányát; |
| --- | --- |

—

meglepőnek találja a tervezett többéves tervek kidolgozása finanszírozásának hiányát;

| — | kéri a technológiai innováció és a beruházások erőteljes támogatását, melyek javítják a halászeszközök szelektivitását; |
| --- | --- |

—

kéri a technológiai innováció és a beruházások erőteljes támogatását, melyek javítják a halászeszközök szelektivitását;

| — | véleménye szerint nem helyes a tárolási támogatások fokozatos csökkentése. |
| --- | --- |

—

véleménye szerint nem helyes a tárolási támogatások fokozatos csökkentése.

| Előadó | Pierre MAILLE (FR/PES), Finistère megye tanácsának elnöke |
| --- | --- |
| Referenciaszövegek | Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról [valamint az 1198/2006/EK tanácsi rendelet, a 861/2006/EK tanácsi rendelet és az integrált tengerpolitikáról szóló XXX/2011/EU tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről]
  COM(2011) 804 final |

Előadó

Pierre MAILLE (FR/PES), Finistère megye tanácsának elnöke

Referenciaszövegek

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról [valamint az 1198/2006/EK tanácsi rendelet, a 861/2006/EK tanácsi rendelet és az integrált tengerpolitikáról szóló XXX/2011/EU tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről]

COM(2011) 804 final

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság fenn kívánja tartani a közös halászati politikát (KHP), tekintettel a halászat jelentőségére az Európai Unió számos régiójában; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság fenn kívánja tartani a közös halászati politikát (KHP), tekintettel a halászat jelentőségére az Európai Unió számos régiójában;

| 2. | helyesli az új alap, az ETHA létrehozását a KHP végrehajtására, és úgy véli, hogy nagyon fontos a KHP által megkívánt változásokhoz szükséges költségvetés megőrzése; |
| --- | --- |

2.

helyesli az új alap, az ETHA létrehozását a KHP végrehajtására, és úgy véli, hogy nagyon fontos a KHP által megkívánt változásokhoz szükséges költségvetés megőrzése;

| 3. | úgy véli, hogy a KHP-nak prioritásként ökoszisztéma-alapú megközelítésben fenntartható gazdasági feltételeket kell találnia a halászatra a legnagyobb fenntartható hozam elérésével, valamint biztosítania kell az európai fogyasztók ellátását az önellátó élelmezésre való törekvéssel; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a KHP-nak prioritásként ökoszisztéma-alapú megközelítésben fenntartható gazdasági feltételeket kell találnia a halászatra a legnagyobb fenntartható hozam elérésével, valamint biztosítania kell az európai fogyasztók ellátását az önellátó élelmezésre való törekvéssel;

| 4. | üdvözli a KHP és az integrált tengerpolitika (ITP) pénzügyi eszközei nagy részének az új ETHA keretén belüli átcsoportosításával elért egyszerűsítést, mely eszközök korábban több alaphoz tartoztak; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a KHP és az integrált tengerpolitika (ITP) pénzügyi eszközei nagy részének az új ETHA keretén belüli átcsoportosításával elért egyszerűsítést, mely eszközök korábban több alaphoz tartoztak;

| 5. | helyesli az ITP ETHA-ba történő integrálását, mivel a gazdasági tevékenységek, a környezet védelme, az ismeretszerzés és az adatgyűjtés, továbbá a felügyelet és az ellenőrzés összefügg egymással; |
| --- | --- |

5.

helyesli az ITP ETHA-ba történő integrálását, mivel a gazdasági tevékenységek, a környezet védelme, az ismeretszerzés és az adatgyűjtés, továbbá a felügyelet és az ellenőrzés összefügg egymással;

| 6. | ugyanakkor kívánatosnak tartaná az ITP közvetlen irányítási feltételeinek pontosabb meghatározását az előirányzatok rendeltetése, valamint a támogatások által kedvezményezett szervezetek pontosítása céljából; |
| --- | --- |

6.

ugyanakkor kívánatosnak tartaná az ITP közvetlen irányítási feltételeinek pontosabb meghatározását az előirányzatok rendeltetése, valamint a támogatások által kedvezményezett szervezetek pontosítása céljából;

| 7. | elismeri a kohéziós alapokra (ERFA, ESZA, a Kohéziós Alap, EMVA, ETHA) javasolt közös stratégiai keret jelentőségét, amely várhatóan egyszerűsítést, koherenciát és ezen alapok irányítási intézkedéseinek megosztását eredményezi majd; |
| --- | --- |

7.

elismeri a kohéziós alapokra (ERFA, ESZA, a Kohéziós Alap, EMVA, ETHA) javasolt közös stratégiai keret jelentőségét, amely várhatóan egyszerűsítést, koherenciát és ezen alapok irányítási intézkedéseinek megosztását eredményezi majd;

| 8. | kéri, hogy az Európai Unió rendelkezzen olyan költségvetéssel, amelynek volumene biztosítja a kohéziós politika hatékonyságát, és megfelel az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek; |
| --- | --- |

8.

kéri, hogy az Európai Unió rendelkezzen olyan költségvetéssel, amelynek volumene biztosítja a kohéziós politika hatékonyságát, és megfelel az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek;

| 9. | megelégedéssel állapítja meg a tagállamok és a régiók azon lehetőségeit, hogy az ERFA-hoz, a Kohéziós Alaphoz, az ESZA vagy az ETHA-hoz fordulhassanak, ha a halászattal vagy a halászattól függő területekkel kapcsolatban kívánnak fellépni; |
| --- | --- |

9.

megelégedéssel állapítja meg a tagállamok és a régiók azon lehetőségeit, hogy az ERFA-hoz, a Kohéziós Alaphoz, az ESZA vagy az ETHA-hoz fordulhassanak, ha a halászattal vagy a halászattól függő területekkel kapcsolatban kívánnak fellépni;

| 10. | kéri, hogy a többszintű kormányzás elveinek megfelelően, valamint a kompetenciák tagállami megoszlását tiszteletben tartva, a helyi és a területi önkormányzatokat minden tagállamban vonják be a különböző stratégiai dokumentumok – ideértve az integrált tengerpolitikával kapcsolatosakat is – kidolgozásába, tárgyalásába, végrehajtásába és felülvizsgálatába; |
| --- | --- |

10.

kéri, hogy a többszintű kormányzás elveinek megfelelően, valamint a kompetenciák tagállami megoszlását tiszteletben tartva, a helyi és a területi önkormányzatokat minden tagállamban vonják be a különböző stratégiai dokumentumok – ideértve az integrált tengerpolitikával kapcsolatosakat is – kidolgozásába, tárgyalásába, végrehajtásába és felülvizsgálatába;

| 11. | elutasítja azokat a javaslatokat, amelyek összekapcsolnák a kohéziós politikát a stabilitási és növekedési paktum tiszteletben tartásával: a makrogazdasági feltételrendszer ugyanis nem a kohéziós politika céljainak, hanem más célkitűzéseknek felel meg; |
| --- | --- |

11.

elutasítja azokat a javaslatokat, amelyek összekapcsolnák a kohéziós politikát a stabilitási és növekedési paktum tiszteletben tartásával: a makrogazdasági feltételrendszer ugyanis nem a kohéziós politika céljainak, hanem más célkitűzéseknek felel meg;

| 12. | támogatja az előzetes feltételrendszer elvét, hogy meglegyenek a KHP céljai tiszteletben tartásának előzetes feltételei a múltbéli tapasztalatok alapján; |
| --- | --- |

12.

támogatja az előzetes feltételrendszer elvét, hogy meglegyenek a KHP céljai tiszteletben tartásának előzetes feltételei a múltbéli tapasztalatok alapján;

| 13. | szeretné, ha értékelnék a források tagállamok közötti felosztása kritériumai változásainak következményeit, mivel ezek a kritériumok eltérnek a korábban az EHA esetében alkalmazottaktól; |
| --- | --- |

13.

szeretné, ha értékelnék a források tagállamok közötti felosztása kritériumai változásainak következményeit, mivel ezek a kritériumok eltérnek a korábban az EHA esetében alkalmazottaktól;

| 14. | emlékeztet arra, hogy a KHP reformjáról szóló véleményében elutasította azt a minden egyes tagállamra érvényesítendő kötelezettséget, mely szerint átruházható halászati koncessziókat kell létrehozni, és a visszadobások csökkentésének fokozatos bevezetését tartotta kívánatosnak; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy a KHP reformjáról szóló véleményében elutasította azt a minden egyes tagállamra érvényesítendő kötelezettséget, mely szerint átruházható halászati koncessziókat kell létrehozni, és a visszadobások csökkentésének fokozatos bevezetését tartotta kívánatosnak;

| 15. | helyesli az ismeretek javításának és az adatgyűjtésnek tulajdonított jelentőséget, és hangsúlyozza a halászok és a tudományos szakemberek közötti partnerség fontosságát. A hiánytalan adatok, illetve azok irányítási célokra történő feldolgozása egyrészt a KHP egyik előfeltétele, másrészt az ETHA költségvetési prioritása kellene, hogy legyen; |
| --- | --- |

15.

helyesli az ismeretek javításának és az adatgyűjtésnek tulajdonított jelentőséget, és hangsúlyozza a halászok és a tudományos szakemberek közötti partnerség fontosságát. A hiánytalan adatok, illetve azok irányítási célokra történő feldolgozása egyrészt a KHP egyik előfeltétele, másrészt az ETHA költségvetési prioritása kellene, hogy legyen;

| 16. | elítéli a flotta kiigazítására irányuló bármely intézkedés eltörlését akkor, amikor a KHP új célkitűzéseinek a betartásához, különösen a legnagyobb fenntartható hozam eléréséhez a flották leszerelésére vagy az időszakos leállások finanszírozására lenne szükség. Szeretné, ha legalább bizonyos halászatok esetében, szigorú ellenőrző intézkedések bevezetésével, erre lehetőség nyílna, nevezetesen a halászati jogokat illetően, adott esetben pedig a támogatások fokozatos csökkentésével a halállomány alakulásának függvényében; |
| --- | --- |

16.

elítéli a flotta kiigazítására irányuló bármely intézkedés eltörlését akkor, amikor a KHP új célkitűzéseinek a betartásához, különösen a legnagyobb fenntartható hozam eléréséhez a flották leszerelésére vagy az időszakos leállások finanszírozására lenne szükség. Szeretné, ha legalább bizonyos halászatok esetében, szigorú ellenőrző intézkedések bevezetésével, erre lehetőség nyílna, nevezetesen a halászati jogokat illetően, adott esetben pedig a támogatások fokozatos csökkentésével a halállomány alakulásának függvényében;

| 17. | fontosnak tartja a halászati szakma vonzerejének fokozását a munkakörülmények, a fedélzeti higiénia és biztonság javításával, valamint a szükséges beruházások finanszírozásával anélkül, hogy a támogatásokat hajónként egy műveletre korlátoznák; |
| --- | --- |

17.

fontosnak tartja a halászati szakma vonzerejének fokozását a munkakörülmények, a fedélzeti higiénia és biztonság javításával, valamint a szükséges beruházások finanszírozásával anélkül, hogy a támogatásokat hajónként egy műveletre korlátoznák;

| 18. | kiemeli a közös halászati koncessziók fakultatív jellegét és úgy véli, hogy az ETHA a tanácsadás, a tapasztalatcsere és az átmeneti intézkedések finanszírozásával kell hogy segítse létrehozásukat; |
| --- | --- |

18.

kiemeli a közös halászati koncessziók fakultatív jellegét és úgy véli, hogy az ETHA a tanácsadás, a tapasztalatcsere és az átmeneti intézkedések finanszírozásával kell hogy segítse létrehozásukat;

| 19. | meglepőnek találja a tervezett többéves tervek kidolgozása finanszírozásának hiányát, mivel ezek a KHP-alaprendelet által bevezetett elsődleges fontosságú eszközök, melyek az erőforrások és a tengeri környezet megfelelő kezelését szolgálják; |
| --- | --- |

19.

meglepőnek találja a tervezett többéves tervek kidolgozása finanszírozásának hiányát, mivel ezek a KHP-alaprendelet által bevezetett elsődleges fontosságú eszközök, melyek az erőforrások és a tengeri környezet megfelelő kezelését szolgálják;

| 20. | helyesli a visszadobások és a nem szándékosan kifogott halak számának csökkentését, meglepőnek találja a tervezett többéves tervek kidolgozása finanszírozásának hiányát, és kéri a technológiai innováció és a beruházások erőteljes támogatását, melyek javítják a halászeszközök szelektivitását; |
| --- | --- |

20.

helyesli a visszadobások és a nem szándékosan kifogott halak számának csökkentését, meglepőnek találja a tervezett többéves tervek kidolgozása finanszírozásának hiányát, és kéri a technológiai innováció és a beruházások erőteljes támogatását, melyek javítják a halászeszközök szelektivitását;

| 21. | úgy véli, hogy a technológiai változások egy és ugyanazon hajót több alkalommal is támogathatnak abban, hogy javuljon a szelektivitás, csökkenjen a tengeri környezetre gyakorolt hatás és a biztonsági szint megfelelő legyen a tengeren dolgozók számára, amennyiben a szóban forgó felszerelés nem szükségtelen, illetve további előrelépést jelent a halászati erőkifejtés növelése nélkül; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a technológiai változások egy és ugyanazon hajót több alkalommal is támogathatnak abban, hogy javuljon a szelektivitás, csökkenjen a tengeri környezetre gyakorolt hatás és a biztonsági szint megfelelő legyen a tengeren dolgozók számára, amennyiben a szóban forgó felszerelés nem szükségtelen, illetve további előrelépést jelent a halászati erőkifejtés növelése nélkül;

| 22. | helyesli a halászok számára nyújtott támogatást a biodiverzitás és a tengeri ökoszisztémák védelmére és helyreállítására irányuló tevékenységükben. E támogatásnak ki kell egészíteni a halászatok irányítási intézkedéseit, mint például az időszakos leállásokat és az engedélyek beszerzését, elsősorban a Natura 2000 területeken és a védett tengeri területeken. z ETHA nem szolgálhat ezen zónák igazgatásának és környezetvédelmi nyomon követésének a közvetlen finanszírozására; |
| --- | --- |

22.

helyesli a halászok számára nyújtott támogatást a biodiverzitás és a tengeri ökoszisztémák védelmére és helyreállítására irányuló tevékenységükben. E támogatásnak ki kell egészíteni a halászatok irányítási intézkedéseit, mint például az időszakos leállásokat és az engedélyek beszerzését, elsősorban a Natura 2000 területeken és a védett tengeri területeken. z ETHA nem szolgálhat ezen zónák igazgatásának és környezetvédelmi nyomon követésének a közvetlen finanszírozására;

| 23. | úgy véli, hogy a halászatnak hozzá kell járulnia a globális felmelegedés és a környezetszennyezés elleni küzdelemhez is. Az ETHA-nak képesnek kell lennie a kutatás és az innováció támogatására az energiahatékonyság fokozása és a CO2-kibocsátás csökkentése érdekében, főleg most, amikor az üzemanyag ára csökkenti e tevékenység versenyképességét. Ezért tehát támogatni kell a hajóhajtóművek felújítását, és lehetővé kell tenni a halászat számára az e területen bekövetkezett technológiai fejlődés kiaknázását; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a halászatnak hozzá kell járulnia a globális felmelegedés és a környezetszennyezés elleni küzdelemhez is. Az ETHA-nak képesnek kell lennie a kutatás és az innováció támogatására az energiahatékonyság fokozása és a CO2-kibocsátás csökkentése érdekében, főleg most, amikor az üzemanyag ára csökkenti e tevékenység versenyképességét. Ezért tehát támogatni kell a hajóhajtóművek felújítását, és lehetővé kell tenni a halászat számára az e területen bekövetkezett technológiai fejlődés kiaknázását;

| 24. | úgy ítéli meg, hogy a visszadobások fokozatos csökkentése szükségessé fogja tenni a hajók ennek megfelelő modernizálását, valamint a megfelelő kikötői beruházásokat; |
| --- | --- |

24.

úgy ítéli meg, hogy a visszadobások fokozatos csökkentése szükségessé fogja tenni a hajók ennek megfelelő modernizálását, valamint a megfelelő kikötői beruházásokat;

| 25. | kéri, hogy innovatív módon törekedjenek a visszadobott fogások különféle típusainak a megfelelő meghatározására, hogy tenni lehessen számuk csökkentése, illetve megfelelő felhasználásuk érdekében; |
| --- | --- |

25.

kéri, hogy innovatív módon törekedjenek a visszadobott fogások különféle típusainak a megfelelő meghatározására, hogy tenni lehessen számuk csökkentése, illetve megfelelő felhasználásuk érdekében;

| 26. | üdvözli az Európai Bizottság elkötelezettségét a halászattól függő területek helyi fejlesztése mellett. Kéri, hogy az ETHA erőfeszítései elsősorban magára a halászatra irányuljanak, és ne törekedjenek – ahogyan az már többször előfordult – annak más tevékenységekkel történő felváltására. Az ETHA-nak kiegyensúlyozottabb megközelítést kellene támogatnia anélkül, hogy elválasztaná egymástól a diverzifikációt és a közvetlen és közvetett munkahelyek megtartását, nem megfeledkezve a munkahelyek generációs megújításának szükségességéről sem. A rendeletnek ezen belül az akvakultúra mintájára pályakezdési támogatást kellene biztosítania a halászatban a fiatalok számára, ugyanakkor az átruházható halászati koncessziók létrehozásának szándéka éppen hogy megnehezíti a fiatalok pályán való elindulását; |
| --- | --- |

26.

üdvözli az Európai Bizottság elkötelezettségét a halászattól függő területek helyi fejlesztése mellett. Kéri, hogy az ETHA erőfeszítései elsősorban magára a halászatra irányuljanak, és ne törekedjenek – ahogyan az már többször előfordult – annak más tevékenységekkel történő felváltására. Az ETHA-nak kiegyensúlyozottabb megközelítést kellene támogatnia anélkül, hogy elválasztaná egymástól a diverzifikációt és a közvetlen és közvetett munkahelyek megtartását, nem megfeledkezve a munkahelyek generációs megújításának szükségességéről sem. A rendeletnek ezen belül az akvakultúra mintájára pályakezdési támogatást kellene biztosítania a halászatban a fiatalok számára, ugyanakkor az átruházható halászati koncessziók létrehozásának szándéka éppen hogy megnehezíti a fiatalok pályán való elindulását;

| 27. | úgy véli, hogy a helyi fejlődés csak a helyi szereplők, képviselők, a helyi önkormányzatok, a szakmai szövetségek, a halászati szervezetek stb. mobilizálásával és erős partnerségével lehet sikeres. A helyi halászati akciócsoportok elterjedése vagy az EMVA által bevezetett intézkedések keretében létrehozott helyi akciócsoportok halászati kérdésekre történő kiterjesztése is biztosíthatja a szükséges partnerséget. A helyi halászati akciócsoportok irányításakor a helyi és területi önkormányzatokra kell támaszkodni, melyeknek a régiókkal együtt fontos szerepet kell játszaniuk a helyi fejlesztési stratégiák céljainak a meghatározásában és végrehajtásában, illetve az alapok kezelésében; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a helyi fejlődés csak a helyi szereplők, képviselők, a helyi önkormányzatok, a szakmai szövetségek, a halászati szervezetek stb. mobilizálásával és erős partnerségével lehet sikeres. A helyi halászati akciócsoportok elterjedése vagy az EMVA által bevezetett intézkedések keretében létrehozott helyi akciócsoportok halászati kérdésekre történő kiterjesztése is biztosíthatja a szükséges partnerséget. A helyi halászati akciócsoportok irányításakor a helyi és területi önkormányzatokra kell támaszkodni, melyeknek a régiókkal együtt fontos szerepet kell játszaniuk a helyi fejlesztési stratégiák céljainak a meghatározásában és végrehajtásában, illetve az alapok kezelésében;

| 28. | erőteljesebb támogatást kér a halértékesítő és –feldolgozó vállalatok számára a termékek népszerűsítésének előmozdítása és az értékesítéshez kapcsolódó piacok szerkezetének megerősítése céljából: ösztönözni és támogatni lehetne a technológiai újításokat és a termelékenység fokozását, valamint az egyes vállalatok többszöri támogatásban is részesülhetnének; |
| --- | --- |

28.

erőteljesebb támogatást kér a halértékesítő és –feldolgozó vállalatok számára a termékek népszerűsítésének előmozdítása és az értékesítéshez kapcsolódó piacok szerkezetének megerősítése céljából: ösztönözni és támogatni lehetne a technológiai újításokat és a termelékenység fokozását, valamint az egyes vállalatok többszöri támogatásban is részesülhetnének;

| 29. | javasolja, hogy határozottabban törekedjenek egy európai tanúsítási rendszer kidolgozására a tengeri termékek számára: a fogyasztónak meg kell tudnia különböztetni az európai halászat termékeit, és meg kell ismernie azokat az erőfeszítéseket, amelyek a biodiverzitás megőrzése, továbbá a KHP által előírt egészségügyi normák betartása érdekében történtek; |
| --- | --- |

29.

javasolja, hogy határozottabban törekedjenek egy európai tanúsítási rendszer kidolgozására a tengeri termékek számára: a fogyasztónak meg kell tudnia különböztetni az európai halászat termékeit, és meg kell ismernie azokat az erőfeszítéseket, amelyek a biodiverzitás megőrzése, továbbá a KHP által előírt egészségügyi normák betartása érdekében történtek;

| 30. | úgy véli, hogy a közös piacszervezési intézkedéseknek hozzá kell járulnia a KHP célkitűzéseinek a megvalósításához. Éppen ezért kéri olyan piaci eszközök bevezetését, amelyek révén csökkenthető a legnagyobb fenntartható hozamra történő átmenet hatása és amelyek segítségével fenntarthatók a helyi értékesítési piacok az európai halászat termékei számára; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a közös piacszervezési intézkedéseknek hozzá kell járulnia a KHP célkitűzéseinek a megvalósításához. Éppen ezért kéri olyan piaci eszközök bevezetését, amelyek révén csökkenthető a legnagyobb fenntartható hozamra történő átmenet hatása és amelyek segítségével fenntarthatók a helyi értékesítési piacok az európai halászat termékei számára;

| 31. | véleménye szerint nem helyes a tárolási támogatások fokozatos csökkentése, hiszen a termelés és forgalomba helyezés kockázatai fontosak a szakmaszerűen űzött halászatban; |
| --- | --- |

31.

véleménye szerint nem helyes a tárolási támogatások fokozatos csökkentése, hiszen a termelés és forgalomba helyezés kockázatai fontosak a szakmaszerűen űzött halászatban;

| 32. | üdvözli az akvakultúra jelentős mértékű ösztönzését és az ennek érdekében hozott intézkedéseket, mint például a fiatalok pályakezdési támogatása, innováció, beruházások, gazdálkodásirányítási, helyettesítési és tanácsadási szolgáltatások stb.; |
| --- | --- |

32.

üdvözli az akvakultúra jelentős mértékű ösztönzését és az ennek érdekében hozott intézkedéseket, mint például a fiatalok pályakezdési támogatása, innováció, beruházások, gazdálkodásirányítási, helyettesítési és tanácsadási szolgáltatások stb.;

| 33. | magas szintű elvárásokat kíván a környezetvédelmi feltételekkel, az állományokban a termelési tényezők ismeretével, valamint a környezetre gyakorolt hatás mértékével kapcsolatban; |
| --- | --- |

33.

magas szintű elvárásokat kíván a környezetvédelmi feltételekkel, az állományokban a termelési tényezők ismeretével, valamint a környezetre gyakorolt hatás mértékével kapcsolatban;

| 34. | úgy véli, hogy az akvakultúrának továbbra is nettó halfehérje-előállítónak kell lennie, és nem szabad túlhalásznia a haltenyésztés számára hasznos fajokból álló állományokat, felborítva ezzel az élelmiszerlánc egyensúlyát és veszélyeztetve a biodiverzitást; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy az akvakultúrának továbbra is nettó halfehérje-előállítónak kell lennie, és nem szabad túlhalásznia a haltenyésztés számára hasznos fajokból álló állományokat, felborítva ezzel az élelmiszerlánc egyensúlyát és veszélyeztetve a biodiverzitást;

| 35. | egyaránt támogatja az élelmiszer- és a nem élelmiszer-termelési célú algatenyésztés ösztönzésének lehetőségét; |
| --- | --- |

35.

egyaránt támogatja az élelmiszer- és a nem élelmiszer-termelési célú algatenyésztés ösztönzésének lehetőségét;

| 36. | úgy gondolja, hogy az összes legkülső régió helyzetének megítélése egyaránt súlyosabb, mint a többi európai régióét. Emiatt nem csupán az értékesítési feltételek alapján kell őket támogatni azoknak a többletköltségeknek a fedezésére, amelyeknek e területek halászata és akvakultúrája ki van téve; |
| --- | --- |

36.

úgy gondolja, hogy az összes legkülső régió helyzetének megítélése egyaránt súlyosabb, mint a többi európai régióét. Emiatt nem csupán az értékesítési feltételek alapján kell őket támogatni azoknak a többletköltségeknek a fedezésére, amelyeknek e területek halászata és akvakultúrája ki van téve;

| 37. | kéri továbbá, hogy az ETHA ténylegesen vegye figyelembe a halászat fejlesztési szükségleteit a legkülső régiókban a flotta megújítására nyújtott támogatással; |
| --- | --- |

37.

kéri továbbá, hogy az ETHA ténylegesen vegye figyelembe a halászat fejlesztési szükségleteit a legkülső régiókban a flotta megújítására nyújtott támogatással;

| 38. | úgy véli, hogy a legkülső régiókban, a fenntartható part menti halászat kialakítása érdekében fontos a halak csoportosulását növelő berendezések alkalmazásának támogatására hozott intézkedések bevezetése; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy a legkülső régiókban, a fenntartható part menti halászat kialakítása érdekében fontos a halak csoportosulását növelő berendezések alkalmazásának támogatására hozott intézkedések bevezetése;

| 39. | javasolja egy kifejezetten a legkülső régiókkal foglalkozó, regionális tanácsadó testület felállítását az európai kontinensen már létrehozott testületek mintájára; |
| --- | --- |

39.

javasolja egy kifejezetten a legkülső régiókkal foglalkozó, regionális tanácsadó testület felállítását az európai kontinensen már létrehozott testületek mintájára;

| 40. | felhívja a figyelmet arra, hogy hatékonyabb ellenőrzésre van szükség annak érdekében, hogy mindenki tiszteletben tartsa KHP szabályait. Ahhoz, hogy az ellenőrzések hitelesek legyenek, megfelelően ki kell igazítani költségvetésüket, és új, hatékonyabb ellenőrzési módszereket kell keresni; |
| --- | --- |

40.

felhívja a figyelmet arra, hogy hatékonyabb ellenőrzésre van szükség annak érdekében, hogy mindenki tiszteletben tartsa KHP szabályait. Ahhoz, hogy az ellenőrzések hitelesek legyenek, megfelelően ki kell igazítani költségvetésüket, és új, hatékonyabb ellenőrzési módszereket kell keresni;

| 41. | aggodalmát fejezi ki az adatgyűjtésre szánt források csökkenése miatt akkor, amikor éppen további eszközökre lenne szükség, mivel a legnagyobb fenntartható hozam elérése az összes állomány esetében további adatok gyűjtését teszi szükségessé, hiszen még sok kevéssé ismert állomány van. Javasolja, hogy az ETHA hozzájárulását ezen a területen a támogatható kiadások 80 %-ban határozzák meg; |
| --- | --- |

41.

aggodalmát fejezi ki az adatgyűjtésre szánt források csökkenése miatt akkor, amikor éppen további eszközökre lenne szükség, mivel a legnagyobb fenntartható hozam elérése az összes állomány esetében további adatok gyűjtését teszi szükségessé, hiszen még sok kevéssé ismert állomány van. Javasolja, hogy az ETHA hozzájárulását ezen a területen a támogatható kiadások 80 %-ban határozzák meg;

| 42. | úgy véli, hogy a regionális tanácsadó testületek hatékony és hosszú távú támogatására van szükség abban, hogy javaslatokat tehessenek tudományos tanulmányokra vagy a halászatok problémáit megfelelő módon kezelő intézkedésekre, hogy a regionalizáció célkitűzési teljes mértékben érvényesüljenek; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a regionális tanácsadó testületek hatékony és hosszú távú támogatására van szükség abban, hogy javaslatokat tehessenek tudományos tanulmányokra vagy a halászatok problémáit megfelelő módon kezelő intézkedésekre, hogy a regionalizáció célkitűzési teljes mértékben érvényesüljenek;

| 43. | ragaszkodik az európai polgárok és fogyasztók tájékoztatásához az Európai Unió politikáival és azok finanszírozásának felhasználásával kapcsolatban; helyesli az átláthatóságra való törekvést, melynek keretében az interneten közzéteszik az eredményekről, a megkezdett műveletekről és az ETHA kedvezményezettjeiről szóló információkat; |
| --- | --- |

43.

ragaszkodik az európai polgárok és fogyasztók tájékoztatásához az Európai Unió politikáival és azok finanszírozásának felhasználásával kapcsolatban; helyesli az átláthatóságra való törekvést, melynek keretében az interneten közzéteszik az eredményekről, a megkezdett műveletekről és az ETHA kedvezményezettjeiről szóló információkat;

| 44. | úgy véli, hogy fontos a potenciális kedvezményezettek széles körű tájékoztatása az ETHA új mechanizmusairól az alapok megfelelő felhasználásnak biztosítása végett; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy fontos a potenciális kedvezményezettek széles körű tájékoztatása az ETHA új mechanizmusairól az alapok megfelelő felhasználásnak biztosítása végett;

| 45. | túlzottnak érzi a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazásának mértékét az Európai Bizottság részéről, és egy olyan végrehajtási rendelet kidolgozását kéri, amely a kezdetektől fogva rögzíti a végrehajtási szabályok nagy részét, vagy akár mindegyikét; |
| --- | --- |

45.

túlzottnak érzi a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazásának mértékét az Európai Bizottság részéről, és egy olyan végrehajtási rendelet kidolgozását kéri, amely a kezdetektől fogva rögzíti a végrehajtási szabályok nagy részét, vagy akár mindegyikét;

| 46. | felhívja a figyelmet az ETHA-t befolyásoló különféle rendelkezések elfogadásának ütemezési nehézségeire:






  a) | az Európai Bizottság 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatának vitái még nem fejeződtek be. Fontos, hogy az ETHA-nak előirányzott költségvetés megmaradjon; |
| --- | --- | --- |

46.

felhívja a figyelmet az ETHA-t befolyásoló különféle rendelkezések elfogadásának ütemezési nehézségeire:

a)

az Európai Bizottság 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatának vitái még nem fejeződtek be. Fontos, hogy az ETHA-nak előirányzott költségvetés megmaradjon;

| b) | a KHP végleges irányvonalai még nem ismertek, sok téma még vita tárgyát képezi (a legnagyobb fenntartható hozam elérése, a fogások visszadobásának megtiltása, az átruházható halászati koncessziók kötelező érvényű létrehozása, a halászhajók leszerelésére vonatkozó tervek vagy az időszakos leállások támogatásának tilalma stb.); |
| --- | --- |

b)

a KHP végleges irányvonalai még nem ismertek, sok téma még vita tárgyát képezi (a legnagyobb fenntartható hozam elérése, a fogások visszadobásának megtiltása, az átruházható halászati koncessziók kötelező érvényű létrehozása, a halászhajók leszerelésére vonatkozó tervek vagy az időszakos leállások támogatásának tilalma stb.);

| 47. | következésképp úgy véli, hogy az ETHA-rendelet jelenlegi tervezetét elfogadása előtt még jelentős mértékben módosítani kellene. |
| --- | --- |

47.

következésképp úgy véli, hogy az ETHA-rendelet jelenlegi tervezetét elfogadása előtt még jelentős mértékben módosítani kellene.

II.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1.   módosítás

(9) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (9) | Rendkívül fontos, hogy a környezetvédelmi szempontok jobban beépüljenek a KHP-ba, amelynek teljesítenie kell az Unió környezetvédelmi politikájának és az Európa 2020 stratégiának a célkitűzéseit és céljait. A KHP célja az élő tengeri biológiai erőforrások oly módon történő kiaknázása, hogy a halállományok olyan szinten álljanak helyre és maradjanak fenn, ami legkésőbb 2015-ig lehetővé teszi a legnagyobb fenntartható hozam elérését. A KHP a halászati gazdálkodás során elővigyázatos és ökoszisztéma-alapú megközelítéseket alkalmaz. Következésképpen az ETHA-nak a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) foglaltak szerint hozzá kell járulnia a tengeri környezet védelméhez. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(9)

Rendkívül fontos, hogy a környezetvédelmi szempontok jobban beépüljenek a KHP-ba, amelynek teljesítenie kell az Unió környezetvédelmi politikájának és az Európa 2020 stratégiának a célkitűzéseit és céljait. A KHP célja az élő tengeri biológiai erőforrások oly módon történő kiaknázása, hogy a halállományok olyan szinten álljanak helyre és maradjanak fenn, ami legkésőbb 2015-ig lehetővé teszi a legnagyobb fenntartható hozam elérését. A KHP a halászati gazdálkodás során elővigyázatos és ökoszisztéma-alapú megközelítéseket alkalmaz. Következésképpen az ETHA-nak a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) foglaltak szerint hozzá kell járulnia a tengeri környezet védelméhez.

| (9) | Rendkívül fontos, hogy a környezetvédelmi szempontok jobban beépüljenek a KHP-ba, amelynek teljesítenie kell az Unió környezetvédelmi politikájának és az Európa 2020 stratégiának a célkitűzéseit és céljait. A KHP célja az élő tengeri biológiai erőforrások oly módon történő kiaknázása, hogy a halállományok olyan szinten álljanak helyre és maradjanak fenn, ami 2015-ig lehetővé teszi a legnagyobb fenntartható hozam elérését. A KHP a halászati gazdálkodás során elővigyázatos és ökoszisztéma-alapú megközelítéseket alkalmaz. Következésképpen az ETHA-nak a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) foglaltak szerint hozzá kell járulnia a tengeri környezet védelméhez. |
| --- | --- |

(9)

Rendkívül fontos, hogy a környezetvédelmi szempontok jobban beépüljenek a KHP-ba, amelynek teljesítenie kell az Unió környezetvédelmi politikájának és az Európa 2020 stratégiának a célkitűzéseit és céljait. A KHP célja az élő tengeri biológiai erőforrások oly módon történő kiaknázása, hogy a halállományok olyan szinten álljanak helyre és maradjanak fenn, ami 2015-ig lehetővé teszi a legnagyobb fenntartható hozam elérését. A KHP a halászati gazdálkodás során elővigyázatos és ökoszisztéma-alapú megközelítéseket alkalmaz. Következésképpen az ETHA-nak a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) foglaltak szerint hozzá kell járulnia a tengeri környezet védelméhez.

Indokolás

A KHP-alaprendelet szerint lehetőség szerint 2015-ig el kell érni a legnagyobb fenntartható hozamot. A bekezdésben nem szabad megfeledkezni erről az apró különbségről.

2.   módosítás

(37) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (37) | A [KHP-rendelet] 27. cikkében említett átruházható halászati koncessziós rendszerek létrehozásának eredményeképpen és ezen új rendszerek végrehajtása terén a tagállamok támogatása érdekében az ETHA-nak támogatást kell nyújtania a kapacitásépítés és a bevált gyakorlati módszerek cseréje terén. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(37)

A [KHP-rendelet] 27. cikkében említett átruházható halászati koncessziós rendszerek létrehozásának eredményeképpen és ezen új rendszerek végrehajtása terén a tagállamok támogatása érdekében az ETHA-nak támogatást kell nyújtania a kapacitásépítés és a bevált gyakorlati módszerek cseréje terén.

| (37) | A [KHP-rendelet] 27. cikkében említett átruházható halászati koncessziós rendszerek létrehozásának eredményeképpen és ezen új rendszerek végrehajtása terén a tagállamok támogatása érdekében az ETHA-nak támogatást kell nyújtania a kapacitás kiigazítása és a bevált gyakorlati módszerek cseréje terén. |
| --- | --- |

(37)

A [KHP-rendelet] 27. cikkében említett átruházható halászati koncessziós rendszerek létrehozásának eredményeképpen és ezen új rendszerek végrehajtása terén a tagállamok támogatása érdekében az ETHA-nak támogatást kell nyújtania a kapacitás kiigazítása és a bevált gyakorlati módszerek cseréje terén.

Indokolás

Az átruházható koncessziós halászati rendszereket fakultatív módon kell létrehozni, és a tagállamok megítélésére kell bízni.

3.   módosítás

(38) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (38) | Az átruházható halászati koncessziók rendszerei bevezetésének versenyképesebbé kell tennie az ágazatot. Következésképpen igény merülhet fel a halászati tevékenységeken kívüli új szakmai lehetőségek iránt. Ezért az ETHA különösen azzal járul hozzá a halászközösségekben megvalósítandó diverzifikációhoz és munkahelyteremtéshez, hogy támogatja az új vállalkozások indítását és a tengeri tevékenységekre szánt hajóknak a kisüzemi part menti halászatot folytató halászhajók nem halászati tevékenységeihez történő átcsoportosítását. Ez utóbbi művelet helyénvalónak tűnik, mivel a kisüzemi part menti halászatot folytató halászhajók nem tartoznak az átruházható halászati koncessziók rendszereinek hatálya alá. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(38)

Az átruházható halászati koncessziók rendszerei bevezetésének versenyképesebbé kell tennie az ágazatot. Következésképpen igény merülhet fel a halászati tevékenységeken kívüli új szakmai lehetőségek iránt. Ezért az ETHA különösen azzal járul hozzá a halászközösségekben megvalósítandó diverzifikációhoz és munkahelyteremtéshez, hogy támogatja az új vállalkozások indítását és a tengeri tevékenységekre szánt hajóknak a kisüzemi part menti halászatot folytató halászhajók nem halászati tevékenységeihez történő átcsoportosítását. Ez utóbbi művelet helyénvalónak tűnik, mivel a kisüzemi part menti halászatot folytató halászhajók nem tartoznak az átruházható halászati koncessziók rendszereinek hatálya alá.

| (38) | Az átruházható halászati koncessziók rendszerei bevezetésének versenyképesebbé kell tennie az ágazatot. Következésképpen igény merülhet fel a halászati tevékenységeken kívüli új szakmai lehetőségek iránt. Ezért az ETHA különösen azzal járul hozzá a halászközösségekben megvalósítandó diverzifikációhoz és munkahelyteremtéshez, hogy támogatja az új vállalkozások indítását és a tengeri tevékenységekre szánt hajóknak a kisüzemi part menti halászatot folytató halászhajók nem halászati tevékenységeihez történő átcsoportosítását. |
| --- | --- |

(38)

Az átruházható halászati koncessziók rendszerei bevezetésének versenyképesebbé kell tennie az ágazatot. Következésképpen igény merülhet fel a halászati tevékenységeken kívüli új szakmai lehetőségek iránt. Ezért az ETHA különösen azzal járul hozzá a halászközösségekben megvalósítandó diverzifikációhoz és munkahelyteremtéshez, hogy támogatja az új vállalkozások indítását és a tengeri tevékenységekre szánt hajóknak a kisüzemi part menti halászatot folytató halászhajók nem halászati tevékenységeihez történő átcsoportosítását.

Indokolás

Az átruházható koncessziós halászati rendszereket fakultatív módon kell létrehozni, és a tagállamok megítélésére kell bízni.

Ahhoz, hogy biztosítani tudjuk a generációk megújulását, és ösztönözzük olyan új, jól képzett halászok érkezését, akik fogékonyak a források hatékonyabb kezelésére, támogatni kell a fiatal halászok pályakezdését.

4.   módosítás

(39) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (39) | A közös halászati politika célkitűzése a halállományok fenntartható kiaknázásának biztosítása. Megállapítást nyert, hogy a túlzott kapacitás a túlhalászás egyik legfőbb kiváltó tényezője. Ezért az uniós halászflottának a rendelkezésre álló erőforrásokhoz történő igazítása kiemelkedő jelentőségű. A túlzott kapacitás állami támogatással – például a tevékenység ideiglenes beszüntetésére vagy megszüntetésére vonatkozó programokkal és selejtezési rendszerekkel – történő felszámolása eredménytelennek bizonyult. Az ETHA ezért támogatni fogja az érintett piaci szereplők túlzott kapacitásának csökkentését, valamint megnövekedett gazdasági teljesítményének és jövedelmezőségének javítását célzó, átruházható halászati koncessziós rendszerek létrehozását és irányítását. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(39)

A közös halászati politika célkitűzése a halállományok fenntartható kiaknázásának biztosítása. Megállapítást nyert, hogy a túlzott kapacitás a túlhalászás egyik legfőbb kiváltó tényezője. Ezért az uniós halászflottának a rendelkezésre álló erőforrásokhoz történő igazítása kiemelkedő jelentőségű. A túlzott kapacitás állami támogatással – például a tevékenység ideiglenes beszüntetésére vagy megszüntetésére vonatkozó programokkal és selejtezési rendszerekkel – történő felszámolása eredménytelennek bizonyult. Az ETHA ezért támogatni fogja az érintett piaci szereplők túlzott kapacitásának csökkentését, valamint megnövekedett gazdasági teljesítményének és jövedelmezőségének javítását célzó, átruházható halászati koncessziós rendszerek létrehozását és irányítását.

| (39) | A közös halászati politika célkitűzése a halállományok fenntartható kiaknázásának biztosítása. Megállapítást nyert, hogy a túlzott kapacitás a túlhalászás egyik legfőbb kiváltó tényezője. Ezért az uniós halászflottának a rendelkezésre álló erőforrásokhoz történő igazítása kiemelkedő jelentőségű. A túlzott kapacitás állami támogatással – például a tevékenység ideiglenes beszüntetésére vagy megszüntetésére vonatkozó programokkal és selejtezési rendszerekkel – történő felszámolás. Az ETHA ezért támogatni fogja az érintett piaci szereplők túlzott kapacitásának csökkentését, valamint megnövekedett gazdasági teljesítményének és jövedelmezőségének javítását célzó, átruházható halászati koncessziós rendszerek létrehozását és irányítását. |
| --- | --- |

(39)

A közös halászati politika célkitűzése a halállományok fenntartható kiaknázásának biztosítása. Megállapítást nyert, hogy a túlzott kapacitás a túlhalászás egyik legfőbb kiváltó tényezője. Ezért az uniós halászflottának a rendelkezésre álló erőforrásokhoz történő igazítása kiemelkedő jelentőségű. A túlzott kapacitás állami támogatással – például a tevékenység ideiglenes beszüntetésére vagy megszüntetésére vonatkozó programokkal és selejtezési rendszerekkel – történő felszámolás. Az ETHA ezért támogatni fogja az érintett piaci szereplők túlzott kapacitásának csökkentését, valamint megnövekedett gazdasági teljesítményének és jövedelmezőségének javítását célzó, átruházható halászati koncessziós rendszerek létrehozását és irányítását.

Indokolás

A halászati erőfeszítés kiigazítási terveit, amelyek magukban foglalják a halászhajók leszereléséhez nyújtott támogatásokat is, nem szabad elvetni. A halászhajók támogatott leszerelése lehetővé teszi a halászati kapacitás csökkentését nehéz helyzetben (forráshiány stb.), és ezáltal elkerülhetővé teszi az egészséges halgazdaságok tevékenységének beszüntetését. Ezeket a támogatásokat fenn kell tartani, figyelmet fordítva a halászati erőkifejtés mérséklésének tényleges körülményeire, e támogatás feltételéül szabva a halászati jogok megvonását.

5.   módosítás

(41) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (41) | Rendkívül fontos, hogy a környezetvédelmi szempontok beépüljenek az ETHA-ba, és támogatást kapjon a KHP szerinti állományvédelmi intézkedések végrehajtása, figyelembe véve azonban az uniós vizek eltérő feltételeit. E célból elengedhetetlen az állományvédelmi intézkedések regionalizált megközelítésének kidolgozása. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(41)

Rendkívül fontos, hogy a környezetvédelmi szempontok beépüljenek az ETHA-ba, és támogatást kapjon a KHP szerinti állományvédelmi intézkedések végrehajtása, figyelembe véve azonban az uniós vizek eltérő feltételeit. E célból elengedhetetlen az állományvédelmi intézkedések regionalizált megközelítésének kidolgozása.

| (41) | Rendkívül fontos, hogy a környezetvédelmi szempontok beépüljenek az ETHA-ba, és támogatást kapjon a KHP szerinti állományvédelmi intézkedések végrehajtása, figyelembe véve azonban az uniós vizek eltérő feltételeit. E célból elengedhetetlen az állományvédelmi intézkedések regionalizált megközelítésének kidolgozása. |
| --- | --- |

(41)

Rendkívül fontos, hogy a környezetvédelmi szempontok beépüljenek az ETHA-ba, és támogatást kapjon a KHP szerinti állományvédelmi intézkedések végrehajtása, figyelembe véve azonban az uniós vizek eltérő feltételeit. E célból elengedhetetlen az állományvédelmi intézkedések regionalizált megközelítésének kidolgozása.

| | |
| --- | --- |

Indokolás

Fontos, hogy – többek között a folyók áramlását akadályozó tényezők megszüntetése révén – növeljük a folyami és tavi ökológiai folyosók szerepét a vándorló halfajok teljes életciklusa feltételeinek biztosítása érdekében.

6.   módosítás

(62) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (62) | Kiemelten kell kezelni a termelői szervezeteket és azok szövetségeit, támogatást biztosítva számukra. A tárolási támogatáshoz nyújtott ellentételezést, valamint a termelési és értékesítési tervekre vonatkozó támogatást fokozatosan ki kell vezetni, mivel ezek a meghatározott támogatások elveszítették jelentőségüket, figyelembe véve az ilyen jellegű termékek uniós piaci struktúrájának alakulását és az erős termelői szervezetek növekvő jelentőségét. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(62)

Kiemelten kell kezelni a termelői szervezeteket és azok szövetségeit, támogatást biztosítva számukra. A tárolási támogatáshoz nyújtott ellentételezést, valamint a termelési és értékesítési tervekre vonatkozó támogatást fokozatosan ki kell vezetni, mivel ezek a meghatározott támogatások elveszítették jelentőségüket, figyelembe véve az ilyen jellegű termékek uniós piaci struktúrájának alakulását és az erős termelői szervezetek növekvő jelentőségét.

| (62) | Kiemelten kell kezelni a termelői szervezeteket és azok szövetségeit, támogatást biztosítva számukra. |
| --- | --- |

(62)

Kiemelten kell kezelni a termelői szervezeteket és azok szövetségeit, támogatást biztosítva számukra.

Indokolás

Nem tűnik helyénvalónak a tárolási támogatások fokozatos csökkentése akkor, amikor – a KHP-alaprendelet 15. cikke értelmében – a halászhajókat fokozatosan kötelezni fogják az összes fogás, ideértve a visszadobásokat is, partra szállítására. Hasznosnak tűnik a tárolási támogatás, mivel lehetővé teszi a szervezetek számára ezeknek a kirakodott mennyiségeknek a kezelését, mielőtt hasznosítanák őket.

7.   módosítás

3. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 3. cikk
  Fogalommeghatározások | 3. cikk
  Fogalommeghatározások |
| (1)   E rendelet alkalmazásában és a (2) bekezdés sérelme nélkül [a közös halászati politikáról szóló rendelet] 5. cikkében, [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló rendelet] 5. cikkében, az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 4. cikkében és a [közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet] 2. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók. | (1)   E rendelet alkalmazásában és a (2) bekezdés sérelme nélkül [a közös halászati politikáról szóló rendelet] 5. cikkében, [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló rendelet] 5. cikkében, az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 4. cikkében és a [közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet] 2. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók. |
| (2)   E rendelet alkalmazásában: | (2)   E rendelet alkalmazásában: |
| 1.   „közös információmegosztási környezet”: a tengeri tevékenységek helyzetismeretének javítása érdekében a különböző ágazatbeli felhasználók közötti információcseréhez kifejlesztett, decentralizált felépítésű rendszerek hálózata; | 1.   „közös információmegosztási környezet”: a tengeri tevékenységek helyzetismeretének javítása érdekében a különböző ágazatbeli felhasználók közötti információcseréhez kifejlesztett, decentralizált felépítésű rendszerek hálózata; |
| 2.   „ágazatközi műveletek”: olyan kezdeményezések, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglaltaknak megfelelően kölcsönösen kedveznek a különböző ágazatoknak és/vagy ágazati politikáknak, és amelyek a vonatkozó szakpolitikai területekre kiterjedő intézkedésekkel nem valósíthatók meg teljes egészében; | 2.   „ágazatközi műveletek”: olyan kezdeményezések, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglaltaknak megfelelően kölcsönösen kedveznek a különböző ágazatoknak és/vagy ágazati politikáknak, és amelyek a vonatkozó szakpolitikai területekre kiterjedő intézkedésekkel nem valósíthatók meg teljes egészében; |
| 3.   „elektronikus rögzítési és jelentéstételi rendszer”: az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 15., 24. és 63. cikkében említett elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer; | 3.   „elektronikus rögzítési és jelentéstételi rendszer”: az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 15., 24. és 63. cikkében említett elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer; |
| 4.   „európai tengeri megfigyelési és adathálózat”: a nemzeti tengeri megfigyelési és adatprogramokat egy közös és hozzáférhető európai forrásba integráló hálózat; | 4.   „európai tengeri megfigyelési és adathálózat”: a nemzeti tengeri megfigyelési és adatprogramokat egy közös és hozzáférhető európai forrásba integráló hálózat; |
| 5.   „halászati terület”: olyan terület, amely tó- vagy tengerparttal vagy kisebb tóval vagy folyótorkolattal rendelkezik, és jelentős mértékű foglalkoztatást biztosít a halászati vagy az akvakultúra-ágazatban, és amelyet a tagállamok ilyen területként jelöltek ki; | 5.   „halászati terület”: olyan terület, amely tó- vagy tengerparttal vagy kisebb tóval vagy folyótorkolattal rendelkezik, és jelentős mértékű foglalkoztatást biztosít a halászati vagy az akvakultúra-ágazatban, és amelyet a tagállamok ilyen területként jelöltek ki; |
| 6.   „halász”: bármely olyan személy, aki működő halászhajó fedélzetén a tagállam által elismerten hivatásszerű halászatot folytat, vagy aki – hajó nélkül – a tagállam által elismert módon tengeri élőlények hivatásszerű lehalászását folytatja; | 6.   „halász”: bármely olyan személy, aki működő halászhajó fedélzetén a tagállam által elismerten hivatásszerű halászatot folytat, vagy aki – hajó nélkül – a tagállam által elismert módon tengeri élőlények hivatásszerű lehalászását folytatja; |
| 7.   „integrált tengerpolitika” (ITP): olyan uniós politika, amelynek célja – koherens tengerügyi vonatkozású szakpolitikák és ez irányú nemzetközi együttműködés révén – a tagállamok, nevezetesen az Unió szigetei, part menti és legkülső régiói, valamint a tengeri ágazat fenntartható fejlődésének, gazdasági növekedésének és társadalmi kohéziójának maximalizálására irányuló, összehangolt és koherens döntéshozatal előmozdítása; | 7.   „integrált tengerpolitika” (ITP): olyan uniós politika, amelynek célja – koherens tengerügyi vonatkozású szakpolitikák és ez irányú nemzetközi együttműködés révén – a tagállamok, nevezetesen az Unió szigetei, part menti és legkülső régiói, valamint a tengeri ágazat fenntartható fejlődésének, gazdasági növekedésének és társadalmi kohéziójának maximalizálására irányuló, összehangolt és koherens döntéshozatal előmozdítása; |
| 8.   „integrált tengerfelügyelet”: az európai tengerek felügyeletére irányuló tevékenységek eredményességének és hatékonyságának javítását célzó, ágazatközi és határokon átnyúló információcsere és együttműködés révén megvalósuló uniós kezdeményezés; | 8.   „integrált tengerfelügyelet”: az európai tengerek felügyeletére irányuló tevékenységek eredményességének és hatékonyságának javítását célzó, ágazatközi és határokon átnyúló információcsere és együttműködés révén megvalósuló uniós kezdeményezés; |
| 9.   „szabálytalanság”: a 2988/95/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szabálytalanság; | 9.   „szabálytalanság”: a 2988/95/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szabálytalanság; |
| 10.   „belvízi halászat”: a kizárólag belvizeken működő hajókkal vagy jéghalászatra használt egyéb eszközökkel, kereskedelmi célból végzett halászat; | 10.   „belvízi halászat”: a kizárólag belvizeken működő hajókkal vagy jéghalászatra használt egyéb eszközökkel, kereskedelmi célból végzett halászat; |
| 11.   „a part menti övezetek integrált kezelése”: a part menti övezetek integrált kezeléséről szóló, 2002. május 30-i 2002/413/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásban meghatározott stratégiák és intézkedések; | 11.   „a part menti övezetek integrált kezelése”: a part menti övezetek integrált kezeléséről szóló, 2002. május 30-i 2002/413/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásban meghatározott stratégiák és intézkedések; |
| 12.   „integrált tengerpolitikai irányítás”: az óceánokat, a tengereket és a part menti régiókat érintő összes uniós ágazati szakpolitika összehangolt irányítása; | 12.   „integrált tengerpolitikai irányítás”: az óceánokat, a tengereket és a part menti régiókat érintő összes uniós ágazati szakpolitika összehangolt irányítása; |
| 13.   „tengeri régiók”: a 2004/585/EK tanácsi határozat I. mellékletében meghatározott földrajzi területek és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által megállapított területek; | 13.   „tengeri régiók”: a 2004/585/EK tanácsi határozat I. mellékletében meghatározott földrajzi területek és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által megállapított területek; |
| 14.   „tengeri területrendezés”: az a folyamat, amelynek során a hatóságok – ökológiai, gazdasági és társadalmi célkitűzések elérése érdekében – elemzik és meghatározzák a tengeri területeken folytatott emberi tevékenységek térbeli és időbeli elosztását; | 14.   „tengeri területrendezés”: az a folyamat, amelynek során a hatóságok – ökológiai, gazdasági és társadalmi célkitűzések elérése érdekében – elemzik és meghatározzák a tengeri területeken folytatott emberi tevékenységek térbeli és időbeli elosztását; |
| 15.   „intézkedés”: műveletek sorozata; | 15.   „intézkedés”: műveletek sorozata; |
| 16.   „közkiadás”: a tagállamok, a regionális vagy a helyi hatóságok vagy az Európai Unió költségvetéséből műveletek finanszírozásához nyújtott bármely hozzájárulás, illetve bármely hasonló kiadás. A műveletek finanszírozásához nyújtott bármely olyan hozzájárulás, amely egy vagy több regionális vagy helyi hatóság közjogi intézményei vagy társulásai, vagy az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban eljáró közjogi intézmények költségvetéséből származik, közpénzből történő hozzájárulásnak tekintendő; | 16.   „közkiadás”: a tagállamok, a regionális vagy a helyi hatóságok vagy az Európai Unió költségvetéséből műveletek finanszírozásához nyújtott bármely hozzájárulás, illetve bármely hasonló kiadás. A műveletek finanszírozásához nyújtott bármely olyan hozzájárulás, amely egy vagy több regionális vagy helyi hatóság közjogi intézményei vagy társulásai, vagy az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban eljáró közjogi intézmények költségvetéséből származik, közpénzből történő hozzájárulásnak tekintendő; |
| 17.   „tengeri medencékhez kapcsolódó stratégia”: adott földrajzi területre vonatkozó, az európai intézmények, a tagállamok, a tagállami régiók és – adott esetben – a közös tengeri medencével rendelkező harmadik országok által kialakított strukturált együttműködési keret; a stratégia figyelembe veszi a tengeri medence földrajzi, éghajlati, gazdasági és politikai sajátosságait; | 17.   „tengeri medencékhez kapcsolódó stratégia”: adott földrajzi területre vonatkozó, az európai intézmények, a tagállamok, a tagállami régiók és – adott esetben – a közös tengeri medencével rendelkező harmadik országok által kialakított strukturált együttműködési keret; a stratégia figyelembe veszi a tengeri medence földrajzi, éghajlati, gazdasági és politikai sajátosságait; |
| 18.   „kisüzemi part menti halászat”: a 12 méter teljes hosszúságot el nem érő hajóról végzett, és a közösségi halászhajó-nyilvántartásról szóló, 2003. december 30-i 26/2004/EK bizottsági rendelet I. mellékletének 3. táblázatában felsorolt vontatott eszközt igénybe nem vevő halászat; | 18.   „kisüzemi part menti halászat”: a 12 méter teljes hosszúságot el nem érő hajóról végzett, és a közösségi halászhajó-nyilvántartásról szóló, 2003. december 30-i 26/2004/EK bizottsági rendelet I. mellékletének 3. táblázatában felsorolt vontatott eszközt igénybe nem vevő halászat,; |
| 19.   „kizárólag belvizeken működő hajók”: belvizeken kereskedelmi halászatot folytató és az uniós halászflotta-nyilvántartásban nem szereplő hajók. | 19.   „kizárólag belvizeken működő hajók”: belvizeken kereskedelmi halászatot folytató és az uniós halászflotta-nyilvántartásban nem szereplő hajók; |
| | : |
| | 20a.   „kagyló- és rákhalász”: olyan személy, aki – szelektív, speciális eszközökkel – kizárólag puhatestűek, rákfélék, zsákállatok, tüskésbőrűek vagy más tengeri gerinctelen állatok egy vagy több fajának fogása céljából gyalog vagy hajón halászati tevékenységet végez, illetve extenzív vagy félintenzív tenyésztést folytat; |
| | : |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

3. cikk

Fogalommeghatározások

3. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában és a (2) bekezdés sérelme nélkül [a közös halászati politikáról szóló rendelet] 5. cikkében, [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló rendelet] 5. cikkében, az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 4. cikkében és a [közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet] 2. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.

(1)   E rendelet alkalmazásában és a (2) bekezdés sérelme nélkül [a közös halászati politikáról szóló rendelet] 5. cikkében, [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló rendelet] 5. cikkében, az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 4. cikkében és a [közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet] 2. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.

(2)   E rendelet alkalmazásában:

(2)   E rendelet alkalmazásában:

1.   „közös információmegosztási környezet”: a tengeri tevékenységek helyzetismeretének javítása érdekében a különböző ágazatbeli felhasználók közötti információcseréhez kifejlesztett, decentralizált felépítésű rendszerek hálózata;

1.   „közös információmegosztási környezet”: a tengeri tevékenységek helyzetismeretének javítása érdekében a különböző ágazatbeli felhasználók közötti információcseréhez kifejlesztett, decentralizált felépítésű rendszerek hálózata;

2.   „ágazatközi műveletek”: olyan kezdeményezések, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglaltaknak megfelelően kölcsönösen kedveznek a különböző ágazatoknak és/vagy ágazati politikáknak, és amelyek a vonatkozó szakpolitikai területekre kiterjedő intézkedésekkel nem valósíthatók meg teljes egészében;

2.   „ágazatközi műveletek”: olyan kezdeményezések, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglaltaknak megfelelően kölcsönösen kedveznek a különböző ágazatoknak és/vagy ágazati politikáknak, és amelyek a vonatkozó szakpolitikai területekre kiterjedő intézkedésekkel nem valósíthatók meg teljes egészében;

3.   „elektronikus rögzítési és jelentéstételi rendszer”: az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 15., 24. és 63. cikkében említett elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer;

3.   „elektronikus rögzítési és jelentéstételi rendszer”: az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 15., 24. és 63. cikkében említett elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer;

4.   „európai tengeri megfigyelési és adathálózat”: a nemzeti tengeri megfigyelési és adatprogramokat egy közös és hozzáférhető európai forrásba integráló hálózat;

4.   „európai tengeri megfigyelési és adathálózat”: a nemzeti tengeri megfigyelési és adatprogramokat egy közös és hozzáférhető európai forrásba integráló hálózat;

5.   „halászati terület”: olyan terület, amely tó- vagy tengerparttal vagy kisebb tóval vagy folyótorkolattal rendelkezik, és jelentős mértékű foglalkoztatást biztosít a halászati vagy az akvakultúra-ágazatban, és amelyet a tagállamok ilyen területként jelöltek ki;

5.   „halászati terület”: olyan terület, amely tó- vagy tengerparttal vagy kisebb tóval vagy folyótorkolattal rendelkezik, és jelentős mértékű foglalkoztatást biztosít a halászati vagy az akvakultúra-ágazatban, és amelyet a tagállamok ilyen területként jelöltek ki;

6.   „halász”: bármely olyan személy, aki működő halászhajó fedélzetén a tagállam által elismerten hivatásszerű halászatot folytat, vagy aki – hajó nélkül – a tagállam által elismert módon tengeri élőlények hivatásszerű lehalászását folytatja;

6.   „halász”: bármely olyan személy, aki működő halászhajó fedélzetén a tagállam által elismerten hivatásszerű halászatot folytat, vagy aki – hajó nélkül – a tagállam által elismert módon tengeri élőlények hivatásszerű lehalászását folytatja;

7.   „integrált tengerpolitika” (ITP): olyan uniós politika, amelynek célja – koherens tengerügyi vonatkozású szakpolitikák és ez irányú nemzetközi együttműködés révén – a tagállamok, nevezetesen az Unió szigetei, part menti és legkülső régiói, valamint a tengeri ágazat fenntartható fejlődésének, gazdasági növekedésének és társadalmi kohéziójának maximalizálására irányuló, összehangolt és koherens döntéshozatal előmozdítása;

7.   „integrált tengerpolitika” (ITP): olyan uniós politika, amelynek célja – koherens tengerügyi vonatkozású szakpolitikák és ez irányú nemzetközi együttműködés révén – a tagállamok, nevezetesen az Unió szigetei, part menti és legkülső régiói, valamint a tengeri ágazat fenntartható fejlődésének, gazdasági növekedésének és társadalmi kohéziójának maximalizálására irányuló, összehangolt és koherens döntéshozatal előmozdítása;

8.   „integrált tengerfelügyelet”: az európai tengerek felügyeletére irányuló tevékenységek eredményességének és hatékonyságának javítását célzó, ágazatközi és határokon átnyúló információcsere és együttműködés révén megvalósuló uniós kezdeményezés;

8.   „integrált tengerfelügyelet”: az európai tengerek felügyeletére irányuló tevékenységek eredményességének és hatékonyságának javítását célzó, ágazatközi és határokon átnyúló információcsere és együttműködés révén megvalósuló uniós kezdeményezés;

9.   „szabálytalanság”: a 2988/95/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szabálytalanság;

9.   „szabálytalanság”: a 2988/95/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szabálytalanság;

10.   „belvízi halászat”: a kizárólag belvizeken működő hajókkal vagy jéghalászatra használt egyéb eszközökkel, kereskedelmi célból végzett halászat;

10.   „belvízi halászat”: a kizárólag belvizeken működő hajókkal vagy jéghalászatra használt egyéb eszközökkel, kereskedelmi célból végzett halászat;

11.   „a part menti övezetek integrált kezelése”: a part menti övezetek integrált kezeléséről szóló, 2002. május 30-i 2002/413/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásban meghatározott stratégiák és intézkedések;

11.   „a part menti övezetek integrált kezelése”: a part menti övezetek integrált kezeléséről szóló, 2002. május 30-i 2002/413/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásban meghatározott stratégiák és intézkedések;

12.   „integrált tengerpolitikai irányítás”: az óceánokat, a tengereket és a part menti régiókat érintő összes uniós ágazati szakpolitika összehangolt irányítása;

12.   „integrált tengerpolitikai irányítás”: az óceánokat, a tengereket és a part menti régiókat érintő összes uniós ágazati szakpolitika összehangolt irányítása;

13.   „tengeri régiók”: a 2004/585/EK tanácsi határozat I. mellékletében meghatározott földrajzi területek és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által megállapított területek;

13.   „tengeri régiók”: a 2004/585/EK tanácsi határozat I. mellékletében meghatározott földrajzi területek és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által megállapított területek;

14.   „tengeri területrendezés”: az a folyamat, amelynek során a hatóságok – ökológiai, gazdasági és társadalmi célkitűzések elérése érdekében – elemzik és meghatározzák a tengeri területeken folytatott emberi tevékenységek térbeli és időbeli elosztását;

14.   „tengeri területrendezés”: az a folyamat, amelynek során a hatóságok – ökológiai, gazdasági és társadalmi célkitűzések elérése érdekében – elemzik és meghatározzák a tengeri területeken folytatott emberi tevékenységek térbeli és időbeli elosztását;

15.   „intézkedés”: műveletek sorozata;

15.   „intézkedés”: műveletek sorozata;

16.   „közkiadás”: a tagállamok, a regionális vagy a helyi hatóságok vagy az Európai Unió költségvetéséből műveletek finanszírozásához nyújtott bármely hozzájárulás, illetve bármely hasonló kiadás. A műveletek finanszírozásához nyújtott bármely olyan hozzájárulás, amely egy vagy több regionális vagy helyi hatóság közjogi intézményei vagy társulásai, vagy az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban eljáró közjogi intézmények költségvetéséből származik, közpénzből történő hozzájárulásnak tekintendő;

16.   „közkiadás”: a tagállamok, a regionális vagy a helyi hatóságok vagy az Európai Unió költségvetéséből műveletek finanszírozásához nyújtott bármely hozzájárulás, illetve bármely hasonló kiadás. A műveletek finanszírozásához nyújtott bármely olyan hozzájárulás, amely egy vagy több regionális vagy helyi hatóság közjogi intézményei vagy társulásai, vagy az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban eljáró közjogi intézmények költségvetéséből származik, közpénzből történő hozzájárulásnak tekintendő;

17.   „tengeri medencékhez kapcsolódó stratégia”: adott földrajzi területre vonatkozó, az európai intézmények, a tagállamok, a tagállami régiók és – adott esetben – a közös tengeri medencével rendelkező harmadik országok által kialakított strukturált együttműködési keret; a stratégia figyelembe veszi a tengeri medence földrajzi, éghajlati, gazdasági és politikai sajátosságait;

17.   „tengeri medencékhez kapcsolódó stratégia”: adott földrajzi területre vonatkozó, az európai intézmények, a tagállamok, a tagállami régiók és – adott esetben – a közös tengeri medencével rendelkező harmadik országok által kialakított strukturált együttműködési keret; a stratégia figyelembe veszi a tengeri medence földrajzi, éghajlati, gazdasági és politikai sajátosságait;

18.   „kisüzemi part menti halászat”: a 12 méter teljes hosszúságot el nem érő hajóról végzett, és a közösségi halászhajó-nyilvántartásról szóló, 2003. december 30-i 26/2004/EK bizottsági rendelet I. mellékletének 3. táblázatában felsorolt vontatott eszközt igénybe nem vevő halászat;

18.   „kisüzemi part menti halászat”: a 12 méter teljes hosszúságot el nem érő hajóról végzett, és a közösségi halászhajó-nyilvántartásról szóló, 2003. december 30-i 26/2004/EK bizottsági rendelet I. mellékletének 3. táblázatában felsorolt vontatott eszközt igénybe nem vevő halászat,;

19.   „kizárólag belvizeken működő hajók”: belvizeken kereskedelmi halászatot folytató és az uniós halászflotta-nyilvántartásban nem szereplő hajók.

19.   „kizárólag belvizeken működő hajók”: belvizeken kereskedelmi halászatot folytató és az uniós halászflotta-nyilvántartásban nem szereplő hajók;

:

20a.   „kagyló- és rákhalász”: olyan személy, aki – szelektív, speciális eszközökkel – kizárólag puhatestűek, rákfélék, zsákállatok, tüskésbőrűek vagy más tengeri gerinctelen állatok egy vagy több fajának fogása céljából gyalog vagy hajón halászati tevékenységet végez, illetve extenzív vagy félintenzív tenyésztést folytat;

:

8.   módosítás

6. cikk (4) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (4)   A fenntartható és erőforrás-hatékony halászat előmozdítása, kiemelt figyelmet fordítva a következő területekre: | (4)   A fenntartható és erőforrás-hatékony halászat előmozdítása, kiemelt figyelmet fordítva a következő területekre: |
| a) | a halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának csökkentése; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(4)   A fenntartható és erőforrás-hatékony halászat előmozdítása, kiemelt figyelmet fordítva a következő területekre:

(4)   A fenntartható és erőforrás-hatékony halászat előmozdítása, kiemelt figyelmet fordítva a következő területekre:

a)

a halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának csökkentése;

| a) | a halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának csökkentése; |
| --- | --- |

a)

a halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának csökkentése;

| b) | a tengeri biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák védelme és helyreállítása, beleértve az általuk nyújtott szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

b)

a tengeri biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák védelme és helyreállítása, beleértve az általuk nyújtott szolgáltatásokat.

| b) | a tengeri biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák védelme és helyreállítása, beleértve az általuk nyújtott szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

b)

a tengeri biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák védelme és helyreállítása, beleértve az általuk nyújtott szolgáltatásokat.

| | |
| --- | --- |

Indokolás

Úgy véljük, hogy a halállomány végletes csökkenése esetén a haltenyésztés eszközeihez kell nyúlni.

9.   módosítás

13. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A következő műveletek nem támogathatók az ETHA keretében: | A következő műveletek nem támogathatók az ETHA keretében: |
| a) | a hajó halászati kapacitását növelő műveletek; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A következő műveletek nem támogathatók az ETHA keretében:

A következő műveletek nem támogathatók az ETHA keretében:

a)

a hajó halászati kapacitását növelő műveletek;

| a) | a hajó halászati kapacitását növelő műveletek; |
| --- | --- |

a)

a hajó halászati kapacitását növelő műveletek;

| b) | új halászhajók építése, halászhajók leszerelése vagy behozatala; |
| --- | --- |

b)

új halászhajók építése, halászhajók leszerelése vagy behozatala;

| b) | |
| --- | --- |

b)

c)

| c) | a halászati tevékenységek ideiglenes beszüntetése; |
| --- | --- |

a halászati tevékenységek ideiglenes beszüntetése;

| | |
| --- | --- |

d)

| d) | kísérleti halászat; |
| --- | --- |

kísérleti halászat;

| | |
| --- | --- |

e)

| e) | üzleti tevékenység tulajdonjogának átadása; |
| --- | --- |

üzleti tevékenység tulajdonjogának átadása;

| | |
| --- | --- |

f)

| f) | közvetlen újratelepítés, kivéve, ha azt valamely uniós jogi aktus állományvédelmi intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti újratelepítés esetén. |
| --- | --- |

közvetlen újratelepítés, kivéve, ha azt valamely uniós jogi aktus állományvédelmi intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti újratelepítés esetén.

| | közvetlen újratelepítés, kivéve, ha azt valamely uniós jogi aktus állományvédelmi intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti újratelepítés esetén. |
| --- | --- |

közvetlen újratelepítés, kivéve, ha azt valamely uniós jogi aktus állományvédelmi intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti újratelepítés esetén.

Indokolás

A legkülső régiókban támogatni kell a halászhajók építését, mivel ezeknek a régióknak javítaniuk kell munkaeszközeiket, hogy a hajók jobban megfeleljenek az erőforrás-kezelési előírásoknak, valamint a termékek egészségügyi minőségi követelményeinek.

A halászhajók támogatott leszerelése lehetővé teszi a halászati kapacitás csökkentését nehéz helyzetben (forráshiány stb.), és ezáltal elkerülhetővé teszi a tevékenységnek az egészséges halgazdaságokhoz történő átirányítását. Ezeket a támogatásokat fenn kell tartani, figyelmet fordítva a halászati erőfeszítés mérséklésének tényleges körülményeire a halászati jogok megfelelőbb kezelésével.

A halászati tevékenység átmeneti szüneteltetésének finanszírozása lehetővé teszi a hajók környezetszennyezés esetén bekövetkező kényszerleállásának kompenzálását vagy a bizonyos fajok esetében előírt biológiai regeneráció (mint például a szardellák esetében) ellentételezését. Finanszírozás hiányában az érintett hajók valószínűleg más halfajokra irányítanák át tevékenységüket, azok állományát befolyásolva.

10.   módosítás

15. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A 2014–2020 közötti időszak vonatkozásában az ETHA-ból finanszírozandó kötelezettségvállalások tekintetében rendelkezésre álló, megosztott irányítás keretébe tartozó források összege – a II. mellékletben feltüntetett éves bontásnak megfelelően – jelenlegi árakon 5 520 000 000 EUR. | (1)   A 2014–2020 közötti időszak vonatkozásában az ETHA-ból finanszírozandó kötelezettségvállalások tekintetében rendelkezésre álló, megosztott irányítás keretébe tartozó források összege – a II. mellékletben feltüntetett éves bontásnak megfelelően – jelenlegi árakon 5 520 000 000 EUR. |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett forrásokból 4 535 000 000 EUR-t kell elkülöníteni az V. cím I., II. és III. fejezete értelmében a halászat, az akvakultúra és a halászati területek fenntartható fejlesztése céljára. | (2)   Az (1) bekezdésben említett forrásokból 4 535 000 000 EUR-t kell elkülöníteni az V. cím I., II. III. fejezete értelmében a halászat, az akvakultúra és a halászati területek fenntartható fejlesztése céljára. |
| (3)   Az (1) bekezdésben említett forrásokból 477 000 000 EUR-t kell elkülöníteni a 78. cikk szerinti ellenőrzési és végrehajtási intézkedésekre. | (3)   Az (1) bekezdésben említett forrásokból 477 000 000 EUR-t kell elkülöníteni a 78. cikk szerinti ellenőrzési és végrehajtási intézkedésekre. |
| (4)   Az (1) bekezdésben említett forrásokból 358 000 000 EUR-t kell elkülöníteni a 79. cikk szerinti adatgyűjtési intézkedésekre. | (4)   Az (1) bekezdésben említett forrásokból 358 000 000 EUR-t kell elkülöníteni a 79. cikk szerinti adatgyűjtési intézkedésekre. |
| (5)   Az V. cím V. fejezete értelmében a legkülső régióknak nyújtott ellentételezésre elkülönített források éves szinten nem haladják meg: | (5)   Az V. cím V. fejezete értelmében a legkülső régióknak nyújtott ellentételezésre elkülönített források éves szinten nem haladják meg: |
| — | a 4 300 000 EUR-t az Azori-szigetek és Madeira esetében; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A 2014–2020 közötti időszak vonatkozásában az ETHA-ból finanszírozandó kötelezettségvállalások tekintetében rendelkezésre álló, megosztott irányítás keretébe tartozó források összege – a II. mellékletben feltüntetett éves bontásnak megfelelően – jelenlegi árakon 5 520 000 000 EUR.

(1)   A 2014–2020 közötti időszak vonatkozásában az ETHA-ból finanszírozandó kötelezettségvállalások tekintetében rendelkezésre álló, megosztott irányítás keretébe tartozó források összege – a II. mellékletben feltüntetett éves bontásnak megfelelően – jelenlegi árakon 5 520 000 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben említett forrásokból 4 535 000 000 EUR-t kell elkülöníteni az V. cím I., II. és III. fejezete értelmében a halászat, az akvakultúra és a halászati területek fenntartható fejlesztése céljára.

(2)   Az (1) bekezdésben említett forrásokból 4 535 000 000 EUR-t kell elkülöníteni az V. cím I., II. III. fejezete értelmében a halászat, az akvakultúra és a halászati területek fenntartható fejlesztése céljára.

(3)   Az (1) bekezdésben említett forrásokból 477 000 000 EUR-t kell elkülöníteni a 78. cikk szerinti ellenőrzési és végrehajtási intézkedésekre.

(3)   Az (1) bekezdésben említett forrásokból 477 000 000 EUR-t kell elkülöníteni a 78. cikk szerinti ellenőrzési és végrehajtási intézkedésekre.

(4)   Az (1) bekezdésben említett forrásokból 358 000 000 EUR-t kell elkülöníteni a 79. cikk szerinti adatgyűjtési intézkedésekre.

(4)   Az (1) bekezdésben említett forrásokból 358 000 000 EUR-t kell elkülöníteni a 79. cikk szerinti adatgyűjtési intézkedésekre.

(5)   Az V. cím V. fejezete értelmében a legkülső régióknak nyújtott ellentételezésre elkülönített források éves szinten nem haladják meg:

(5)   Az V. cím V. fejezete értelmében a legkülső régióknak nyújtott ellentételezésre elkülönített források éves szinten nem haladják meg:

—

a 4 300 000 EUR-t az Azori-szigetek és Madeira esetében;

| — | a 4 300 000 EUR-t az Azori-szigetek és Madeira esetében; |
| --- | --- |

—

a 4 300 000 EUR-t az Azori-szigetek és Madeira esetében;

| — | az 5 800 000 EUR-t a Kanári-szigetek esetében; |
| --- | --- |

—

az 5 800 000 EUR-t a Kanári-szigetek esetében;

| — | az 5 800 000 EUR-t a Kanári-szigetek esetében; |
| --- | --- |

—

az 5 800 000 EUR-t a Kanári-szigetek esetében;

| — | a 4 900 000 EUR-t Francia Guyana és Réunion esetében. |
| --- | --- |

—

a 4 900 000 EUR-t Francia Guyana és Réunion esetében.

| — | a 4 900 000 EUR-t Francia Guyana és Réunion esetében. |
| --- | --- |

—

a 4 900 000 EUR-t Francia Guyana és Réunion esetében.

| — | |
| --- | --- |

—

(6)   Az (1) bekezdésben említett forrásokból 45 000 000 EUR-t 2014-től 2018-ig bezárólag a 72. cikk szerinti tárolási támogatásra kell elkülöníteni.

(6)   Az (1) bekezdésben említett forrásokból 45 000 000 EUR-t 2014-től 2018-ig bezárólag a 72. cikk szerinti tárolási támogatásra kell elkülöníteni.

Indokolás

Ez a cikk, minden bizonnyal figyelmetlenségből, nem tartalmazza az értékesítésre és a feldolgozásra vonatkozó intézkedéseket, jóllehet azok jelen rendelet V. címében szerepelnek. A KHP-alaprendeletnek megfelelően az összes legkülső régiót figyelembe kell venni a kompenzációs támogatásoknál. Meg kell határozni egy összeget Guadeloupe-ra, Martinique-re és Mayotte-ra is.

11.   módosítás

26. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia a 6. cikk (2) és (4) bekezdésében megállapított uniós prioritások megvalósításához. | Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia a 6. cikk (2) és (4) bekezdésében megállapított uniós prioritások megvalósításához. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia a 6. cikk (2) és (4) bekezdésében megállapított uniós prioritások megvalósításához.

Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia a 6. cikk (2) és (4) bekezdésében megállapított uniós prioritások megvalósításához.

Indokolás

Jelen rendelet 6. cikkének (1) bekezdése a foglalkoztatás javítására és a területi kohézió erősítésére vonatkozik. Elkerülhetetlennek tűnik, hogy a halászati területek fenntartható fejlődésével foglalkozó fejezet tartalmazza ezt a célkitűzést.

12.   módosítás

31. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A humán tőke és a társadalmi párbeszéd előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja: | A humán tőke és a társadalmi párbeszéd előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja: |
| a) | az egész életen át tartó tanulást, a tudományos ismeretek és innovatív gyakorlatok terjesztését, valamint különösen a tengeri ökoszisztémával való fenntartható gazdálkodáshoz, a tengeri ágazaton belüli tevékenységekhez, az innovációhoz és a vállalkozói készséghez kapcsolódó új szakmai készségek elsajátítását; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A humán tőke és a társadalmi párbeszéd előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja:

A humán tőke és a társadalmi párbeszéd előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja:

a)

az egész életen át tartó tanulást, a tudományos ismeretek és innovatív gyakorlatok terjesztését, valamint különösen a tengeri ökoszisztémával való fenntartható gazdálkodáshoz, a tengeri ágazaton belüli tevékenységekhez, az innovációhoz és a vállalkozói készséghez kapcsolódó új szakmai készségek elsajátítását;

| a) | az egész életen át tartó tanulást, a tudományos ismeretek és innovatív gyakorlatok terjesztését, valamint különösen a tengeri ökoszisztémával való fenntartható gazdálkodáshoz, a tengeri ágazaton belüli tevékenységekhez, az innovációhoz és a vállalkozói készséghez kapcsolódó új szakmai készségek elsajátítását; |
| --- | --- |

a)

az egész életen át tartó tanulást, a tudományos ismeretek és innovatív gyakorlatok terjesztését, valamint különösen a tengeri ökoszisztémával való fenntartható gazdálkodáshoz, a tengeri ágazaton belüli tevékenységekhez, az innovációhoz és a vállalkozói készséghez kapcsolódó új szakmai készségek elsajátítását;

| b) | a hálózatépítést, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlati módszerek cserét az érdekelt felek között, beleértve a férfiak és nők esélyegyenlőségét előmozdító szervezeteket; |
| --- | --- |

b)

a hálózatépítést, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlati módszerek cserét az érdekelt felek között, beleértve a férfiak és nők esélyegyenlőségét előmozdító szervezeteket;

| b) | a hálózatépítést, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlati módszerek cserét az érdekelt felek között, beleértve a férfiak és nők esélyegyenlőségét előmozdító szervezeteket; |
| --- | --- |

b)

a hálózatépítést, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlati módszerek cserét az érdekelt felek között, beleértve a férfiak és nők esélyegyenlőségét előmozdító szervezeteket;

| c) | országos, regionális, illetve helyi szinten a halászok és más érdekelt felek részvételével folytatott társadalmi párbeszéd előmozdítását. |
| --- | --- |

c)

országos, regionális, illetve helyi szinten a halászok és más érdekelt felek részvételével folytatott társadalmi párbeszéd előmozdítását.

| c) | országos, regionális, illetve helyi szinten a halászok és más érdekelt felek részvételével folytatott társadalmi párbeszéd előmozdítását. |
| --- | --- |

c)

országos, regionális, illetve helyi szinten a halászok és más érdekelt felek részvételével folytatott társadalmi párbeszéd előmozdítását.

(2)   Az (1) bekezdésben említett támogatásban azoknak az önálló vállalkozó halászoknak a házastársai vagy – amennyiben és olyan mértékben, ahogyan azt a nemzeti jog elismeri – élettársai is részesülhetnek, akik nem alkalmazottak vagy üzleti partnerek, amennyiben szokásosan, a nemzeti jogban megállapított feltételek mellett vesznek részt az önfoglalkoztató halász tevékenységeiben vagy kisegítő feladatokat látnak el.

(2)   Az (1) bekezdésben említett támogatásban azoknak az önálló vállalkozó halászoknak a házastársai vagy – amennyiben és olyan mértékben, ahogyan azt a nemzeti jog elismeri – élettársai is részesülhetnek, akik nem alkalmazottak vagy üzleti partnerek, amennyiben szokásosan, a nemzeti jogban megállapított feltételek mellett vesznek részt az önfoglalkoztató halász tevékenységeiben vagy kisegítő feladatokat látnak el.

13.   módosítás

32. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A halászaton kívüli diverzifikáció és munkahelyteremtés elősegítése érdekében az ETHA támogathatja: | (1)   A diverzifikáció és a munkahelyteremtés elősegítése érdekében az ETHA támogathatja: |
| a) | halászaton kívüli vállalkozások indítását; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A halászaton kívüli diverzifikáció és munkahelyteremtés elősegítése érdekében az ETHA támogathatja:

(1)   A diverzifikáció és a munkahelyteremtés elősegítése érdekében az ETHA támogathatja:

a)

halászaton kívüli vállalkozások indítását;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | a kisüzemi part menti halászatot folytató halászhajók utólagos felszerelését a halászaton kívüli tevékenységekhez való átcsoportosításuk érdekében. |
| --- | --- |

a kisüzemi part menti halászatot folytató halászhajók utólagos felszerelését a halászaton kívüli tevékenységekhez való átcsoportosításuk érdekében.

| | |
| --- | --- |

| ) | halászaton kívüli vállalkozások indítását; |
| --- | --- |

)

halászaton kívüli vállalkozások indítását;

| ) | a kisüzemi part menti halászatot folytató halászhajók utólagos felszerelését a halászaton kívüli tevékenységekhez való átcsoportosításuk érdekében |
| --- | --- |

)

a kisüzemi part menti halászatot folytató halászhajók utólagos felszerelését a halászaton kívüli tevékenységekhez való átcsoportosításuk érdekében

| | |
| --- | --- |

(2)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatásban azok a halászok részesülhetnek, akik:

(2)   Az (1) bekezdés pontja szerinti támogatásban azok a halászok részesülhetnek, akik:

| a) | az új tevékenységeik fejlesztésére vonatkozó üzleti tervet nyújtanak be; |
| --- | --- |

a)

az új tevékenységeik fejlesztésére vonatkozó üzleti tervet nyújtanak be;

| a) | az új tevékenységeik fejlesztésére vonatkozó üzleti tervet nyújtanak be; |
| --- | --- |

a)

az új tevékenységeik fejlesztésére vonatkozó üzleti tervet nyújtanak be;

| b) | megfelelő szakmai készségekkel rendelkeznek, amelyek a 31. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján finanszírozott műveletek révén is elsajátíthatók. |
| --- | --- |

b)

megfelelő szakmai készségekkel rendelkeznek, amelyek a 31. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján finanszírozott műveletek révén is elsajátíthatók.

| b) | megfelelő szakmai készségekkel rendelkeznek, amelyek a 31. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján finanszírozott műveletek révén is elsajátíthatók. |
| --- | --- |

b)

megfelelő szakmai készségekkel rendelkeznek, amelyek a 31. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján finanszírozott műveletek révén is elsajátíthatók.

(3)   Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatásban azok a kisüzemi part menti halászatot folytató halászok részesülhetnek, akik aktívként lajstromozott uniós halászhajó tulajdonosai, és akik a kérelem benyújtásának időpontját megelőző két évben legalább 60 napig folytattak halászati tevékenységet a tengeren. A halászhajó halászati engedélyét végérvényesen vissza kell vonni.

(3)   Az (1) bekezdés pontja szerinti támogatásban azok a kisüzemi part menti halászatot folytató halászok részesülhetnek, akik aktívként lajstromozott uniós halászhajó tulajdonosai, és akik a kérelem benyújtásának időpontját megelőző két évben legalább 60 napig folytattak halászati tevékenységet a tengeren. A halászhajó halászati engedélyét végérvényesen vissza kell vonni.

(4)   Az (1) bekezdésben említett kedvezményezettek a támogatás utolsó részletének átvételét követő öt évben nem folytathatnak hivatásszerűen halászati tevékenységet.

(4)   z (1) bekezdésben említett kedvezményezettek a támogatás utolsó részletének átvételét követő öt évben nem folytathatnak hivatásszerűen halászati tevékenységet.

(5)   Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatható költségek a hajó más tevékenységekhez történő átcsoportosítása érdekében elvégzett átalakításának költségeire korlátozódnak.

(5)   Az (1) bekezdés ) pontja szerinti támogatható költségek a hajó más tevékenységekhez történő átcsoportosítása érdekében elvégzett átalakításának költségeire korlátozódnak.

(6)   Az (1) bekezdés a) pontja alapján nyújtott pénzügyi támogatás összege nem haladhatja meg az egyes műveletekre vonatkozó üzleti tervben előirányzott költségvetés 50 %-át, és összege műveletenként legfeljebb 50 000 EUR lehet.

| — | |
| --- | --- |

—

| — | |
| --- | --- |

—

| — | |
| --- | --- |

—

| — | |
| --- | --- |

—

| — | |
| --- | --- |

—

()   Az (1) bekezdés ) pontja alapján nyújtott pénzügyi támogatás összege nem haladhatja meg az egyes műveletekre vonatkozó üzleti tervben előirányzott költségvetés 50 %-át, és összege műveletenként legfeljebb 50 000 EUR lehet.

Indokolás

Az átképzések finanszírozását ki kell egészíteni a halászhajók leselejtezés általi leszerelésével, az előző alapban (EHA) előírtak szerint. Ez az intézkedés lehetővé teszi a kapcsolódó halászati jogok tényleges megszüntetését, ezzel csökkentve a globális halászati kapacitást.

Ahhoz, hogy biztosítani tudjuk a generációk megújulását, és ösztönözzük olyan új, jól képzett halászok érkezését, akik fogékonyak a források hatékonyabb kezelésére, elengedhetetlenül fontosnak tűnik a fiatal halászok pályakezdésének támogatása is.

14.   módosítás

33. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1).   A halászok fedélzeti munkakörülményeinek javítása érdekében az ETHA támogathatja a fedélzeti és egyéni felszerelésekre irányuló beruházásokat, amennyiben ezek a beruházások túlmutatnak a nemzeti vagy uniós jogszabályok által előírt szabványokon. | (1)   A halászok fedélzeti munkakörülményeinek javítása érdekében az ETHA támogathatja a fedélzeti és egyéni felszerelésekre irányuló beruházásokat, amennyiben ezek a beruházások túlmutatnak uniós jogszabályok által előírt szabványokon. |
| (2)   A támogatásban halászok vagy halászhajó-tulajdonosok részesülhetnek. | (2)   A támogatásban halászok vagy halászhajó-tulajdonosok részesülhetnek. |
| (3)   Ha a művelet fedélzeti beruházásból áll, a támogatás a programozási időszak során ugyanazon halászhajó számára legfeljebb egyszer nyújtható. Ha a művelet egyéni felszerelésre irányuló beruházásból áll, a támogatás a programozási időszak során ugyanazon kedvezményezett számára legfeljebb egyszer nyújtható. | |
| (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdés alapján támogatható művelettípusok meghatározása érdekében. | ()   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdés alapján támogatható művelettípusok meghatározása érdekében. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1).   A halászok fedélzeti munkakörülményeinek javítása érdekében az ETHA támogathatja a fedélzeti és egyéni felszerelésekre irányuló beruházásokat, amennyiben ezek a beruházások túlmutatnak a nemzeti vagy uniós jogszabályok által előírt szabványokon.

(1)   A halászok fedélzeti munkakörülményeinek javítása érdekében az ETHA támogathatja a fedélzeti és egyéni felszerelésekre irányuló beruházásokat, amennyiben ezek a beruházások túlmutatnak uniós jogszabályok által előírt szabványokon.

(2)   A támogatásban halászok vagy halászhajó-tulajdonosok részesülhetnek.

(2)   A támogatásban halászok vagy halászhajó-tulajdonosok részesülhetnek.

(3)   Ha a művelet fedélzeti beruházásból áll, a támogatás a programozási időszak során ugyanazon halászhajó számára legfeljebb egyszer nyújtható. Ha a művelet egyéni felszerelésre irányuló beruházásból áll, a támogatás a programozási időszak során ugyanazon kedvezményezett számára legfeljebb egyszer nyújtható.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdés alapján támogatható művelettípusok meghatározása érdekében.

()   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdés alapján támogatható művelettípusok meghatározása érdekében.

Indokolás

Nem szabad megfosztani a támogatástól az olyan országokból származó halászokat, amelyekben az egészségügy és a biztonság terén magas szintűek a szabályozási követelmények. A halászok közötti egyenlőség érdekében inkább az európai normákat kell mértékadónak tekinteni.

Egyébként pedig nem indokolt a támogatás lehetőségének egyszeri alkalomra való korlátozása egy 7 éves ETHA-program esetén, ha el szeretnénk érni a hajósok biztonsági körülményeinek javulását.

15.   módosítás

33a. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Indokolás

A halászati tevékenység átmeneti szüneteltetésének finanszírozása lehetővé teszi a hajók környezetszennyezés esetén bekövetkező kényszerleállásának kompenzálását vagy a bizonyos fajok esetében előírt biológiai regeneráció (mint például a szardellák esetében) ellentételezését. Finanszírozás hiányában az érintett hajók valószínűleg más halfajokra irányítanák át tevékenységüket. Az előző alap (EHA) ezt az intézkedést több ízben is hatékonyan alkalmazta.

16.   módosítás

35. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1).   A [közös halászati politikáról szóló rendelet] 17. és 21. cikke szerinti védelmi intézkedések hatékony végrehajtása érdekében az ETHA támogathatja: | (1)   A [közös halászati politikáról szóló rendelet] 17. és 21. cikke szerinti védelmi intézkedések hatékony végrehajtása érdekében az ETHA támogathatja: |
| a) | a [közös halászati politikáról szóló rendelet] 17. és 21. cikke szerinti védelmi intézkedések végrehajtásához szükséges műszaki és adminisztratív eszközök megtervezését és kidolgozását; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1).   A [közös halászati politikáról szóló rendelet] 17. és 21. cikke szerinti védelmi intézkedések hatékony végrehajtása érdekében az ETHA támogathatja:

(1)   A [közös halászati politikáról szóló rendelet] 17. és 21. cikke szerinti védelmi intézkedések hatékony végrehajtása érdekében az ETHA támogathatja:

a)

a [közös halászati politikáról szóló rendelet] 17. és 21. cikke szerinti védelmi intézkedések végrehajtásához szükséges műszaki és adminisztratív eszközök megtervezését és kidolgozását;

| a) | a [közös halászati politikáról szóló rendelet] 17. és 21. cikke szerinti védelmi intézkedések végrehajtásához szükséges műszaki és adminisztratív eszközök megtervezését és kidolgozását; |
| --- | --- |

a)

a [közös halászati politikáról szóló rendelet] 17. és 21. cikke szerinti védelmi intézkedések végrehajtásához szükséges műszaki és adminisztratív eszközök megtervezését és kidolgozását;

| b) | az érdekelt felek részvételét [a közös halászati politikáról szóló rendelet] 17. és 21. cikke szerinti védelmi intézkedések megtervezésében és végrehajtásában. |
| --- | --- |

b)

az érdekelt felek részvételét [a közös halászati politikáról szóló rendelet] 17. és 21. cikke szerinti védelmi intézkedések megtervezésében és végrehajtásában.

| b) | az érdekelt felek részvételét [a közös halászati politikáról szóló rendelet] 17. és 21. cikke szerinti védelmi intézkedések megtervezésében és végrehajtásában. |
| --- | --- |

b)

az érdekelt felek részvételét [a közös halászati politikáról szóló rendelet] 17. és 21. cikke szerinti védelmi intézkedések megtervezésében és végrehajtásában.

(2)   A (1) bekezdésben említett támogatás kizárólag hatóságoknak nyújtható.

(2)   A (1) bekezdésben említett támogatás kizárólag hatóságoknak nyújtható.

Indokolás

Az alaprendelet 17. és 21. cikke szerinti többéves terveket és más állományvédelmi intézkedéseket már kidolgozásuk szakaszában határozottan segíteni kell a tanácsadó testületeknek, a regionalizáció fontos elemeként.

17.   módosítás

36. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának csökkentése, a visszadobások megszüntetésének előmozdítása, valamint az élő tengeri biológiai erőforrásoknak a célfajok populációit a legnagyobb fenntartható hozamot eredményező egyedszám feletti szintre helyreállító és azon a szinten fenntartó kiaknázására való áttérés elősegítése érdekében az ETHA azon felszerelésekre irányuló beruházásokat támogathat, amelyek: | (1)   A halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának csökkentése, a visszadobások megszüntetésének előmozdítása, valamint az élő tengeri biológiai erőforrásoknak a célfajok populációit a legnagyobb fenntartható hozamot eredményező egyedszám feletti szintre helyreállító és azon a szinten fenntartó kiaknázására való áttérés elősegítése érdekében az ETHA azon felszerelésekre irányuló beruházásokat támogathat, amelyek: |
| a) | javítják a halászeszközök méret- vagy fajszelektivitását; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának csökkentése, a visszadobások megszüntetésének előmozdítása, valamint az élő tengeri biológiai erőforrásoknak a célfajok populációit a legnagyobb fenntartható hozamot eredményező egyedszám feletti szintre helyreállító és azon a szinten fenntartó kiaknázására való áttérés elősegítése érdekében az ETHA azon felszerelésekre irányuló beruházásokat támogathat, amelyek:

(1)   A halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának csökkentése, a visszadobások megszüntetésének előmozdítása, valamint az élő tengeri biológiai erőforrásoknak a célfajok populációit a legnagyobb fenntartható hozamot eredményező egyedszám feletti szintre helyreállító és azon a szinten fenntartó kiaknázására való áttérés elősegítése érdekében az ETHA azon felszerelésekre irányuló beruházásokat támogathat, amelyek:

a)

javítják a halászeszközök méret- vagy fajszelektivitását;

| a) | javítják a halászeszközök méret- vagy fajszelektivitását; |
| --- | --- |

a)

javítják a halászeszközök méret- vagy fajszelektivitását;

| b) | csökkentik a kereskedelmi állományok nem szándékos kifogását vagy az egyéb járulékos fogásokat; |
| --- | --- |

b)

csökkentik a kereskedelmi állományok nem szándékos kifogását vagy az egyéb járulékos fogásokat;

| b) | csökkentik a kereskedelmi állományok nem szándékos kifogását vagy az egyéb járulékos fogásokat; |
| --- | --- |

b)

csökkentik a kereskedelmi állományok nem szándékos kifogását vagy az egyéb járulékos fogásokat;

| c) | korlátozzák a halászat által az ökoszisztémákra vagy a tengerfenékre gyakorolt fizikai és biológiai hatásokat. |
| --- | --- |

c)

korlátozzák a halászat által az ökoszisztémákra vagy a tengerfenékre gyakorolt fizikai és biológiai hatásokat.

| c) | korlátozzák a halászat által az ökoszisztémákra vagy a tengerfenékre gyakorolt fizikai és biológiai hatásokat. |
| --- | --- |

c)

korlátozzák a halászat által az ökoszisztémákra vagy a tengerfenékre gyakorolt fizikai és biológiai hatásokat.

| | |
| --- | --- |

(2)   Támogatás a programozási időszak során ugyanazon uniós halászhajóra és ugyanazon felszereléstípusra legfeljebb egyszer nyújtható.

(3)   Ezen intézkedés keretében kizárólag akkor nyújtható támogatás, ha az (1) bekezdésben említett halászeszköznek vagy egyéb felszerelésnek bizonyíthatóan jobb a méretszelektivitása vagy mérsékeltebb hatást gyakorol a nem célfajokra, mint a regionalizációval összefüggésben elfogadott uniós vagy kapcsolódó tagállami nemzeti jogszabályok szerinti szabványos halászeszköz vagy egyéb felszerelés, [a KHP-ról szóló rendeletben] említettek szerint.

()   Ezen intézkedés keretében kizárólag akkor nyújtható támogatás, ha az (1) bekezdésben említett halászeszköznek vagy egyéb felszerelésnek bizonyíthatóan jobb a méretszelektivitása vagy mérsékeltebb hatást gyakorol a nem célfajokra, mint a regionalizációval összefüggésben elfogadott uniós vagy kapcsolódó tagállami nemzeti jogszabályok szerinti szabványos halászeszköz vagy egyéb felszerelés, [a KHP-ról szóló rendeletben] említettek szerint.

(4)   Az alábbiak részesülnek támogatásban:

Az alábbiak részesülnek támogatásban:

| a) | az uniós halászhajók azon tulajdonosai, akik hajóit aktív hajókként lajstromozták, és akik a kérelem benyújtásának időpontját megelőző két évben legalább 60 napig folytattak halászati tevékenységet a tengeren; |
| --- | --- |

a)

az uniós halászhajók azon tulajdonosai, akik hajóit aktív hajókként lajstromozták, és akik a kérelem benyújtásának időpontját megelőző két évben legalább 60 napig folytattak halászati tevékenységet a tengeren;

| a) | az uniós halászhajók azon tulajdonosai, akik hajóit aktív hajókként lajstromozták, és akik a kérelem benyújtásának időpontját megelőző két évben legalább 60 napig folytattak halászati tevékenységet a tengeren; |
| --- | --- |

a)

az uniós halászhajók azon tulajdonosai, akik hajóit aktív hajókként lajstromozták, és akik a kérelem benyújtásának időpontját megelőző két évben legalább 60 napig folytattak halászati tevékenységet a tengeren;

| b) | azok a halászok, akik a kicserélendő halászeszközök tulajdonosai, és akik a kérelem benyújtásának időpontját megelőző két évben legalább 60 napig dolgoztak halászhajó fedélzetén; |
| --- | --- |

b)

azok a halászok, akik a kicserélendő halászeszközök tulajdonosai, és akik a kérelem benyújtásának időpontját megelőző két évben legalább 60 napig dolgoztak halászhajó fedélzetén;

| b) | azok a halászok, akik a kicserélendő halászeszközök tulajdonosai, és akik a kérelem benyújtásának időpontját megelőző két évben legalább 60 napig dolgoztak halászhajó fedélzetén; |
| --- | --- |

b)

azok a halászok, akik a kicserélendő halászeszközök tulajdonosai, és akik a kérelem benyújtásának időpontját megelőző két évben legalább 60 napig dolgoztak halászhajó fedélzetén;

| c) | a tagállam által elismert halászszervezetek. |
| --- | --- |

c)

a tagállam által elismert halászszervezetek.

| c) | a tagállam által elismert halászszervezetek. |
| --- | --- |

c)

a tagállam által elismert halászszervezetek.

Indokolás

A halászat technikai fejlődése és a legnagyobb fenntartható hozam lehető legkorábbi elérése érdekében ösztönözni kell a halászeszközök és a hajók modernizálását, csakúgy mint a KHP-alaprendelet szerinti technikai intézkedések végrehajtását. Egyébként pedig nem indokolt a támogatás lehetőségének egyszeri alkalomra való korlátozása egy 7 éves ETHA-program esetén, ha ténylegesen el szeretnénk érni, hogy a halászati technikák fenntarthatóbbak legyenek.

18.   módosítás

38. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2.   Az e cikk szerinti műveleteket közjogi szervek hajtják végre és azokban a tagállam által elismert halászok vagy halászszervezetek, illetve a halászszervezetekkel vagy a 62. cikk szerinti helyi halászati akciócsoportokkal partnerségben együttműködő nem kormányzati szervezetek részesülhetnek. | (2)   Az e cikk szerinti műveleteket közjogi szervek hajtják végre és azokban a tagállam által elismert halászok vagy halászszervezetek, illetve a halászszervezetekkel vagy a 62. cikk szerinti helyi halászati akciócsoportokkal partnerségben együttműködő nem kormányzati szervezetek részesülhetnek. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.   Az e cikk szerinti műveleteket közjogi szervek hajtják végre és azokban a tagállam által elismert halászok vagy halászszervezetek, illetve a halászszervezetekkel vagy a 62. cikk szerinti helyi halászati akciócsoportokkal partnerségben együttműködő nem kormányzati szervezetek részesülhetnek.

(2)   Az e cikk szerinti műveleteket közjogi szervek hajtják végre és azokban a tagállam által elismert halászok vagy halászszervezetek, illetve a halászszervezetekkel vagy a 62. cikk szerinti helyi halászati akciócsoportokkal partnerségben együttműködő nem kormányzati szervezetek részesülhetnek.

Indokolás

A KHP-alaprendelet 52. és azt követő cikkei szélesebb körben kívánják bevonni a regionális tanácsadó testületeket az irányítási intézkedésekbe, és kiterjedtebb javaslattételi lehetőséget biztosítanak a számukra. Ezért ezeknek a testületeknek tevékenységeik során részesülniük kell az ETHA támogatásából.

19.   módosítás

39. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2.   A támogatás nem járulhat hozzá a főhajtómű vagy a segédhajtóművek cseréjéhez vagy korszerűsítéséhez. Támogatás kizárólag halászhajók tulajdonosainak és a programozási időszak során ugyanazon halászhajó számára legfeljebb egyszer nyújtható. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.   A támogatás nem járulhat hozzá a főhajtómű vagy a segédhajtóművek cseréjéhez vagy korszerűsítéséhez. Támogatás kizárólag halászhajók tulajdonosainak és a programozási időszak során ugyanazon halászhajó számára legfeljebb egyszer nyújtható.

Indokolás

Lehetővé kell tenni a hajtóművek cseréjét, hiszen eléggé meglepő, sőt paradox a hajtóművek felújításának kizárása az ETHA-támogatások köréből. A hajtómű ugyanis az a fő alkatrész, amelyre leginkább irányulhatnak a szennyezőanyag-kibocsátás vagy az üzemanyag-fogyasztás csökkentését célzó erőfeszítések.

20.   módosítás

40. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 3.   Az e cikk szerinti támogatás a programozási időszak során ugyanazon halászhajó vagy ugyanazon kedvezményezett számára legfeljebb egyszer nyújtható. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

3.   Az e cikk szerinti támogatás a programozási időszak során ugyanazon halászhajó vagy ugyanazon kedvezményezett számára legfeljebb egyszer nyújtható.

Indokolás

Az innováció és a termékminőség tényleges javulásának elősegítéséhez ösztönözni kell a hajók átalakítását az erőforrások és a tengeri környezet fokozottabb védelme érdekében. Éppen ezért nem indokolt a támogatás lehetőségének egyszeri alkalomra való korlátozása egy 7 éves ETHA-program esetén, ha el szeretnénk érni, hogy a halászati technikák fenntarthatóbbak legyenek.

21.   módosítás

41. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 4.   A támogatás nem terjed ki új kikötők, új kirakodóhelyek vagy új árverési csarnokok építésére. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

4.   A támogatás nem terjed ki új kikötők, új kirakodóhelyek vagy új árverési csarnokok építésére.

Indokolás

Lehetővé kell tenni a berendezések finanszírozását a még nem felszerelt helyeken, figyelembe véve a hajókon lévő munkahelyek egyértelmű és elkerülhetetlen változásait.

22.   módosítás

42. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 42. cikk
  Belvízi halászat | 42. cikk
  Belvízi halászat |
| (1)   A belvízi halászat környezetre gyakorolt hatásának csökkentése, az energiahatékonyság növelése, a kirakodott hal minőségének javítása, illetve a biztonság és a munkakörülmények javítása érdekében az ETHA támogathatja az alábbi beruházásokat: | (1)   A belvízi halászat környezetre gyakorolt hatásának csökkentése, az energiahatékonyság növelése, a kirakodott hal minőségének javítása, illetve a biztonság és a munkakörülmények javítása érdekében az ETHA támogathatja az alábbi beruházásokat: |
| a) | a 33. cikkben említett fedélzeti, illetve egyéni felszerelésekre irányuló beruházások, az abban a cikkben meghatározott feltételek mellett; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

42. cikk

Belvízi halászat

42. cikk

Belvízi halászat

(1)   A belvízi halászat környezetre gyakorolt hatásának csökkentése, az energiahatékonyság növelése, a kirakodott hal minőségének javítása, illetve a biztonság és a munkakörülmények javítása érdekében az ETHA támogathatja az alábbi beruházásokat:

(1)   A belvízi halászat környezetre gyakorolt hatásának csökkentése, az energiahatékonyság növelése, a kirakodott hal minőségének javítása, illetve a biztonság és a munkakörülmények javítása érdekében az ETHA támogathatja az alábbi beruházásokat:

a)

a 33. cikkben említett fedélzeti, illetve egyéni felszerelésekre irányuló beruházások, az abban a cikkben meghatározott feltételek mellett;

| a) | a 33. cikkben említett fedélzeti, illetve egyéni felszerelésekre irányuló beruházások, az abban a cikkben meghatározott feltételek mellett; |
| --- | --- |

a)

a 33. cikkben említett fedélzeti, illetve egyéni felszerelésekre irányuló beruházások, az abban a cikkben meghatározott feltételek mellett;

| b) | a 36. cikkben említett felszerelésekre irányuló beruházások, az abban a cikkben meghatározott feltételek mellett; |
| --- | --- |

b)

a 36. cikkben említett felszerelésekre irányuló beruházások, az abban a cikkben meghatározott feltételek mellett;

| b) | a 36. cikkben említett felszerelésekre irányuló beruházások, az abban a cikkben meghatározott feltételek mellett; |
| --- | --- |

b)

a 36. cikkben említett felszerelésekre irányuló beruházások, az abban a cikkben meghatározott feltételek mellett;

| c) | a fedélzeti beruházások, valamint energiahatékonysági auditok és programok, a 39. cikkben foglaltak szerint és az abban a cikkben megállapított feltételek mellett; |
| --- | --- |

c)

a fedélzeti beruházások, valamint energiahatékonysági auditok és programok, a 39. cikkben foglaltak szerint és az abban a cikkben megállapított feltételek mellett;

| c) | a fedélzeti beruházások, valamint energiahatékonysági auditok és programok, a 39. cikkben foglaltak szerint és az abban a cikkben megállapított feltételek mellett; |
| --- | --- |

c)

a fedélzeti beruházások, valamint energiahatékonysági auditok és programok, a 39. cikkben foglaltak szerint és az abban a cikkben megállapított feltételek mellett;

| d) | a 41. cikkben említett, meglévő kikötőkben és kirakodóhelyeken végzett beruházások, az abban a cikkben meghatározott feltételek szerint. |
| --- | --- |

d)

a 41. cikkben említett, meglévő kikötőkben és kirakodóhelyeken végzett beruházások, az abban a cikkben meghatározott feltételek szerint.

| d) | a 41. cikkben említett, meglévő kikötőkben és kirakodóhelyeken végzett beruházások, az abban a cikkben meghatározott feltételek szerint. |
| --- | --- |

d)

a 41. cikkben említett, meglévő kikötőkben és kirakodóhelyeken végzett beruházások, az abban a cikkben meghatározott feltételek szerint.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában:

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában:

| a) | a 33., 36. és 39. cikkben szereplő, halászhajókra vonatkozó utalások a kizárólag belvizeken működő hajókra vonatkozó utalásokként értendők; |
| --- | --- |

a)

a 33., 36. és 39. cikkben szereplő, halászhajókra vonatkozó utalások a kizárólag belvizeken működő hajókra vonatkozó utalásokként értendők;

| a) | a 33., 36. és 39. cikkben szereplő, halászhajókra vonatkozó utalások a kizárólag belvizeken működő hajókra vonatkozó utalásokként értendők; |
| --- | --- |

a)

a 33., 36. és 39. cikkben szereplő, halászhajókra vonatkozó utalások a kizárólag belvizeken működő hajókra vonatkozó utalásokként értendők;

| b) | a 36. cikkben szereplő, a tengeri környezetre vonatkozó utalások a belvízi hajó működésének helye szerinti környezetre vonatkozó utalásokként értendők. |
| --- | --- |

b)

a 36. cikkben szereplő, a tengeri környezetre vonatkozó utalások a belvízi hajó működésének helye szerinti környezetre vonatkozó utalásokként értendők.

| b) | a 36. cikkben szereplő, a tengeri környezetre vonatkozó utalások a belvízi hajó működésének helye szerinti környezetre vonatkozó utalásokként értendők. |
| --- | --- |

b)

a 36. cikkben szereplő, a tengeri környezetre vonatkozó utalások a belvízi hajó működésének helye szerinti környezetre vonatkozó utalásokként értendők.

(3)   A belvízi halászok diverzifikációjának előmozdítása érdekében az ETHA – az e rendelet 32. cikke szerinti feltételek mellett – támogathatja a belvízi halászatot folytató hajók halászati tevékenységeken kívüli egyéb tevékenységekhez történő átcsoportosítását.

(3)   A belvízi halászok diverzifikációjának előmozdítása érdekében az ETHA – az e rendelet 32. cikke szerinti feltételek mellett – támogathatja a belvízi halászatot folytató hajók halászati tevékenységeken kívüli egyéb tevékenységekhez történő átcsoportosítását.

(4)   A (3) bekezdés alkalmazásában a 32. cikkben szereplő, halászhajókra vonatkozó utalások a kizárólag belvizeken működő hajókra vonatkozó utalásokként értendők.

(4)   A (3) bekezdés alkalmazásában a 32. cikkben szereplő, halászhajókra vonatkozó utalások a kizárólag belvizeken működő hajókra vonatkozó utalásokként értendők.

(5)   A vízben élő növény- és állatfajok védelme és fejlesztése érdekében az ETHA – a 38. cikk (1) bekezdése d) pontjának sérelme nélkül – abban az esetben finanszírozhatja a belvízi halászok részvételét a NATURA 2000 területek kezelésében, helyreállításában és nyomon követésében, ha ezek a területek közvetlenül érintenek halászati tevékenységeket és közvetlenül érintik a belvizek rehabilitációját, ideértve a vándorló fajok ívási helyeit és vándorlási útvonalait is.

(5)   A vízben élő növény- és állatfajok védelme és fejlesztése érdekében az ETHA – a 38. cikk (1) bekezdése d) pontjának sérelme nélkül – abban az esetben finanszírozhatja a belvízi halászok részvételét a NATURA 2000 területek kezelésében, helyreállításában és nyomon követésében, ha ezek a területek közvetlenül érintenek halászati tevékenységeket és közvetlenül érintik a belvizek rehabilitációját, ideértve a vándorló fajok ívási helyeit és vándorlási útvonalait is.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy az e cikk alapján támogatásban részesülő hajók továbbra is kizárólag belvizeken folytassanak tevékenységet.

A tagállamok biztosítják, hogy az e cikk alapján támogatásban részesülő hajók továbbra is kizárólag belvizeken folytassanak tevékenységet.

Indokolás

Célszerűnek tűnik a kizárólagos halászati jogok, e korábbi „valódi (dologi)” jogok megszüntetése, mivel akadályozzák a közigazgatási szervek vízgazdálkodását, és csökkentik a halászok jövedelmét. Fontos, hogy – többek között a folyók áramlását akadályozó tényezők megszüntetése révén – növeljük a folyami és tavi ökológiai folyosók szerepét a vándorló halfajok teljes életciklusa feltételeinek biztosítása érdekében.

23.   módosítás

45. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   Az innovációnak az akvakultúra terén történő ösztönzése érdekében az ETHA támogathatja a következő műveleteket: | 1.   Az innovációnak az akvakultúra terén történő ösztönzése érdekében az ETHA támogathatja a következő műveleteket: |
| a) | olyan új műszaki vagy szervezeti ismeretek meghonosítása az akvakultúra-gazdaságokban, amelyek csökkentik ez utóbbiak környezetre gyakorolt hatását, vagy fenntarthatóbb erőforrás-hasznosítást mozdítanak elő az akvakultúra területén; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   Az innovációnak az akvakultúra terén történő ösztönzése érdekében az ETHA támogathatja a következő műveleteket:

1.   Az innovációnak az akvakultúra terén történő ösztönzése érdekében az ETHA támogathatja a következő műveleteket:

a)

olyan új műszaki vagy szervezeti ismeretek meghonosítása az akvakultúra-gazdaságokban, amelyek csökkentik ez utóbbiak környezetre gyakorolt hatását, vagy fenntarthatóbb erőforrás-hasznosítást mozdítanak elő az akvakultúra területén;

| a) | olyan új műszaki vagy szervezeti ismeretek meghonosítása az akvakultúra-gazdaságokban, amelyek csökkentik ez utóbbiak környezetre gyakorolt hatását, vagy fenntarthatóbb erőforrás-hasznosítást mozdítanak elő az akvakultúra területén; |
| --- | --- |

a)

olyan új műszaki vagy szervezeti ismeretek meghonosítása az akvakultúra-gazdaságokban, amelyek csökkentik ez utóbbiak környezetre gyakorolt hatását, vagy fenntarthatóbb erőforrás-hasznosítást mozdítanak elő az akvakultúra területén;

| b) | új vagy a legkorszerűbb technológiához képest jelentősen tökéletesített termékek, illetve új vagy továbbfejlesztett folyamatok vagy irányítási és szervezési rendszerek kialakítása vagy piaci bevezetése. |
| --- | --- |

b)

új vagy a legkorszerűbb technológiához képest jelentősen tökéletesített termékek, illetve új vagy továbbfejlesztett folyamatok vagy irányítási és szervezési rendszerek kialakítása vagy piaci bevezetése.

| b) | új vagy a legkorszerűbb technológiához képest jelentősen tökéletesített termékek, illetve új vagy továbbfejlesztett folyamatok vagy irányítási és szervezési rendszerek kialakítása vagy piaci bevezetése. |
| --- | --- |

b)

új vagy a legkorszerűbb technológiához képest jelentősen tökéletesített termékek, illetve új vagy továbbfejlesztett folyamatok vagy irányítási és szervezési rendszerek kialakítása vagy piaci bevezetése.

(2)   Az e cikk szerinti műveleteket az egyes tagállamok nemzeti jogszabályai által elismert tudományos vagy műszaki testülettel együttműködésben kell végrehajtani, amely hitelesíti azok eredményeit.

(2)   Az e cikk szerinti műveleteket az egyes tagállamok nemzeti jogszabályai által elismert tudományos vagy műszaki testülettel együttműködésben kell végrehajtani, amely hitelesíti azok eredményeit.

(3)   A támogatásban részesülő műveletek eredményeit a tagállamok a 143. cikk szerint megfelelő módon nyilvánosságra hozzák.

(3)   A támogatásban részesülő műveletek eredményeit a tagállamok a 143. cikk szerint megfelelő módon nyilvánosságra hozzák.

Indokolás

Bizonyos gazdaságokban ezek fizikai jellege vagy jogi akadályok miatt nem lehet új ismereteket vagy technikai eszközöket bevezetni, ezért nyitva kell hagyni egy új létesítmény létrehozásának lehetőségét, ahol alkalmazhatók ezek a fejlettebb, innovatív jellegű eszközök.

A hivatalos akvakultúra-központok fontos referenciát jelentenek az akvakultúra-ágazat számára, ezért a támogatásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatban nem szabad őket figyelmen kívül hagyni.

24.   módosítás

46. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 46. cikk
  A nyílt tengeri és a nem élelmiszer-termelési célú akvakultúrára irányuló beruházások | 46. cikk
  A nyílt tengeri a nem élelmiszer-termelési célú akvakultúrára irányuló beruházások |
| (1)   Az akvakultúra kiemelkedő növekedési potenciállal bíró formáinak előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja a nyílt tengeri vagy a nem élelmiszer-termelési célú akvakultúra fejlesztésére irányuló beruházásokat. | (1)   Az akvakultúra kiemelkedő növekedési potenciállal bíró formáinak előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja a nyílt tengeri vagy a nem élelmiszer-termelési célú akvakultúra fejlesztésére irányuló beruházásokat. |
| (2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a művelettípus és a támogatható költségek meghatározása érdekében.. | (2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a művelettípus és a támogatható költségek meghatározása érdekében. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

46. cikk

A nyílt tengeri és a nem élelmiszer-termelési célú akvakultúrára irányuló beruházások

46. cikk

A nyílt tengeri a nem élelmiszer-termelési célú akvakultúrára irányuló beruházások

(1)   Az akvakultúra kiemelkedő növekedési potenciállal bíró formáinak előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja a nyílt tengeri vagy a nem élelmiszer-termelési célú akvakultúra fejlesztésére irányuló beruházásokat.

(1)   Az akvakultúra kiemelkedő növekedési potenciállal bíró formáinak előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja a nyílt tengeri vagy a nem élelmiszer-termelési célú akvakultúra fejlesztésére irányuló beruházásokat.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a művelettípus és a támogatható költségek meghatározása érdekében..

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a művelettípus és a támogatható költségek meghatározása érdekében.

Indokolás

Ha a cikk címében a „vagy” szó kerül az „és” helyére, számos lehetőség nyílik az akvakultúra kiemelkedő növekedési potenciállal rendelkező, nem nyílt tengeri formái számára.

25.   módosítás

48. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 4.   Az akvakultúra-gazdaságok a (2) bekezdés a)–e) pontjának hatálya alá tartozó szolgáltatáskategóriák mindegyike esetében a programozási időszak alatt legfeljebb egyszer kaphatnak a tanácsadási szolgáltatásokra vonatkozó támogatást. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

4.   Az akvakultúra-gazdaságok a (2) bekezdés a)–e) pontjának hatálya alá tartozó szolgáltatáskategóriák mindegyike esetében a programozási időszak alatt legfeljebb egyszer kaphatnak a tanácsadási szolgáltatásokra vonatkozó támogatást.

Indokolás

Nem indokolt a tanácsadási lehetőségek egyszeri alkalomra való korlátozása egy 7 éves ETHA-program esetén, ha az akvakultúrát fenntarthatóbbá kívánjuk tenni.

26.   módosítás

62. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 62. cikk
  Helyi halászati akciócsoportok | 62. cikk
  Helyi halászati akciócsoportok |
| (1)   Az ETHA alkalmazásában [a közös rendelkezések megállapításáról szóló [.../.../EU] rendelet] 28. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett helyi akciócsoportokat helyi halászati akciócsoportoknak kell nevezni. | (1)   Az ETHA alkalmazásában [a közös rendelkezések megállapításáról szóló [.../.../EU] rendelet] 28. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett helyi akciócsoportokat helyi halászati akciócsoportoknak kell nevezni. |
| (2)   A helyi halászati akciócsoportok integrált helyi fejlesztési stratégiát javasolnak, amely legalább a 61. cikkben felsorolt elemeken alapul, és felelnek e stratégia végrehajtásáért. | (2)   A helyi halászati akciócsoportok integrált helyi fejlesztési stratégiát javasolnak, amely legalább a 61. cikkben felsorolt elemeken alapul, és felelnek e stratégia végrehajtásáért. |
| (3)   A helyi halászati akciócsoportok: | (3)   A helyi halászati akciócsoportok: |
| a) | a főbb érdekelt felek– többek között a magánszféra, a közszféra és a civil társadalom – kiegyensúlyozott képviselete révén megközelítőleg tükrözik a stratégiájuk leghangsúlyosabb elemeit és az adott terület társadalmi-gazdasági szerkezetét; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

62. cikk

Helyi halászati akciócsoportok

62. cikk

Helyi halászati akciócsoportok

(1)   Az ETHA alkalmazásában [a közös rendelkezések megállapításáról szóló [.../.../EU] rendelet] 28. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett helyi akciócsoportokat helyi halászati akciócsoportoknak kell nevezni.

(1)   Az ETHA alkalmazásában [a közös rendelkezések megállapításáról szóló [.../.../EU] rendelet] 28. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett helyi akciócsoportokat helyi halászati akciócsoportoknak kell nevezni.

(2)   A helyi halászati akciócsoportok integrált helyi fejlesztési stratégiát javasolnak, amely legalább a 61. cikkben felsorolt elemeken alapul, és felelnek e stratégia végrehajtásáért.

(2)   A helyi halászati akciócsoportok integrált helyi fejlesztési stratégiát javasolnak, amely legalább a 61. cikkben felsorolt elemeken alapul, és felelnek e stratégia végrehajtásáért.

(3)   A helyi halászati akciócsoportok:

(3)   A helyi halászati akciócsoportok:

a)

a főbb érdekelt felek– többek között a magánszféra, a közszféra és a civil társadalom – kiegyensúlyozott képviselete révén megközelítőleg tükrözik a stratégiájuk leghangsúlyosabb elemeit és az adott terület társadalmi-gazdasági szerkezetét;

| a) | a főbb érdekelt felek– többek között a magánszféra, a közszféra és a civil társadalom – kiegyensúlyozott képviselete révén megközelítőleg tükrözik a stratégiájuk leghangsúlyosabb elemeit és az adott terület társadalmi-gazdasági szerkezetét; |
| --- | --- |

a)

a főbb érdekelt felek– többek között a magánszféra, a közszféra és a civil társadalom – kiegyensúlyozott képviselete révén megközelítőleg tükrözik a stratégiájuk leghangsúlyosabb elemeit és az adott terület társadalmi-gazdasági szerkezetét;

| b) | biztosítják a halászati és akvakultúra-ágazat érdemi képviseletét. |
| --- | --- |

b)

biztosítják a halászati és akvakultúra-ágazat érdemi képviseletét.

| b) | biztosítják a halászati és akvakultúra-ágazat érdemi képviseletét. |
| --- | --- |

b)

biztosítják a halászati és akvakultúra-ágazat érdemi képviseletét.

(4)   Ha a helyi fejlesztési stratégiát az ETHA-n kívül más alapok is támogatják, a (3) bekezdésben megállapított kritériumoknak megfelelően az ETHA által támogatott projektekre külön döntés-előkészítő szervet hoznak létre.

(4)   Ha a helyi fejlesztési stratégiát az ETHA-n kívül más alapok is támogatják, a (3) bekezdésben megállapított kritériumoknak megfelelően az ETHA által támogatott projektekre külön döntés-előkészítő szervet hoznak létre.

(5)   A helyi halászati akciócsoportok minimális feladatait a [közös rendelkezések megállapításáról szóló [.../.../EU] rendelet] 30. cikkének (3) bekezdése határozza meg.

(5)   A helyi halászati akciócsoportok minimális feladatait a [közös rendelkezések megállapításáról szóló [.../.../EU] rendelet] 30. cikkének (3) bekezdése határozza meg.

(6)   A helyi halászati akciócsoportok az irányító hatóság és/vagy a kifizető ügynökség által rájuk ruházott kiegészítő feladatokat is elláthatnak.

(6)   A helyi halászati akciócsoportok az irányító hatóság és/vagy a kifizető ügynökség által rájuk ruházott kiegészítő feladatokat is elláthatnak.

(7)   A helyi halászati akciócsoport, az irányító hatóság, illetve a kifizető ügynökség feladatköreit a stratégiához kapcsolódó valamennyi végrehajtási feladat tekintetében egyértelműen ismertetni kell az operatív programban.

(7)   A helyi halászati akciócsoport, az irányító hatóság, illetve a kifizető ügynökség feladatköreit a stratégiához kapcsolódó valamennyi végrehajtási feladat tekintetében egyértelműen ismertetni kell az operatív programban.

Indokolás

A helyi halászati akciócsoportok adott esetben más vidékfejlesztési csoportok kiterjesztései lehetnének, amelyek kiterjeszthetnénk tevékenységük földrajzi határait, lehetővé téve integráltabb projektek kifejlesztését, alacsonyabb adminisztrációs, illetve ellenőrzési és nyomonkövetési költséggel.

27.   módosítás

69. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   Az ETHA támogathatja [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló .../.../EU rendelet] 32. cikkében említett termelési és értékesítési tervek előkészítését és végrehajtását. | (1)   Az ETHA támogatja [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló.../.../EU rendelet] 32. cikkében említett termelési és értékesítési tervek előkészítését és végrehajtását. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   Az ETHA támogathatja [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló .../.../EU rendelet] 32. cikkében említett termelési és értékesítési tervek előkészítését és végrehajtását.

(1)   Az ETHA támogatja [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló.../.../EU rendelet] 32. cikkében említett termelési és értékesítési tervek előkészítését és végrehajtását.

Indokolás

Minden termelői szervezet elkészít és benyújt az illetékes tagállami hatóságoknak egy a halászati évre vonatkozó operatív programot. Jelen esetben ezen eszközök – melyek lehetővé teszik az erőforrásokkal való jobb gazdálkodást, azaz a halászati erőkifejtésnek a fogyasztói igényekhez történő igazítását – támogatásának egyértelműbb kifejezéséről van szó.

28.   módosítás

70. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Az ETHA támogathatja [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló] .../.../EU rendelet II. mellékletében felsorolt halászati termékeket tároló, elismert termelői szervezetek és termelői szervezetek társulásainak nyújtandó ellentételezést, amennyiben a termékeket [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló] .../.../EU rendelet 35. és 36. cikkének megfelelően tárolják: | (1)   Az ETHA támogathatja [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló] .../.../EU rendelet II. mellékletében felsorolt halászati termékeket tároló, elismert termelői szervezetek és termelői szervezetek társulásainak nyújtandó ellentételezést, amennyiben a termékeket [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló] .../.../EU rendelet 35. és 36. cikkének megfelelően tárolják: |
| a) | a tárolási támogatás összege nem haladja meg a kérdéses termékek stabilizálásához és tárolásához szükséges intézkedések technikai és pénzügyi költségeinek összegét; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Az ETHA támogathatja [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló] .../.../EU rendelet II. mellékletében felsorolt halászati termékeket tároló, elismert termelői szervezetek és termelői szervezetek társulásainak nyújtandó ellentételezést, amennyiben a termékeket [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló] .../.../EU rendelet 35. és 36. cikkének megfelelően tárolják:

(1)   Az ETHA támogathatja [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló] .../.../EU rendelet II. mellékletében felsorolt halászati termékeket tároló, elismert termelői szervezetek és termelői szervezetek társulásainak nyújtandó ellentételezést, amennyiben a termékeket [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló] .../.../EU rendelet 35. és 36. cikkének megfelelően tárolják:

a)

a tárolási támogatás összege nem haladja meg a kérdéses termékek stabilizálásához és tárolásához szükséges intézkedések technikai és pénzügyi költségeinek összegét;

| a) | a tárolási támogatás összege nem haladja meg a kérdéses termékek stabilizálásához és tárolásához szükséges intézkedések technikai és pénzügyi költségeinek összegét; |
| --- | --- |

a)

a tárolási támogatás összege nem haladja meg a kérdéses termékek stabilizálásához és tárolásához szükséges intézkedések technikai és pénzügyi költségeinek összegét;

| b) | a tárolási támogatásra jogosult mennyiségek nem haladják meg az érintett termékek termelői szervezet által évente forgalomba hozott mennyiségének 15 %-át; |
| --- | --- |

b)

a tárolási támogatásra jogosult mennyiségek nem haladják meg az érintett termékek termelői szervezet által évente forgalomba hozott mennyiségének 15 %-át;

| b) | a tárolási támogatásra jogosult mennyiségek nem haladják meg az érintett termékek termelői szervezet által évente forgalomba hozott mennyiségének 15 %-át; |
| --- | --- |

b)

a tárolási támogatásra jogosult mennyiségek nem haladják meg az érintett termékek termelői szervezet által évente forgalomba hozott mennyiségének 15 %-át;

| c) | az évente nyújtott pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a termelői szervezetek tagjai által a 2009–2011 közötti időszakban első alkalommal értékesített termelés éves átlagértékének alábbi, százalékban kifejezett részét. Amennyiben a termelői szervezetek tagjai a 2009–2011 közötti időszakban nem rendelkeztek értékesített termeléssel, az e tagok első három évi termelési évben értékesített termelésének átlagos éves értékét kell figyelembe venni: |
| --- | --- |

c)

az évente nyújtott pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a termelői szervezetek tagjai által a 2009–2011 közötti időszakban első alkalommal értékesített termelés éves átlagértékének alábbi, százalékban kifejezett részét. Amennyiben a termelői szervezetek tagjai a 2009–2011 közötti időszakban nem rendelkeztek értékesített termeléssel, az e tagok első három évi termelési évben értékesített termelésének átlagos éves értékét kell figyelembe venni:

| c) | az évente nyújtott pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a termelői szervezetek tagjai által a 2009–2011 közötti időszakban első alkalommal értékesített termelés éves átlagértékének alábbi, százalékban kifejezett részét. Amennyiben a termelői szervezetek tagjai a 2009–2011 közötti időszakban nem rendelkeztek értékesített termeléssel, az e tagok első három évi termelési évben értékesített termelésének átlagos éves értékét kell figyelembe venni |
| --- | --- |

c)

az évente nyújtott pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a termelői szervezetek tagjai által a 2009–2011 közötti időszakban első alkalommal értékesített termelés éves átlagértékének alábbi, százalékban kifejezett részét. Amennyiben a termelői szervezetek tagjai a 2009–2011 közötti időszakban nem rendelkeztek értékesített termeléssel, az e tagok első három évi termelési évben értékesített termelésének átlagos éves értékét kell figyelembe venni

| — | 1 %-ot 2014-ben, |
| --- | --- |

—

1 %-ot 2014-ben,

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | 0,8 %-ot 2015-ben, |
| --- | --- |

0,8 %-ot 2015-ben,

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | 0,6 %-ot 2016-ban, |
| --- | --- |

0,6 %-ot 2016-ban,

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | 0,4 %-ot 2017-ben, |
| --- | --- |

0,4 %-ot 2017-ben,

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | 0,2 %-ot 2018-ban. |
| --- | --- |

0,2 %-ot 2018-ban.

| — | |
| --- | --- |

—

(2)   2019-ig az (1) bekezdésben említett támogatást fokozatosan meg kell szüntetni.

Indokolás

Nem tűnik helyénvalónak a tárolási támogatások fokozatos csökkentése akkor, amikor – a KHP-alaprendelet 15. cikke értelmében – a halászhajókat fokozatosan kötelezni fogják az összes fogás, ideértve a visszadobásokat is, partra szállítására. Hasznosnak tűnik ugyanakkor a tárolási támogatás, mivel lehetővé teszi a szervezetek számára ezeknek a kirakodott mennyiségeknek a kezelését, mielőtt hasznosítanák őket.

29.   módosítás

71. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 71. cikk
  Értékesítési intézkedések | 71. cikk
  Értékesítési intézkedések |
| (1)   Az ETHA támogathatja azokat a halászati és akvakultúra-termékekre irányuló értékesítési intézkedéseket, amelyeknek a célja: | (1)   Az ETHA támogathatja azokat a halászati és akvakultúra-termékekre irányuló értékesítési intézkedéseket, amelyeknek a célja: |
| a) | az alábbiak forgalomba hozatali feltételeinek javítása: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

71. cikk

Értékesítési intézkedések

71. cikk

Értékesítési intézkedések

(1)   Az ETHA támogathatja azokat a halászati és akvakultúra-termékekre irányuló értékesítési intézkedéseket, amelyeknek a célja:

(1)   Az ETHA támogathatja azokat a halászati és akvakultúra-termékekre irányuló értékesítési intézkedéseket, amelyeknek a célja:

a)

az alábbiak forgalomba hozatali feltételeinek javítása:

| a) | az alábbiak forgalomba hozatali feltételeinek javítása: |
| --- | --- |

a)

az alábbiak forgalomba hozatali feltételeinek javítása:

| i. | a túlszaporodott vagy nem megfelelő mértékben hasznosított fajok; |
| --- | --- |

i.

a túlszaporodott vagy nem megfelelő mértékben hasznosított fajok;

| i. | a túlszaporodott vagy nem megfelelő mértékben hasznosított fajok; |
| --- | --- |

i.

a túlszaporodott vagy nem megfelelő mértékben hasznosított fajok;

| ii. | a [közös halászati politikáról szóló rendelet] 15. cikkével és a [halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló [.../.../EU] rendelet] 8. cikke b) pontjának második francia bekezdésével összhangban kirakodott nem szándékos fogások; |
| --- | --- |

ii.

a [közös halászati politikáról szóló rendelet] 15. cikkével és a [halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló [.../.../EU] rendelet] 8. cikke b) pontjának második francia bekezdésével összhangban kirakodott nem szándékos fogások;

| | |
| --- | --- |

iii.

| iii. | az ökológiai termelésről szóló 834/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározott, alacsony környezeti hatást kiváltó módszerekkel előállított termékek vagy ökológiai akvakultúra-termékek; |
| --- | --- |

az ökológiai termelésről szóló 834/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározott, alacsony környezeti hatást kiváltó módszerekkel előállított termékek vagy ökológiai akvakultúra-termékek;

| | az ökológiai termelésről szóló 834/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározott, alacsony környezeti hatást kiváltó módszerekkel előállított termékek vagy ökológiai akvakultúra-termékek; |
| --- | --- |

az ökológiai termelésről szóló 834/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározott, alacsony környezeti hatást kiváltó módszerekkel előállított termékek vagy ökológiai akvakultúra-termékek;

| b) | a minőség javítása a következők megkönnyítése révén: |
| --- | --- |

b)

a minőség javítása a következők megkönnyítése révén:

| b) | a minőség javítása a következők megkönnyítése révén: |
| --- | --- |

b)

a minőség javítása a következők megkönnyítése révén:

| i. | egy adott terméknek a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet szerinti bejegyzése iránti kérelem benyújtása; |
| --- | --- |

i.

egy adott terméknek a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet szerinti bejegyzése iránti kérelem benyújtása;

| i. | egy adott terméknek a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet[1] szerinti bejegyzése iránti kérelem benyújtása; |
| --- | --- |

i.

egy adott terméknek a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet[1] szerinti bejegyzése iránti kérelem benyújtása;

| ii. | többek között a fenntartható halászati és akvakultúra-termékek és környezetbarát feldolgozási módszerek tanúsítása és promóciója; |
| --- | --- |

ii.

többek között a fenntartható halászati és akvakultúra-termékek és környezetbarát feldolgozási módszerek tanúsítása és promóciója;

| ii. | többek között a fenntartható halászati és akvakultúra-termékek és környezetbarát feldolgozási módszerek tanúsítása és promóciója; |
| --- | --- |

ii.

többek között a fenntartható halászati és akvakultúra-termékek és környezetbarát feldolgozási módszerek tanúsítása és promóciója;

| iii. | halászati termékeknek az azokat megtermelő, kisüzemi part menti halászatot folytató halászok általi közvetlen értékesítése; |
| --- | --- |

iii.

halászati termékeknek az azokat megtermelő, kisüzemi part menti halászatot folytató halászok általi közvetlen értékesítése;

| iii. | halászati termékeknek az azokat megtermelő, kisüzemi part menti halászatot folytató halászok általi közvetlen értékesítése; |
| --- | --- |

iii.

halászati termékeknek az azokat megtermelő, kisüzemi part menti halászatot folytató halászok általi közvetlen értékesítése;

| c) | a termelés és a piacok átláthatóságához való hozzájárulás és piackutatások lebonyolítása; |
| --- | --- |

c)

a termelés és a piacok átláthatóságához való hozzájárulás és piackutatások lebonyolítása;

| c) | a termelés és a piacok átláthatóságához való hozzájárulás és piackutatások lebonyolítása; |
| --- | --- |

c)

a termelés és a piacok átláthatóságához való hozzájárulás és piackutatások lebonyolítása;

| d) | az uniós joggal összhangban álló szerződésminták készítése; |
| --- | --- |

d)

az uniós joggal összhangban álló szerződésminták készítése;

| d) | az uniós joggal összhangban álló szerződésminták készítése; |
| --- | --- |

d)

az uniós joggal összhangban álló szerződésminták készítése;

| e) | [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló] .../.../EU rendelet II. fejezetének III. szakasza alapján elismert termelői szervezetek, termelői szervezetek társulásai vagy ágazatközi szervezetek létrehozása; |
| --- | --- |

e)

[a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló] .../.../EU rendelet II. fejezetének III. szakasza alapján elismert termelői szervezetek, termelői szervezetek társulásai vagy ágazatközi szervezetek létrehozása;

| e) | [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló] .../.../EU rendelet II. fejezetének III. szakasza alapján elismert termelői szervezetek, termelői szervezetek társulásai vagy ágazatközi szervezetek létrehozása; |
| --- | --- |

e)

[a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló] .../.../EU rendelet II. fejezetének III. szakasza alapján elismert termelői szervezetek, termelői szervezetek társulásai vagy ágazatközi szervezetek létrehozása;

| f) | a halászati és akvakultúra-termékek regionális, nemzeti vagy transznacionális promóciós kampányainak lebonyolítása. |
| --- | --- |

f)

a halászati és akvakultúra-termékek regionális, nemzeti vagy transznacionális promóciós kampányainak lebonyolítása.

| f) | a halászati és akvakultúra-termékek regionális, nemzeti vagy transznacionális promóciós kampányainak lebonyolítása. |
| --- | --- |

f)

a halászati és akvakultúra-termékek regionális, nemzeti vagy transznacionális promóciós kampányainak lebonyolítása.

(2)   Az (1) bekezdés b) pontja szerinti műveletek magukban foglalhatják az ellátási lánc termelési, feldolgozási és értékesítési tevékenységeit átfogó műveletek előmozdítását.

(2)   Az (1) bekezdés b) pontja szerinti műveletek magukban foglalhatják az ellátási lánc termelési, feldolgozási és értékesítési tevékenységeit átfogó műveletek előmozdítását.

Indokolás

Mivel az összes fogás kirakodása nem jelent tényleges megoldást a visszadobások problémájára, nem helyénvaló itt megemlíteni. Az összes fogás kirakodásának egyetlen alternatívája a szelektívebb eszközök kialakításának és gyakorlatba ültetésének ösztönzése. Ezáltal megteremtjük az összhangot a KHP-rendeletről szóló RB-véleménnyel, mely módosította az összes fogás kirakodására vonatkozó 15. cikket.

30.   módosítás

V. FEJEZET (cím)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

31.   módosítás

73. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   Az ETHA támogathatja az Azori-szigetekről, Madeiráról, a Kanári-szigetekről, Francia Guyanáról és Réunionról származó egyes halászati és akvakultúra-termékek halászata, tenyésztése és értékesítése terén a piaci szereplőknél felmerülő többletköltségeknek a 791/2007/EK tanácsi rendelettel bevezetett ellentételezésére vonatkozó rendszert. | 1.   Az ETHA származó egyes halászati és akvakultúra-termékek halászata, tenyésztése és értékesítése terén a piaci szereplőknél felmerülő többletköltségek. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   Az ETHA támogathatja az Azori-szigetekről, Madeiráról, a Kanári-szigetekről, Francia Guyanáról és Réunionról származó egyes halászati és akvakultúra-termékek halászata, tenyésztése és értékesítése terén a piaci szereplőknél felmerülő többletköltségeknek a 791/2007/EK tanácsi rendelettel bevezetett ellentételezésére vonatkozó rendszert.

1.   Az ETHA származó egyes halászati és akvakultúra-termékek halászata, tenyésztése és értékesítése terén a piaci szereplőknél felmerülő többletköltségek.

Indokolás

A 791/2007/EK rendelet 2013 végén, az ETHA-rendelet hatálybalépésekor hatályát veszti. A KHP-alaprendelethez hasonlóan megkülönböztetés nélkül kell számításba venni az összes legkülső régió sajátosságait, mivel helyzetük hasonló.

32.   módosítás

75a. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Indokolás

| | |
| --- | --- |

A legkülső régiók nagymértékben függenek a halászattól, amelyet gyakran kis halászhajók végeznek. Fontos a berendezések és azok építésének támogatása, hogy a hajók jobban megfeleljenek a forrásgazdálkodás, valamint a termékekre vonatkozó egészségügyi normáknak.

A part menti halászat erőkifejtésének mérséklésére lehetővé kell tenni ezeknek a nyílt tengeren felállított berendezéseknek a támogatását, ha építésük és üzembe helyezésük a tudományos szervezetekkel együttműködve történik.

33.   módosítás

85. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 85. cikk
  Tudományos szakvélemények és ismeretek | 85. cikk
  Tudományos szakvélemények és ismeretek |
| (1)   Az ETHA támogathatja a tudományos eredmények biztosítását, különösen azokat az alkalmazott kutatási projekteket, amelyek – a KHP keretében hozott eredményes és hatékony halászati döntések céljából – közvetlenül kapcsolódnak a tudományos szakvéleményezéshez és -tanácsadáshoz. | (1)   Az ETHA támogathatja a tudományos eredmények biztosítását, különösen azokat az alkalmazott kutatási projekteket, amelyek – a KHP keretében hozott eredményes és hatékony halászati döntések céljából – közvetlenül kapcsolódnak a tudományos szakvéleményezéshez és -tanácsadáshoz. |
| (2)   Különösen az alábbi művelettípusok támogathatók: | (2)   Különösen az alábbi művelettípusok támogathatók: |
| a) | a KHP végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez szükséges tanulmányok és kísérleti projektek, beleértve az alternatív típusú fenntartható halászati gazdálkodási módszereket; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

85. cikk

Tudományos szakvélemények és ismeretek

85. cikk

Tudományos szakvélemények és ismeretek

(1)   Az ETHA támogathatja a tudományos eredmények biztosítását, különösen azokat az alkalmazott kutatási projekteket, amelyek – a KHP keretében hozott eredményes és hatékony halászati döntések céljából – közvetlenül kapcsolódnak a tudományos szakvéleményezéshez és -tanácsadáshoz.

(1)   Az ETHA támogathatja a tudományos eredmények biztosítását, különösen azokat az alkalmazott kutatási projekteket, amelyek – a KHP keretében hozott eredményes és hatékony halászati döntések céljából – közvetlenül kapcsolódnak a tudományos szakvéleményezéshez és -tanácsadáshoz.

(2)   Különösen az alábbi művelettípusok támogathatók:

(2)   Különösen az alábbi művelettípusok támogathatók:

a)

a KHP végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez szükséges tanulmányok és kísérleti projektek, beleértve az alternatív típusú fenntartható halászati gazdálkodási módszereket;

| a) | a KHP végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez szükséges tanulmányok és kísérleti projektek, beleértve az alternatív típusú fenntartható halászati gazdálkodási módszereket; |
| --- | --- |

a)

a KHP végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez szükséges tanulmányok és kísérleti projektek, beleértve az alternatív típusú fenntartható halászati gazdálkodási módszereket;

| b) | tudományos testületek – többek között állományfelméréssel foglalkozó nemzetközi tanácsadó testületek –, független szakértők és kutatóintézetek általi tudományos szakvéleményezés és -tanácsadás; |
| --- | --- |

b)

tudományos testületek – többek között állományfelméréssel foglalkozó nemzetközi tanácsadó testületek –, független szakértők és kutatóintézetek általi tudományos szakvéleményezés és -tanácsadás;

| b) | tudományos testületek – többek között állományfelméréssel foglalkozó nemzetközi tanácsadó testületek –, független szakértők és kutatóintézetek általi tudományos szakvéleményezés és -tanácsadás; |
| --- | --- |

b)

tudományos testületek – többek között állományfelméréssel foglalkozó nemzetközi tanácsadó testületek –, független szakértők és kutatóintézetek általi tudományos szakvéleményezés és -tanácsadás;

| c) | szakértők részvétele a halászattal kapcsolatos tudományos és műszaki kérdéseket megvitató értekezleteken és szakértői munkacsoportokban, valamint nemzetközi tanácsadó testületekben és olyan találkozókon, ahol halászati szakértők közreműködése szükséges; |
| --- | --- |

c)

szakértők részvétele a halászattal kapcsolatos tudományos és műszaki kérdéseket megvitató értekezleteken és szakértői munkacsoportokban, valamint nemzetközi tanácsadó testületekben és olyan találkozókon, ahol halászati szakértők közreműködése szükséges;

| c) | szakértők részvétele a halászattal kapcsolatos tudományos és műszaki kérdéseket megvitató értekezleteken és szakértői munkacsoportokban, valamint nemzetközi tanácsadó testületekben és olyan találkozókon, ahol halászati szakértők közreműködése szükséges; |
| --- | --- |

c)

szakértők részvétele a halászattal kapcsolatos tudományos és műszaki kérdéseket megvitató értekezleteken és szakértői munkacsoportokban, valamint nemzetközi tanácsadó testületekben és olyan találkozókon, ahol halászati szakértők közreműködése szükséges;

| d) | az adatgyűjtéssel, adatkezeléssel és adatfelhasználással összefüggésben, a halászati szakértők találkozóinak szervezésével és lebonyolításával, a halászattal kapcsolatos tudományos és műszaki szakértelemhez kapcsolódó éves munkaprogramok igazgatásával, az adatlehívások és az adatkészletek feldolgozásával, valamint a tudományos szakvéleményezést és -tanácsadást célzó előkészítő munkával kapcsolatban a Bizottságnál felmerült kiadások; |
| --- | --- |

d)

az adatgyűjtéssel, adatkezeléssel és adatfelhasználással összefüggésben, a halászati szakértők találkozóinak szervezésével és lebonyolításával, a halászattal kapcsolatos tudományos és műszaki szakértelemhez kapcsolódó éves munkaprogramok igazgatásával, az adatlehívások és az adatkészletek feldolgozásával, valamint a tudományos szakvéleményezést és -tanácsadást célzó előkészítő munkával kapcsolatban a Bizottságnál felmerült kiadások;

| d) | az adatgyűjtéssel, adatkezeléssel és adatfelhasználással összefüggésben, a halászati szakértők találkozóinak szervezésével és lebonyolításával, a halászattal kapcsolatos tudományos és műszaki szakértelemhez kapcsolódó éves munkaprogramok igazgatásával, az adatlehívások és az adatkészletek feldolgozásával, valamint a tudományos szakvéleményezést és -tanácsadást célzó előkészítő munkával kapcsolatban a Bizottságnál felmerült kiadások; |
| --- | --- |

d)

az adatgyűjtéssel, adatkezeléssel és adatfelhasználással összefüggésben, a halászati szakértők találkozóinak szervezésével és lebonyolításával, a halászattal kapcsolatos tudományos és műszaki szakértelemhez kapcsolódó éves munkaprogramok igazgatásával, az adatlehívások és az adatkészletek feldolgozásával, valamint a tudományos szakvéleményezést és -tanácsadást célzó előkészítő munkával kapcsolatban a Bizottságnál felmerült kiadások;

| e) | a tagállamok között az adatgyűjtés területén folytatott együttműködési tevékenységek, ideértve a regionális együttműködés szempontjából kedvező, illetve az adatgyűjtési és adatkezelési tevékenységeket, valamint a halászati gazdálkodást támogató tudományos szakértelmet javító adatok tárolására, kezelésére és felhasználására szolgáló regionális adatbázisok létrehozását és működtetését is. |
| --- | --- |

e)

a tagállamok között az adatgyűjtés területén folytatott együttműködési tevékenységek, ideértve a regionális együttműködés szempontjából kedvező, illetve az adatgyűjtési és adatkezelési tevékenységeket, valamint a halászati gazdálkodást támogató tudományos szakértelmet javító adatok tárolására, kezelésére és felhasználására szolgáló regionális adatbázisok létrehozását és működtetését is.

| e) | a tagállamok között az adatgyűjtés területén folytatott együttműködési tevékenységek, ideértve a regionális együttműködés szempontjából kedvező, illetve az adatgyűjtési és adatkezelési tevékenységeket, valamint a halászati gazdálkodást támogató tudományos szakértelmet javító adatok tárolására, kezelésére és felhasználására szolgáló regionális adatbázisok létrehozását és működtetését is; |
| --- | --- |

e)

a tagállamok között az adatgyűjtés területén folytatott együttműködési tevékenységek, ideértve a regionális együttműködés szempontjából kedvező, illetve az adatgyűjtési és adatkezelési tevékenységeket, valamint a halászati gazdálkodást támogató tudományos szakértelmet javító adatok tárolására, kezelésére és felhasználására szolgáló regionális adatbázisok létrehozását és működtetését is;

Indokolás

A KHP keretében részletesen foglalkoznak azokkal a nehézségekkel, amelyekkel a halászati területek kimerülése, az üzemanyagárak és az adminisztratív problémák miatt szembesül a tengeri halászat. Ezért a KHP alkalmazásához és továbbfejlesztéséhez szükséges tanulmányoknak és kísérleti projekteknek a halászaton kívül az akvakultúrára is ki kell terjedniük, amely nagy fejlődési lehetőségekkel rendelkező élelmiszer-termelési forrás az Európai Unióban.

34.   módosítás

88. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   Az ETHA támogathatja [a közös halászati politikáról szóló rendelet] 52. cikke alapján létrehozott tanácsadó testületek működési költségeit. | 1.   Az ETHA támogatja [a közös halászati politikáról szóló rendelet] 52. cikke alapján létrehozott tanácsadó testületek működés költsége. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   Az ETHA támogathatja [a közös halászati politikáról szóló rendelet] 52. cikke alapján létrehozott tanácsadó testületek működési költségeit.

1.   Az ETHA támogatja [a közös halászati politikáról szóló rendelet] 52. cikke alapján létrehozott tanácsadó testületek működés költsége.

Indokolás

A közös halászati politika általános szabályai és vezérelvei az Európai Parlament és a Tanács együttdöntési eljárása alá tartoznak (környezetvédelmi célok, az ágazat támogatási mechanizmusai, közös piacszervezés stb.). Ugyanakkor az egyedi szabályozásokat az egyes halászati területek szerint kell meghatározni (konkrét technikai intézkedések, többéves gazdálkodási tervek). Az alaprendelet ezért vonja be nagyobb mértékben a tanácsadó testületeket a döntéshozatalba.

Egy ilyen intézményi szervezetnek számos előnye van a jelenlegi helyzethez képest. Ez a szervezet ugyanis ökoszisztémák szerint szerveződik, elősegíti az adaptív irányítást, megállapítja a prioritásokat, lehetővé teszi a felügyelet átláthatóbb megosztását és megkönnyíti az érintettek bevonását.

Egy megerősített regionális tanácsadó testület is laza szerkezetű maradna, 4-5 állandó poszttal.

35.   módosítás

100. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Kötelezettségvállalás visszavonása | Kötelezettségvállalás visszavonása |
| A Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalást az operatív programra vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás bármely olyan része tekintetében, amely előfinanszírozásként vagy időközi kifizetésként nem kerül felhasználásra, vagy amelyre a költségvetési kötelezettségvállalást követő második év december 31-ig felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló nyilatkozat sem érkezik a Bizottsághoz, amely eleget tenne a 98. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. | A Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalást az operatív programra vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás bármely olyan része tekintetében, amely előfinanszírozásként vagy időközi kifizetésként nem kerül felhasználásra, vagy amelyre a költségvetési kötelezettségvállalást követő év december 31-ig felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló nyilatkozat sem érkezik a Bizottsághoz, amely eleget tenne a 98. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. |
| | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Kötelezettségvállalás visszavonása

Kötelezettségvállalás visszavonása

A Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalást az operatív programra vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás bármely olyan része tekintetében, amely előfinanszírozásként vagy időközi kifizetésként nem kerül felhasználásra, vagy amelyre a költségvetési kötelezettségvállalást követő második év december 31-ig felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló nyilatkozat sem érkezik a Bizottsághoz, amely eleget tenne a 98. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

A Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalást az operatív programra vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás bármely olyan része tekintetében, amely előfinanszírozásként vagy időközi kifizetésként nem kerül felhasználásra, vagy amelyre a költségvetési kötelezettségvállalást követő év december 31-ig felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló nyilatkozat sem érkezik a Bizottsághoz, amely eleget tenne a 98. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

Indokolás

Az ETHA beindításának üteme várhatóan lassú lesz, elsősorban a jelenlegi EHA lassú végrehajtásának, illetve annak fényében, hogy ebből az alapból egészen 2015 végéig még kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket eszközölhetnek. Másodsorban pedig – és a már említett átfedések után – a közigazgatások gazdasági és pénzügyi helyzete, valamint a magánszervezők korlátozott banki hitellehetőségei nem generálnak majd olyan ritmust a gazdasági fejlődésben, amely igazodna az N+2. év szabályhoz. Ezért rugalmasabbá kell tenni a szabályt, és legalább az első három évben (2014–2016) át kellene térni az N+3. év szabályra, amíg a program el nem ér egy megfelelő növekedési ütemet.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 9-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/110 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/110

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Globális Európa: az EU külső tevékenységei finanszírozásának megújítása

2012/C 391/11

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | üdvözli a közösen előterjesztett „Globális Európa” című csomagot, mivel az hozzájárulhat ahhoz, hogy a holisztikus megközelítés és a koherens fejlesztési politika az eddiginél nagyobb mértékben érvényesüljön. Egyetért azzal, hogy növelni kell a finanszírozást a „külső cselekvések” területén, ahol az EU fellépése egyértelmű többletértéket hoz; |
| --- | --- |

—

üdvözli a közösen előterjesztett „Globális Európa” című csomagot, mivel az hozzájárulhat ahhoz, hogy a holisztikus megközelítés és a koherens fejlesztési politika az eddiginél nagyobb mértékben érvényesüljön. Egyetért azzal, hogy növelni kell a finanszírozást a „külső cselekvések” területén, ahol az EU fellépése egyértelmű többletértéket hoz;

| — | megállapítja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok – különösen azok, amelyek korlátozott adminisztrációs forrásaik ellenére részt kívánnak venni a fejlesztési együttműködésben – üdvözölnek egy, az uniós támogatásokra vonatkozó aktualizált keretet, és örömmel veszik az eszközök tervezésére és felhasználására vonatkozó szabályozás egyszerűsítését; |
| --- | --- |

—

megállapítja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok – különösen azok, amelyek korlátozott adminisztrációs forrásaik ellenére részt kívánnak venni a fejlesztési együttműködésben – üdvözölnek egy, az uniós támogatásokra vonatkozó aktualizált keretet, és örömmel veszik az eszközök tervezésére és felhasználására vonatkozó szabályozás egyszerűsítését;

| — | ezzel a véleménnyel a helyi és regionális önkormányzatoknak mint az uniós fejlesztési együttműködés résztvevőinek szerepét szeretné kiemelni, de arra is fel szeretné hívni a figyelmet, hogy milyen szerepet játszanak ezek a résztvevők a decentralizáció és a demokratizálás elősegítését célzó állami intézkedésekben, és mekkora a jelentőségük a szubnacionális szint szereplői közötti közvetlen, nemzetközi, határokon átnyúló együttműködésben; |
| --- | --- |

—

ezzel a véleménnyel a helyi és regionális önkormányzatoknak mint az uniós fejlesztési együttműködés résztvevőinek szerepét szeretné kiemelni, de arra is fel szeretné hívni a figyelmet, hogy milyen szerepet játszanak ezek a résztvevők a decentralizáció és a demokratizálás elősegítését célzó állami intézkedésekben, és mekkora a jelentőségük a szubnacionális szint szereplői közötti közvetlen, nemzetközi, határokon átnyúló együttműködésben;

| — | úgy véli, hogy az Európai Bizottság „Globális Európa” című finanszírozási javaslatának megfelelő lépéseket kell magában foglalnia a helyi és regionális önkormányzatok részvételének és együttműködésének megerősítésére, például a társfinanszírozási követelmény korlátozása, sőt akár megszüntetése révén. A decentralizáció olyan célszerű tendencia, amelyben a helyi és regionális önkormányzatok szerepe világszerte erősödik; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy az Európai Bizottság „Globális Európa” című finanszírozási javaslatának megfelelő lépéseket kell magában foglalnia a helyi és regionális önkormányzatok részvételének és együttműködésének megerősítésére, például a társfinanszírozási követelmény korlátozása, sőt akár megszüntetése révén. A decentralizáció olyan célszerű tendencia, amelyben a helyi és regionális önkormányzatok szerepe világszerte erősödik;

| — | rámutat, hogy a felelősség helyi szereplők általi vállalása és a helyi demokrácia támogatása feltételezi a politikai rendszerbe és annak képviselőibe vetett bizalmat. Egy decentralizált struktúra révén legitimebb és hatékonyabb intézmények jönnek létre, és ez a struktúra egyben a kormányzat egyes szintjei és a polgárok közti szorosabb kapcsolat megteremtésének legfontosabb eszköze. A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával zajló, nyitott döntési folyamatok hozzájárulnak ahhoz, hogy a polgárok sajátjuknak érezzék a demokratikus alapelveket, ami előfeltétele egy pluralisztikus és toleráns társadalom kialakulásának. |
| --- | --- |

—

rámutat, hogy a felelősség helyi szereplők általi vállalása és a helyi demokrácia támogatása feltételezi a politikai rendszerbe és annak képviselőibe vetett bizalmat. Egy decentralizált struktúra révén legitimebb és hatékonyabb intézmények jönnek létre, és ez a struktúra egyben a kormányzat egyes szintjei és a polgárok közti szorosabb kapcsolat megteremtésének legfontosabb eszköze. A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával zajló, nyitott döntési folyamatok hozzájárulnak ahhoz, hogy a polgárok sajátjuknak érezzék a demokratikus alapelveket, ami előfeltétele egy pluralisztikus és toleráns társadalom kialakulásának.

| Előadó | Lotta HÅKANSSON HARJU (SE/PES) |
| --- | --- |
| Referenciaszövegek | Közös közlemény az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: Globális Európa: az EU külső tevékenységei finanszírozásának megújítása –
  COM(2011) 865 final
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Unió külső fellépési eszközeinek végrehajtására vonatkozó közös szabályok és eljárások megállapításáról –
  COM(2011) 842 final
  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: A többéves pénzügyi keret előkészítése az EU afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel folytatott együttműködésének finanszírozására vonatkozóan a 2014–2020 közötti időszakban (11. Európai Fejlesztési Alap) –
  COM(2011) 837 final
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) létrehozásáról –
  COM(2011) 838 final
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról –
  COM(2011) 839 final
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról –
  COM(2011) 840 final
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszköz létrehozásáról –
  COM(2011) 843 final
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról –
  COM(2011) 844 final |

Előadó

Lotta HÅKANSSON HARJU (SE/PES)

Referenciaszövegek

Közös közlemény az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: Globális Európa: az EU külső tevékenységei finanszírozásának megújítása –

COM(2011) 865 final

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Unió külső fellépési eszközeinek végrehajtására vonatkozó közös szabályok és eljárások megállapításáról –

COM(2011) 842 final

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: A többéves pénzügyi keret előkészítése az EU afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel folytatott együttműködésének finanszírozására vonatkozóan a 2014–2020 közötti időszakban (11. Európai Fejlesztési Alap) –

COM(2011) 837 final

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) létrehozásáról –

COM(2011) 838 final

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról –

COM(2011) 839 final

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról –

COM(2011) 840 final

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszköz létrehozásáról –

COM(2011) 843 final

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról –

COM(2011) 844 final

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

| 1. | üdvözli a fejlesztéspolitikai finanszírozási eszközök új generációját, amelyek a „Változtatási program” (1) átfogó stratégiájával összhangban és a javasolt többéves pénzügyi terv keretében meg kívánják könnyíteni a politikai párbeszédet és az intézkedések végrehajtását. Üdvözli a forrásoknak az Európai Bizottság által javasolt bővítését – ezek immár 70 milliárd eurót tesznek ki, ami az EU összes forrásának csaknem 7 %-át jelenti; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a fejlesztéspolitikai finanszírozási eszközök új generációját, amelyek a „Változtatási program” (1) átfogó stratégiájával összhangban és a javasolt többéves pénzügyi terv keretében meg kívánják könnyíteni a politikai párbeszédet és az intézkedések végrehajtását. Üdvözli a forrásoknak az Európai Bizottság által javasolt bővítését – ezek immár 70 milliárd eurót tesznek ki, ami az EU összes forrásának csaknem 7 %-át jelenti;

| 2. | üdvözli a közösen előterjesztett „Globális Európa” (2) című csomagot, mivel az hozzájárulhat ahhoz, hogy a holisztikus megközelítés és a koherens fejlesztési politika az eddiginél nagyobb mértékben érvényesüljön. A Régiók Bizottsága egyetért azzal, hogy növelni kell a finanszírozást a „külső cselekvések” területén, ahol az EU fellépése egészében véve egyértelmű többletértéket hoz. Sajnálja ezért, hogy a többéves uniós pénzügyi terv az Európai Fejlesztési Alapra (EFA) nem terjed ki. Az Európai Fejlesztési Alap bő 34 milliárd eurót mozgat, ezek az eszközök azonban nem képezik e költségvetés részét. Az EFA-nak az átláthatóság, a hatékonyság és az eredményekről történő beszámolás tekintetében ugyanolyan követelményeknek kellene megfelelnie, mint az „Európa a nagyvilágban” csomag egyéb finanszírozási eszközeinek; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a közösen előterjesztett „Globális Európa” (2) című csomagot, mivel az hozzájárulhat ahhoz, hogy a holisztikus megközelítés és a koherens fejlesztési politika az eddiginél nagyobb mértékben érvényesüljön. A Régiók Bizottsága egyetért azzal, hogy növelni kell a finanszírozást a „külső cselekvések” területén, ahol az EU fellépése egészében véve egyértelmű többletértéket hoz. Sajnálja ezért, hogy a többéves uniós pénzügyi terv az Európai Fejlesztési Alapra (EFA) nem terjed ki. Az Európai Fejlesztési Alap bő 34 milliárd eurót mozgat, ezek az eszközök azonban nem képezik e költségvetés részét. Az EFA-nak az átláthatóság, a hatékonyság és az eredményekről történő beszámolás tekintetében ugyanolyan követelményeknek kellene megfelelnie, mint az „Európa a nagyvilágban” csomag egyéb finanszírozási eszközeinek;

| 3. | megállapítja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok – különösen azok, amelyek korlátozott adminisztrációs forrásaik ellenére részt kívánnak venni a fejlesztési együttműködésben – üdvözölnek egy, az uniós támogatásokra vonatkozó aktualizált keretet, és örömmel veszik az eszközök tervezésére és felhasználására vonatkozó szabályozás egyszerűsítését. A jelenlegi programtervezési időszakban nyomatékos követelésként merült fel az eszközök egyszerűsítése és világosabbá tétele, és az RB örül, hogy figyelembe vették az európai bizottsági konzultáció eredményét; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok – különösen azok, amelyek korlátozott adminisztrációs forrásaik ellenére részt kívánnak venni a fejlesztési együttműködésben – üdvözölnek egy, az uniós támogatásokra vonatkozó aktualizált keretet, és örömmel veszik az eszközök tervezésére és felhasználására vonatkozó szabályozás egyszerűsítését. A jelenlegi programtervezési időszakban nyomatékos követelésként merült fel az eszközök egyszerűsítése és világosabbá tétele, és az RB örül, hogy figyelembe vették az európai bizottsági konzultáció eredményét;

| 4. | megállapítja, hogy a szabályozási keret egyszerűsítése, a részvételi költségek csökkentése, valamint a közbeszerzési és támogatás-odaítélési eljárások felgyorsítása már régóta várt fejlesztések. A nagyobb hatékonyság előfeltételeinek megteremtéséhez – ha a keretfeltételek ezt megkövetelik – esetleg hozzájárulhatna a nagyobb rugalmasság és a gyorsabb kiigazítás, illetve átdolgozás is; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a szabályozási keret egyszerűsítése, a részvételi költségek csökkentése, valamint a közbeszerzési és támogatás-odaítélési eljárások felgyorsítása már régóta várt fejlesztések. A nagyobb hatékonyság előfeltételeinek megteremtéséhez – ha a keretfeltételek ezt megkövetelik – esetleg hozzájárulhatna a nagyobb rugalmasság és a gyorsabb kiigazítás, illetve átdolgozás is;

| 5. | ezzel a véleménnyel a helyi és regionális önkormányzatoknak mint az uniós fejlesztési együttműködés résztvevőinek szerepét szeretné kiemelni, de arra is fel szeretné hívni a figyelmet, hogy milyen szerepet játszanak ezek a résztvevők a decentralizáció és a demokratizálás elősegítését célzó állami intézkedésekben, és mekkora a jelentőségük a szubnacionális szint szereplői közötti közvetlen, nemzetközi, határokon átnyúló együttműködésben. Rámutat ezért arra, hogy figyelembe kell venni a legkülső régiók sajátos esetét, amelyeket az EU-t a világgal összekapcsoló aktív határvidékekké és platformokká tesz geostratégiai helyzetük, és amelyek elősegíthetik az európai fejlesztéspolitika nagyobb hatékonyságát, amint azt a CdR 408/2010. és CDR 364/2011. sz. vélemények kifejtik; |
| --- | --- |

5.

ezzel a véleménnyel a helyi és regionális önkormányzatoknak mint az uniós fejlesztési együttműködés résztvevőinek szerepét szeretné kiemelni, de arra is fel szeretné hívni a figyelmet, hogy milyen szerepet játszanak ezek a résztvevők a decentralizáció és a demokratizálás elősegítését célzó állami intézkedésekben, és mekkora a jelentőségük a szubnacionális szint szereplői közötti közvetlen, nemzetközi, határokon átnyúló együttműködésben. Rámutat ezért arra, hogy figyelembe kell venni a legkülső régiók sajátos esetét, amelyeket az EU-t a világgal összekapcsoló aktív határvidékekké és platformokká tesz geostratégiai helyzetük, és amelyek elősegíthetik az európai fejlesztéspolitika nagyobb hatékonyságát, amint azt a CdR 408/2010. és CDR 364/2011. sz. vélemények kifejtik;

| 6. | megállapítja, hogy az urbanizáció komoly kihívás elé állította a helyi és regionális önkormányzatokat: javítaniuk kell saját kapacitásaikat és hatékonyságukat, valamint erős és átlátható irányítási rendszereket kell megvalósítaniuk ahhoz, hogy meg tudjanak felelni a lakosság igényeinek. Ehhez más települések ismereteire és tapasztalataira van szükségük. A települési, illetve regionális partnerség különböző formáiban gyakran igen sokféle szereplő részt vesz. Kimutatták, hogy az együttműködés – különösen a közszektoron belüli és a köz-magán partnerségek közötti intenzívebb formában – csekély költséggel jár, de konkrét és fenntartható eredményeket hoz, többek között azért, mert az együttműködés célja a meglévő struktúráknak és azok törvényes feladatainak és felelősségeinek erősítése, valamint a helyi vagy regionális önkormányzatoknál dolgozó jelenlegi személyzet kapacitásainak erősítése. Az Európai Bizottság „Globális Európa” című finanszírozási javaslatának ezért megfelelő lépéseket kell magában foglalnia a helyi és regionális önkormányzatok részvételének és együttműködésének megerősítésére, például a társfinanszírozási követelmény korlátozása, sőt akár megszüntetése révén. A decentralizáció olyan célszerű tendencia, amelyben a helyi és regionális önkormányzatok szerepe világszerte erősödik; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy az urbanizáció komoly kihívás elé állította a helyi és regionális önkormányzatokat: javítaniuk kell saját kapacitásaikat és hatékonyságukat, valamint erős és átlátható irányítási rendszereket kell megvalósítaniuk ahhoz, hogy meg tudjanak felelni a lakosság igényeinek. Ehhez más települések ismereteire és tapasztalataira van szükségük. A települési, illetve regionális partnerség különböző formáiban gyakran igen sokféle szereplő részt vesz. Kimutatták, hogy az együttműködés – különösen a közszektoron belüli és a köz-magán partnerségek közötti intenzívebb formában – csekély költséggel jár, de konkrét és fenntartható eredményeket hoz, többek között azért, mert az együttműködés célja a meglévő struktúráknak és azok törvényes feladatainak és felelősségeinek erősítése, valamint a helyi vagy regionális önkormányzatoknál dolgozó jelenlegi személyzet kapacitásainak erősítése. Az Európai Bizottság „Globális Európa” című finanszírozási javaslatának ezért megfelelő lépéseket kell magában foglalnia a helyi és regionális önkormányzatok részvételének és együttműködésének megerősítésére, például a társfinanszírozási követelmény korlátozása, sőt akár megszüntetése révén. A decentralizáció olyan célszerű tendencia, amelyben a helyi és regionális önkormányzatok szerepe világszerte erősödik;

| 7. | megjegyzi, hogy a fejlesztési együttműködés számára nyújtott támogatás révén, amelyet „a civil társadalomnak és a helyi önkormányzatoknak” juttatnak, ezeket a szereplőket – indokolt módon – konkrétan elismerik. A Régiók Bizottsága kifejezetten amellett foglal állást, hogy a helyi és regionális igazgatási szintek, illetve a közszolgáltatások tematikus vagy földrajzi szempontból más irányú eszközökből is vehessenek igénybe támogatást. A helyi és regionális önkormányzatok támogatása és a társadalom fejlesztésében való részvételük több területre kiterjedő feladat, amelyet nem kellene csupán az eszközök egy kis részére korlátozni; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a fejlesztési együttműködés számára nyújtott támogatás révén, amelyet „a civil társadalomnak és a helyi önkormányzatoknak” juttatnak, ezeket a szereplőket – indokolt módon – konkrétan elismerik. A Régiók Bizottsága kifejezetten amellett foglal állást, hogy a helyi és regionális igazgatási szintek, illetve a közszolgáltatások tematikus vagy földrajzi szempontból más irányú eszközökből is vehessenek igénybe támogatást. A helyi és regionális önkormányzatok támogatása és a társadalom fejlesztésében való részvételük több területre kiterjedő feladat, amelyet nem kellene csupán az eszközök egy kis részére korlátozni;

| 8. | véleménye szerint – akár a „Migráció és menekültügy” tematikus program keretében is – fokozottabban ösztönözni kellene a helyi és regionális önkormányzatokat arra, hogy jobban működjenek közre, és vegyék igénybe a pénzügyi eszközöket. A migránsokat vagy menedékkérőket befogadó települések, illetve származási településeik közötti határokon átnyúló nemzetközi együttműködést javítani kell, és lényegesen ki kell bővíteni. A helyi szint fontos szerepet játszik a befogadási és visszatérési programok kialakításában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

8.

véleménye szerint – akár a „Migráció és menekültügy” tematikus program keretében is – fokozottabban ösztönözni kellene a helyi és regionális önkormányzatokat arra, hogy jobban működjenek közre, és vegyék igénybe a pénzügyi eszközöket. A migránsokat vagy menedékkérőket befogadó települések, illetve származási településeik közötti határokon átnyúló nemzetközi együttműködést javítani kell, és lényegesen ki kell bővíteni. A helyi szint fontos szerepet játszik a befogadási és visszatérési programok kialakításában és végrehajtásában;

| 9. | üdvözli, hogy kifejezetten elismerték a decentralizált nemzetközi fejlesztési együttműködést, és az egyre láthatóbb lesz – nem csupán az európai bizottsági közleményekben, hanem az utóbbi években más nemzetközi kontextusokban is (3). Nem lehet eléggé hangsúlyozni a helyi és regionális önkormányzatok szerepét az egészséges társadalmi fejlődés támogatásában, illetve az önkormányzatok jelentőségét a polgárok és a különböző igazgatási szintek közötti kapcsolatok megteremtésében; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy kifejezetten elismerték a decentralizált nemzetközi fejlesztési együttműködést, és az egyre láthatóbb lesz – nem csupán az európai bizottsági közleményekben, hanem az utóbbi években más nemzetközi kontextusokban is (3). Nem lehet eléggé hangsúlyozni a helyi és regionális önkormányzatok szerepét az egészséges társadalmi fejlődés támogatásában, illetve az önkormányzatok jelentőségét a polgárok és a különböző igazgatási szintek közötti kapcsolatok megteremtésében;

| 10. | véleménye szerint a költségvetési vagy ágazati vonatkozású támogatás keretében kikötéseket kell rögzíteni a partnerországok számára annak érdekében, hogy a fejlesztési eszközök kellő volumenben valóban az illetékes igazgatási szinthez jussanak, és így a települések polgárai számára rendelkezésre álljanak a szükséges és igen keresett szolgáltatások. Nem fordulhat elő, hogy az eszközöket és a szakképzett személyzetet kizárólag a központi igazgatás szintje vegye igénybe, hanem el kell osztani őket a megfelelő szubnacionális önkormányzatok között; |
| --- | --- |

10.

véleménye szerint a költségvetési vagy ágazati vonatkozású támogatás keretében kikötéseket kell rögzíteni a partnerországok számára annak érdekében, hogy a fejlesztési eszközök kellő volumenben valóban az illetékes igazgatási szinthez jussanak, és így a települések polgárai számára rendelkezésre álljanak a szükséges és igen keresett szolgáltatások. Nem fordulhat elő, hogy az eszközöket és a szakképzett személyzetet kizárólag a központi igazgatás szintje vegye igénybe, hanem el kell osztani őket a megfelelő szubnacionális önkormányzatok között;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a polgárok számára az önkormányzatok és régiók jelentik a kommunikációs csatornát, és vezető szerepet töltenek be. A helyi és regionális önkormányzatok ezáltal lehetővé teszik a polgárok erőteljes és a mindennapi élethez konkrétan kapcsolódó részvételét. A települések és a régiók emellett számos különféle szolgáltatást nyújtanak. Gyakori, hogy a települések és a régiók összehangolják az együttműködést és támogatják a kooperációt a társadalom különböző kulcsfontosságú szereplői, például a nonprofit szervezetek, a magángazdaság, a vallási közösségek és a felsőoktatási körök között; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a polgárok számára az önkormányzatok és régiók jelentik a kommunikációs csatornát, és vezető szerepet töltenek be. A helyi és regionális önkormányzatok ezáltal lehetővé teszik a polgárok erőteljes és a mindennapi élethez konkrétan kapcsolódó részvételét. A települések és a régiók emellett számos különféle szolgáltatást nyújtanak. Gyakori, hogy a települések és a régiók összehangolják az együttműködést és támogatják a kooperációt a társadalom különböző kulcsfontosságú szereplői, például a nonprofit szervezetek, a magángazdaság, a vallási közösségek és a felsőoktatási körök között;

| 12. | rámutat, hogy az ENSZ globális fejlesztési céljai, az úgynevezett millenniumi célok nem csupán a tagállamok és az ENSZ számára, hanem természetesen a települések és a régiók számára is nagy jelentőségűek. A helyi és regionális önkormányzatok aktívan hozzájárulnak a társadalom fenntartható fejlődéséhez, az intézkedések helyi és regionális szintű végrehajtása pedig a millenniumi célok elérésének előfeltétele. A szubnacionális szereplők helyi – és nemzetközi – fejlődésben betöltött szerepét jobban előtérbe kell állítani. Hollandiában és Svédországban például jelenleg folynak olyan projektek, amelyek világossá teszik, hogy miben járulnak hozzá a települések a társadalom egészséges és fenntartható fejlődéséhez és az ENSZ fejlesztési céljaihoz való megfelelő kapcsolódáshoz, és ennek során milyen felelősséget vállalnak magukra; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy az ENSZ globális fejlesztési céljai, az úgynevezett millenniumi célok nem csupán a tagállamok és az ENSZ számára, hanem természetesen a települések és a régiók számára is nagy jelentőségűek. A helyi és regionális önkormányzatok aktívan hozzájárulnak a társadalom fenntartható fejlődéséhez, az intézkedések helyi és regionális szintű végrehajtása pedig a millenniumi célok elérésének előfeltétele. A szubnacionális szereplők helyi – és nemzetközi – fejlődésben betöltött szerepét jobban előtérbe kell állítani. Hollandiában és Svédországban például jelenleg folynak olyan projektek, amelyek világossá teszik, hogy miben járulnak hozzá a települések a társadalom egészséges és fenntartható fejlődéséhez és az ENSZ fejlesztési céljaihoz való megfelelő kapcsolódáshoz, és ennek során milyen felelősséget vállalnak magukra;

| 13. | támogatja az Európai Parlamentnek az Unió fejlesztési politikájának jövőjéről szóló jelentésében megfogalmazott kérését, hogy a millenniumi fejlesztési célok megfelelő folytatásának előkészítése végett a 2015. évet nyilvánítsák a „Fejlesztés európai évévé”; |
| --- | --- |

13.

támogatja az Európai Parlamentnek az Unió fejlesztési politikájának jövőjéről szóló jelentésében megfogalmazott kérését, hogy a millenniumi fejlesztési célok megfelelő folytatásának előkészítése végett a 2015. évet nyilvánítsák a „Fejlesztés európai évévé”;

| 14. | üdvözli az Európai Bizottság közös, hét évre szóló programjavaslatát, és úgy véli, hogy ezzel jobb előfeltételek teremtődnek az átfogó társadalmi reformokhoz. Az RB ugyancsak üdvözli az egyértelműbb eredménycentrikusságot és az eszközöknél javasolt szigorúbb feltételeket. Az Európai Bizottságnak és a tagállamok képviselőinek ügyelniük kellene arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok hozzájárulhassanak egy proaktív párbeszédhez, fontos impulzusokat adva ezzel az egyes eszközök programtervezéséhez; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az Európai Bizottság közös, hét évre szóló programjavaslatát, és úgy véli, hogy ezzel jobb előfeltételek teremtődnek az átfogó társadalmi reformokhoz. Az RB ugyancsak üdvözli az egyértelműbb eredménycentrikusságot és az eszközöknél javasolt szigorúbb feltételeket. Az Európai Bizottságnak és a tagállamok képviselőinek ügyelniük kellene arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok hozzájárulhassanak egy proaktív párbeszédhez, fontos impulzusokat adva ezzel az egyes eszközök programtervezéséhez;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a decentralizációs reformok és a demokrácia kiépítése összetett, átfogó és jelentős változást hozó folyamatok, amelyek kitartást, előreláthatóságot és hosszú távú perspektívát igényelnek a pénz biztosítói és az együttműködő partnerek részéről; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a decentralizációs reformok és a demokrácia kiépítése összetett, átfogó és jelentős változást hozó folyamatok, amelyek kitartást, előreláthatóságot és hosszú távú perspektívát igényelnek a pénz biztosítói és az együttműködő partnerek részéről;

| 16. | rámutat, hogy a felelősség helyi szereplők általi vállalása és a helyi demokrácia támogatása feltételezi a politikai rendszerbe és annak képviselőibe vetett bizalmat. Egy decentralizált struktúra révén legitimebb és hatékonyabb intézmények jönnek létre, és ez a struktúra egyben a kormányzat egyes szintjei és a polgárok közti szorosabb kapcsolat megteremtésének legfontosabb eszköze. A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával zajló, nyitott döntési folyamatok hozzájárulnak ahhoz, hogy a polgárok sajátjuknak érezzék a demokratikus alapelveket, ami előfeltétele egy pluralisztikus és toleráns társadalom kialakulásának; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy a felelősség helyi szereplők általi vállalása és a helyi demokrácia támogatása feltételezi a politikai rendszerbe és annak képviselőibe vetett bizalmat. Egy decentralizált struktúra révén legitimebb és hatékonyabb intézmények jönnek létre, és ez a struktúra egyben a kormányzat egyes szintjei és a polgárok közti szorosabb kapcsolat megteremtésének legfontosabb eszköze. A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával zajló, nyitott döntési folyamatok hozzájárulnak ahhoz, hogy a polgárok sajátjuknak érezzék a demokratikus alapelveket, ami előfeltétele egy pluralisztikus és toleráns társadalom kialakulásának;

| 17. | megállapítja, hogy az uniós és a partnerországokbeli helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszhatnak – és kell is játszaniuk – a saját szintjük politikájának és stratégiáinak kialakításában, és ehhez hasonlóan lehetőséget lehet és kell adni számukra arra, hogy az országos és a nemzetközi szint eseményeihez is hozzájáruljanak. A helyi és regionális önkormányzatok szolgáltatásnyújtóként is illetékesek abban, hogy a meghatározott prioritásokat például az egészségügy, az oktatás és a kultúra terén hozott intézkedésekkel irányítsák, koordinálják és végrehajtsák; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy az uniós és a partnerországokbeli helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszhatnak – és kell is játszaniuk – a saját szintjük politikájának és stratégiáinak kialakításában, és ehhez hasonlóan lehetőséget lehet és kell adni számukra arra, hogy az országos és a nemzetközi szint eseményeihez is hozzájáruljanak. A helyi és regionális önkormányzatok szolgáltatásnyújtóként is illetékesek abban, hogy a meghatározott prioritásokat például az egészségügy, az oktatás és a kultúra terén hozott intézkedésekkel irányítsák, koordinálják és végrehajtsák;

| 18. | megállapítja, hogy a településeket és régiókat képviselő nemzeti szövetségek olyan szervezetek, amelyek szellemi tartalékaik révén az átfogó társadalmi reformok, különösen a decentralizáció és a demokrácia kiépítése során döntő és támogató szerepet játszhatnak. A települési és regionális szövetségek vagy hasonló szervek támogathatják az ilyen szervezetek tagjait azáltal, hogy módszereket és eszközöket fejlesztenek ki, fellépnek tagjaik nevében, képviselik a közös érdekeket, és a saját területükön összehangolják a különböző finanszírozók támogatási intézkedéseit. Fel kell használnunk e szövetségek tapasztalatait annak érdekében, hogy megerősíthessük a helyi és regionális demokráciát a fejlesztési együttműködés keretében. Ezért az RB arra kéri az EU-t, a tagállamokat és a szubnacionális kormányzati szinteket, hogy támogassák a helyi és regionális önkormányzatok országos szervezeteinek szerepét a partnerországokban; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy a településeket és régiókat képviselő nemzeti szövetségek olyan szervezetek, amelyek szellemi tartalékaik révén az átfogó társadalmi reformok, különösen a decentralizáció és a demokrácia kiépítése során döntő és támogató szerepet játszhatnak. A települési és regionális szövetségek vagy hasonló szervek támogathatják az ilyen szervezetek tagjait azáltal, hogy módszereket és eszközöket fejlesztenek ki, fellépnek tagjaik nevében, képviselik a közös érdekeket, és a saját területükön összehangolják a különböző finanszírozók támogatási intézkedéseit. Fel kell használnunk e szövetségek tapasztalatait annak érdekében, hogy megerősíthessük a helyi és regionális demokráciát a fejlesztési együttműködés keretében. Ezért az RB arra kéri az EU-t, a tagállamokat és a szubnacionális kormányzati szinteket, hogy támogassák a helyi és regionális önkormányzatok országos szervezeteinek szerepét a partnerországokban;

| 19. | rámutat, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a legtöbb területen rendelkeznek olyan szaktudással, amely fontos a gazdasági, társadalmi és ökológiai szempontból fenntartható fejlődéshez. Említésre méltó tapasztalatuk van mind a gyakorlati munka, mind pedig a politikai irányítás oldaláról, például a közegészségügy, az oktatás, a hulladék- és a vízgazdálkodás, a helyi vállalkozások, a kkv-k letelepedésének előfeltételei, a közlekedés és az infrastruktúra, a környezeti és természeti erőforrások – és ehhez kapcsolódóan a mezőgazdaság – terén, de olyan területeken is, amelyek átfogó felelősséggel járnak, továbbá a valódi demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának szavatolásában. Ezt a szakértelmet közvetlenül a helyi és regionális hatóságokon keresztül, továbbá a nemzeti, európai vagy világszintű szervezeteiken, illetve az RB-n keresztül lehet elérni és mozgósítani; |
| --- | --- |

19.

rámutat, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a legtöbb területen rendelkeznek olyan szaktudással, amely fontos a gazdasági, társadalmi és ökológiai szempontból fenntartható fejlődéshez. Említésre méltó tapasztalatuk van mind a gyakorlati munka, mind pedig a politikai irányítás oldaláról, például a közegészségügy, az oktatás, a hulladék- és a vízgazdálkodás, a helyi vállalkozások, a kkv-k letelepedésének előfeltételei, a közlekedés és az infrastruktúra, a környezeti és természeti erőforrások – és ehhez kapcsolódóan a mezőgazdaság – terén, de olyan területeken is, amelyek átfogó felelősséggel járnak, továbbá a valódi demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának szavatolásában. Ezt a szakértelmet közvetlenül a helyi és regionális hatóságokon keresztül, továbbá a nemzeti, európai vagy világszintű szervezeteiken, illetve az RB-n keresztül lehet elérni és mozgósítani;

| 20. | megjegyzi, hogy 2008-ban az Európai Bizottság a helyi önkormányzatok mint globális, európai és nemzeti szintű fejlesztési szereplők holisztikus megközelítésmódjának kialakítását kérte, és ehhez három eszközt javasolt az RB égisze alatt, mivel az RB közvetíti uniós szinten a helyi önkormányzatok hangját; emlékeztet rá, hogy a tevékenységek és a bevált gyakorlatok feltérképezésére szolgáló Decentralizált együttműködés atlasza, a képességeket és kapacitásokat az igényekkel párosító internetes információcsere-platform, valamint a politikai párbeszéd helyszínéül szolgáló decentralizált együttműködés kongresszusa már működik az Európai Bizottság, valamint a legfontosabb uniós és partnerországokbeli helyi és regionális önkormányzati hálózatok – mint az Európai Települések és Régiók Tanácsa (CEMR) keretei közt működő PLATFORMA munkacsoport – közreműködésével. Arra kéri a helyi és regionális önkormányzatokat és az Unióban, valamint a partnerországokban működő képviseleti szervezeteiket, hogy használják ki ezeket az eszközöket a nagyobb koherencia és a támogatások hatékonyságának növelése érdekében; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy 2008-ban az Európai Bizottság a helyi önkormányzatok mint globális, európai és nemzeti szintű fejlesztési szereplők holisztikus megközelítésmódjának kialakítását kérte, és ehhez három eszközt javasolt az RB égisze alatt, mivel az RB közvetíti uniós szinten a helyi önkormányzatok hangját; emlékeztet rá, hogy a tevékenységek és a bevált gyakorlatok feltérképezésére szolgáló Decentralizált együttműködés atlasza, a képességeket és kapacitásokat az igényekkel párosító internetes információcsere-platform, valamint a politikai párbeszéd helyszínéül szolgáló decentralizált együttműködés kongresszusa már működik az Európai Bizottság, valamint a legfontosabb uniós és partnerországokbeli helyi és regionális önkormányzati hálózatok – mint az Európai Települések és Régiók Tanácsa (CEMR) keretei közt működő PLATFORMA munkacsoport – közreműködésével. Arra kéri a helyi és regionális önkormányzatokat és az Unióban, valamint a partnerországokban működő képviseleti szervezeteiket, hogy használják ki ezeket az eszközöket a nagyobb koherencia és a támogatások hatékonyságának növelése érdekében;

| 21. | megállapítja, hogy a fejlesztési együttműködésről szóló strukturált párbeszéd nyomán, amelyet az uniós intézmények 2010. március és 2011. május között folytattak a civil társadalom, valamint a helyi és regionális önkormányzatok képviselőivel, az Európai Bizottság a fejlesztési kérdések kapcsán egy magas szintű állandó fórum létrehozását javasolja. Ezt a kezdeményezést az RB kifejezetten üdvözli, és arra számít, hogy folytatódik intézményi szerepe, mivel úgy véli, hogy egy hivatalos fórum hozzájárul majd ahhoz, hogy a párbeszéd intézményessé és tartalmilag igényesebbé váljon, illetve ahhoz, hogy egy rendszeres aktualizálásokat, szakértői állásfoglalásokat és tapasztalatcseréket magában foglaló, szisztematikus vitát lehessen folytatni a fejlesztési kérdésekről. Az RB emellett üdvözli a nem kormányzati szervezetekről, valamint a helyi önkormányzatoknak a fejlesztési együttműködésben betöltött szerepéről szóló közlemények bejelentését. Ezek formális alapot nyújtanak az Európai Bizottsággal folytatott együttműködés folytatásához és továbbfejlesztéséhez, amelynek jelentősége a decentralizált együttműködés évente kétszer megrendezett kongresszusán, valamint a strukturált párbeszéd során is megmutatkozott; |
| --- | --- |

21.

megállapítja, hogy a fejlesztési együttműködésről szóló strukturált párbeszéd nyomán, amelyet az uniós intézmények 2010. március és 2011. május között folytattak a civil társadalom, valamint a helyi és regionális önkormányzatok képviselőivel, az Európai Bizottság a fejlesztési kérdések kapcsán egy magas szintű állandó fórum létrehozását javasolja. Ezt a kezdeményezést az RB kifejezetten üdvözli, és arra számít, hogy folytatódik intézményi szerepe, mivel úgy véli, hogy egy hivatalos fórum hozzájárul majd ahhoz, hogy a párbeszéd intézményessé és tartalmilag igényesebbé váljon, illetve ahhoz, hogy egy rendszeres aktualizálásokat, szakértői állásfoglalásokat és tapasztalatcseréket magában foglaló, szisztematikus vitát lehessen folytatni a fejlesztési kérdésekről. Az RB emellett üdvözli a nem kormányzati szervezetekről, valamint a helyi önkormányzatoknak a fejlesztési együttműködésben betöltött szerepéről szóló közlemények bejelentését. Ezek formális alapot nyújtanak az Európai Bizottsággal folytatott együttműködés folytatásához és továbbfejlesztéséhez, amelynek jelentősége a decentralizált együttműködés évente kétszer megrendezett kongresszusán, valamint a strukturált párbeszéd során is megmutatkozott;

Észrevételek a demokrácia és az emberi jogok európai eszközéhez

| 22. | megjegyzi, hogy demokrácia és az emberi jogok tematikus eszköze a jelenlegi programtervezési időszakhoz képest csaknem 35 %-kal több forráshoz jut, de így is csak az EU fejlesztési segélyeinek csekély részét (mintegy 2 %-át) teszi ki. Az RB sajnálja, hogy ez a horizontális eszköz nem kap még több forrást, hiszen minden földrajzi területen, különböző fejlettségi fázisok mellett is igénybe vehető, és elsősorban olyan elemi kérdésekre összpontosít, mint az alapvető emberi jogok tiszteletben tartása vagy a demokratikus reformok konszolidációja; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy demokrácia és az emberi jogok tematikus eszköze a jelenlegi programtervezési időszakhoz képest csaknem 35 %-kal több forráshoz jut, de így is csak az EU fejlesztési segélyeinek csekély részét (mintegy 2 %-át) teszi ki. Az RB sajnálja, hogy ez a horizontális eszköz nem kap még több forrást, hiszen minden földrajzi területen, különböző fejlettségi fázisok mellett is igénybe vehető, és elsősorban olyan elemi kérdésekre összpontosít, mint az alapvető emberi jogok tiszteletben tartása vagy a demokratikus reformok konszolidációja;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartása az EU és a nemzetközi közösség univerzális értékei közé tartozik. Ezek az értékek erényt és erőt jelentenek, és védelmükről számos társadalomban a helyi és regionális önkormányzatok, egy működő igazságügyi apparátus, a civil társadalom, a sajtó és más szereplők gondoskodnak; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartása az EU és a nemzetközi közösség univerzális értékei közé tartozik. Ezek az értékek erényt és erőt jelentenek, és védelmükről számos társadalomban a helyi és regionális önkormányzatok, egy működő igazságügyi apparátus, a civil társadalom, a sajtó és más szereplők gondoskodnak;

| 24. | véleménye szerint az emberi jogokat támogatni kell, és azoknak a társadalom minden szintjén jobban érvényre kell jutniuk. Az RB ezért indokoltnak tartja, hogy ennek az eszköznek a keretében a helyi és regionális önkormányzatok az intézményépítés kapcsán jobban előtérbe kerüljenek; |
| --- | --- |

24.

véleménye szerint az emberi jogokat támogatni kell, és azoknak a társadalom minden szintjén jobban érvényre kell jutniuk. Az RB ezért indokoltnak tartja, hogy ennek az eszköznek a keretében a helyi és regionális önkormányzatok az intézményépítés kapcsán jobban előtérbe kerüljenek;

| 25. | úgy véli, hogy a polgárokhoz legközelebbi igazgatási szint arra is képes, hogy az országos szintű döntéseket helyben úgy hajtsa végre, hogy azok igazodjanak a helyi adottságokhoz vagy előfeltételekhez, illetve ez utóbbiakat figyelembe vegyék, elkerülve ezzel a helyi lakosok jogaira – például a nyelv vagy az etnikai identitás terén – gyakorolt esetleges negatív hatásokat. A helyi és regionális önkormányzatok ahhoz is a legjobb helyzetben vannak, hogy tudatosságnövelő intézkedéseket szervezzenek és koordináljanak helyi csoportok számára, amelyek például a fiatalokat vagy a nőket célozzák, tájékoztatva őket az emberi jogokról, illetve arról, hogy azoknak miként lehet érvényt szerezni; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a polgárokhoz legközelebbi igazgatási szint arra is képes, hogy az országos szintű döntéseket helyben úgy hajtsa végre, hogy azok igazodjanak a helyi adottságokhoz vagy előfeltételekhez, illetve ez utóbbiakat figyelembe vegyék, elkerülve ezzel a helyi lakosok jogaira – például a nyelv vagy az etnikai identitás terén – gyakorolt esetleges negatív hatásokat. A helyi és regionális önkormányzatok ahhoz is a legjobb helyzetben vannak, hogy tudatosságnövelő intézkedéseket szervezzenek és koordináljanak helyi csoportok számára, amelyek például a fiatalokat vagy a nőket célozzák, tájékoztatva őket az emberi jogokról, illetve arról, hogy azoknak miként lehet érvényt szerezni;

Észrevételek a civil szervezetek, illetve a helyi és regionális önkormányzatok számára is támogatást nyújtó fejlesztési együttműködési finanszírozási eszközhöz (a Fejlesztési Együttműködési Finanszírozási Eszköz keretében)

| 26. | az általa képviselt helyi és regionális önkormányzatokkal együtt természetesen aktívan hozzá kíván járulni ahhoz, hogy megvalósuljon az Európai Bizottságnak az a szándéka, hogy a civil társadalommal, illetve a helyi és regionális önkormányzatokkal folytatott párbeszédet és együttműködést tovább bővítse az Európai Bizottsággal és a legfőbb uniós és partnerországokbeli helyi és regionális önkormányzatokat képviselő hálózatokkal közösen kifejlesztett eszközökkel, valamint az új, állandó magas szintű fejlesztési fórum révén; |
| --- | --- |

26.

az általa képviselt helyi és regionális önkormányzatokkal együtt természetesen aktívan hozzá kíván járulni ahhoz, hogy megvalósuljon az Európai Bizottságnak az a szándéka, hogy a civil társadalommal, illetve a helyi és regionális önkormányzatokkal folytatott párbeszédet és együttműködést tovább bővítse az Európai Bizottsággal és a legfőbb uniós és partnerországokbeli helyi és regionális önkormányzatokat képviselő hálózatokkal közösen kifejlesztett eszközökkel, valamint az új, állandó magas szintű fejlesztési fórum révén;

| 27. | üdvözli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok továbbra is részesülhetnek fejlesztési együttműködési finanszírozásban, hangsúlyozza azonban, hogy mind a politikai intézkedések, mind pedig az eszközök és a tényleges finanszírozás tekintetében célszerű volna egyértelműen különbséget tenni a civil társadalom, illetve a helyi és regionális önkormányzatok között; |
| --- | --- |

27.

üdvözli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok továbbra is részesülhetnek fejlesztési együttműködési finanszírozásban, hangsúlyozza azonban, hogy mind a politikai intézkedések, mind pedig az eszközök és a tényleges finanszírozás tekintetében célszerű volna egyértelműen különbséget tenni a civil társadalom, illetve a helyi és regionális önkormányzatok között;

| 28. | határozottan kiáll amellett, hogy a civil társadalmat és a helyi önkormányzatokat célzó fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz (angol megnevezéssel: NSA-LA, azaz non-state actors and local authorities) keretében több forrást bocsássanak a helyi és regionális önkormányzatok rendelkezésére. A jelenlegi programtervezési időszakban a forrásokat egyenlőtlenül osztották el a civil szervezetek, illetve a helyi és regionális önkormányzatok között. Ha a helyi és regionális önkormányzatok számára (a jelenlegi 15 %-kal szemben) legalább a források 25 %-át biztosítják, akkor tanácsadó szerepük és szaktudásuk jobban érvényre juthat majd; |
| --- | --- |

28.

határozottan kiáll amellett, hogy a civil társadalmat és a helyi önkormányzatokat célzó fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz (angol megnevezéssel: NSA-LA, azaz non-state actors and local authorities) keretében több forrást bocsássanak a helyi és regionális önkormányzatok rendelkezésére. A jelenlegi programtervezési időszakban a forrásokat egyenlőtlenül osztották el a civil szervezetek, illetve a helyi és regionális önkormányzatok között. Ha a helyi és regionális önkormányzatok számára (a jelenlegi 15 %-kal szemben) legalább a források 25 %-át biztosítják, akkor tanácsadó szerepük és szaktudásuk jobban érvényre juthat majd;

| 29. | véleménye szerint a helyi és regionális önkormányzatok szavatolhatják a hosszú távú demokratikus fejlődést. Kellő forrásokat kell a kezükbe adni, hogy egy szinten legyenek a pénzügyileg erős nemzeti vagy nemzetközi nonprofit szervezetekkel. A partnerországok helyi és regionális önkormányzatai nélkülözhetetlenek, ha különböző szereplők kezdeményezéseit és intézkedéseit kell koordinálni és biztosítani ahhoz, hogy megfeleljenek a helyi és regionális szinten kidolgozott és politikailag is rögzített fejlesztési politikának, legalábbis ha ezek a kezdeményezések és intézkedések a közszolgáltatások nyújtására irányulnak; |
| --- | --- |

29.

véleménye szerint a helyi és regionális önkormányzatok szavatolhatják a hosszú távú demokratikus fejlődést. Kellő forrásokat kell a kezükbe adni, hogy egy szinten legyenek a pénzügyileg erős nemzeti vagy nemzetközi nonprofit szervezetekkel. A partnerországok helyi és regionális önkormányzatai nélkülözhetetlenek, ha különböző szereplők kezdeményezéseit és intézkedéseit kell koordinálni és biztosítani ahhoz, hogy megfeleljenek a helyi és regionális szinten kidolgozott és politikailag is rögzített fejlesztési politikának, legalábbis ha ezek a kezdeményezések és intézkedések a közszolgáltatások nyújtására irányulnak;

| 30. | rámutat, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a fejlesztési munka terén felbecsülhetetlen értékű szakismerettel és tapasztalattal rendelkeznek a helyi és regionális vezetés és igazgatás, a politikai párbeszéd rendszereinek és platformjainak kiépítése, az elmélyült és kiszélesített pártpolitikai munka, valamint a polgári részvétel és a civil párbeszéd erősítését lehetővé tévő feltételek biztosítása vonatkozásában – egyszóval: a szilárd és tartós demokrácia felépítése terén; |
| --- | --- |

30.

rámutat, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a fejlesztési munka terén felbecsülhetetlen értékű szakismerettel és tapasztalattal rendelkeznek a helyi és regionális vezetés és igazgatás, a politikai párbeszéd rendszereinek és platformjainak kiépítése, az elmélyült és kiszélesített pártpolitikai munka, valamint a polgári részvétel és a civil párbeszéd erősítését lehetővé tévő feltételek biztosítása vonatkozásában – egyszóval: a szilárd és tartós demokrácia felépítése terén;

| 31. | megállapítja, hogy az Európai Unióban számos helyi és regionális önkormányzat van, amely sokéves demokratikus hagyományokkal rendelkezik, de a demokrácia több tagállamban még új és törékeny. Az Európai Unió helyi és regionális önkormányzatainak különböző tapasztalatait és látásmódjait ezért be kellene építeni az EU és a partnerországok közös fejlesztési együttműködésébe, és fel kellene használni a partnerországok közintézményeinek reformjához, illetve kiépítéséhez. Ennek során kiemelt figyelmet kellene fordítani a helyi önkormányzatokra, mint a polgárokhoz legközelebb álló kormányzási szintre, valamint támogatni és erősíteni kellene a civil társadalmat, amely minden demokráciának alapja; |
| --- | --- |

31.

megállapítja, hogy az Európai Unióban számos helyi és regionális önkormányzat van, amely sokéves demokratikus hagyományokkal rendelkezik, de a demokrácia több tagállamban még új és törékeny. Az Európai Unió helyi és regionális önkormányzatainak különböző tapasztalatait és látásmódjait ezért be kellene építeni az EU és a partnerországok közös fejlesztési együttműködésébe, és fel kellene használni a partnerországok közintézményeinek reformjához, illetve kiépítéséhez. Ennek során kiemelt figyelmet kellene fordítani a helyi önkormányzatokra, mint a polgárokhoz legközelebb álló kormányzási szintre, valamint támogatni és erősíteni kellene a civil társadalmat, amely minden demokráciának alapja;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a partnerországokban működő, közvetlenül választott helyi és regionális politikusok, valamint tisztviselők erősítése központi jelentőségű a decentralizációt célzó reformok sikeres véghezviteléhez és a felelősségteljes kormányzás eléréséhez – a megfelelő kormányzást egyrészt eszköznek, másrészt az EU fejlesztési téren történő fellépése céljának kell tekinteni; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a partnerországokban működő, közvetlenül választott helyi és regionális politikusok, valamint tisztviselők erősítése központi jelentőségű a decentralizációt célzó reformok sikeres véghezviteléhez és a felelősségteljes kormányzás eléréséhez – a megfelelő kormányzást egyrészt eszköznek, másrészt az EU fejlesztési téren történő fellépése céljának kell tekinteni;

| 33. | véleménye szerint a jobban kiépített helyi szintű demokrácia és a jobb helyi szolgáltatások előfeltétele, hogy szükségesnek lássák és valóban akarják is a rendszereket érintő változtatásokat valamennyi szinten egyidejűleg meglépni. A politikai elkötelezettséghez, a szabad erőforrásokhoz, a hatáskörmegosztáshoz és a decentralizációhoz nemzeti, regionális és helyi szintű konszenzusra van szükség. Egy olyan jogi és pénzügyi nemzeti rendszer, amely lehetővé teszi a helyi és regionális szintű elszámolási kötelezettséget, megteremti az előfeltételeket a javításokhoz és a helyi szereplőknek a helyi környezet alakításához szükséges felelősségvállalásához; |
| --- | --- |

33.

véleménye szerint a jobban kiépített helyi szintű demokrácia és a jobb helyi szolgáltatások előfeltétele, hogy szükségesnek lássák és valóban akarják is a rendszereket érintő változtatásokat valamennyi szinten egyidejűleg meglépni. A politikai elkötelezettséghez, a szabad erőforrásokhoz, a hatáskörmegosztáshoz és a decentralizációhoz nemzeti, regionális és helyi szintű konszenzusra van szükség. Egy olyan jogi és pénzügyi nemzeti rendszer, amely lehetővé teszi a helyi és regionális szintű elszámolási kötelezettséget, megteremti az előfeltételeket a javításokhoz és a helyi szereplőknek a helyi környezet alakításához szükséges felelősségvállalásához;

Észrevételek az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközhöz

| 34. | üdvözli a javasolt Európai Szomszédsági Támogatási Eszközt, és úgy véli, hogy a javaslat lényegében jól szolgálja a jelenlegi eszköz szükségessé vált reformját. Az eszköz hatásának és hatékonyságának további növelése érdekében szeretne ugyanakkor néhány változtatást javasolni; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a javasolt Európai Szomszédsági Támogatási Eszközt, és úgy véli, hogy a javaslat lényegében jól szolgálja a jelenlegi eszköz szükségessé vált reformját. Az eszköz hatásának és hatékonyságának további növelése érdekében szeretne ugyanakkor néhány változtatást javasolni;

| 35. | azt javasolja, hogy az EU által szorgalmazott mélyreható és tartós demokrácia megvalósítása érdekében fűzzenek a dokumentumhoz néhány olyan, konkrét szövegrészt, amely a decentralizáció és a helyi demokrácia, valamint a helyi és regionális közszolgáltatások nyújtását szolgáló kapacitásfejlesztés jelentőségének kiemelését szolgálja; |
| --- | --- |

35.

azt javasolja, hogy az EU által szorgalmazott mélyreható és tartós demokrácia megvalósítása érdekében fűzzenek a dokumentumhoz néhány olyan, konkrét szövegrészt, amely a decentralizáció és a helyi demokrácia, valamint a helyi és regionális közszolgáltatások nyújtását szolgáló kapacitásfejlesztés jelentőségének kiemelését szolgálja;

| 36. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ennek az eszköznek az esetében bocsásson rendelkezésre forrásokat a demokrácia helyi és regionális szintű támogatását és a decentralizációt szolgáló programok számára. Egyértelművé kellene tenni, hogy a kifizetések lehetséges kedvezményezettjei és az együttműködésben részt vevő partnerek mindenképpen helyi és regionális önkormányzatok legyenek; |
| --- | --- |

36.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ennek az eszköznek az esetében bocsásson rendelkezésre forrásokat a demokrácia helyi és regionális szintű támogatását és a decentralizációt szolgáló programok számára. Egyértelművé kellene tenni, hogy a kifizetések lehetséges kedvezményezettjei és az együttműködésben részt vevő partnerek mindenképpen helyi és regionális önkormányzatok legyenek;

| 37. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye világossá, hogy a határokon átnyúló együttműködés, a több ország közötti együttműködést is beleértve, nem korlátozódik az egymással közvetlenül szomszédos országokra, hanem földrajzi helyzetétől függetlenül az EU valamennyi tagállamára, régiójára és településére kiterjed. Fontos, hogy a tapasztalat, a tudás és a bevált eljárások például a földrajzi távolságtól függetlenül, a határokon átnyúlóan átadásra kerüljenek, illetve a legkülső régiók vonatkozásában el kell törölni az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközre való jogosultság 150 km-es távolságra vonatkozó kritériumát; |
| --- | --- |

37.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye világossá, hogy a határokon átnyúló együttműködés, a több ország közötti együttműködést is beleértve, nem korlátozódik az egymással közvetlenül szomszédos országokra, hanem földrajzi helyzetétől függetlenül az EU valamennyi tagállamára, régiójára és településére kiterjed. Fontos, hogy a tapasztalat, a tudás és a bevált eljárások például a földrajzi távolságtól függetlenül, a határokon átnyúlóan átadásra kerüljenek, illetve a legkülső régiók vonatkozásában el kell törölni az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközre való jogosultság 150 km-es távolságra vonatkozó kritériumát;

| 38. | megjegyzi, hogy a szomszédságpolitikai projektek végrehajtásánál a társfinanszírozásra vonatkozó követelmények számos esetben akadályt jelenthetnek a helyi és regionális önkormányzatok részvétele előtt. A társfinanszírozás bizonyos országokban ellentmond a nemzeti jognak, amely nem teszi lehetővé a szubnacionális önkormányzatoknak a fejlesztési együttműködésben való részvételét; |
| --- | --- |

38.

megjegyzi, hogy a szomszédságpolitikai projektek végrehajtásánál a társfinanszírozásra vonatkozó követelmények számos esetben akadályt jelenthetnek a helyi és regionális önkormányzatok részvétele előtt. A társfinanszírozás bizonyos országokban ellentmond a nemzeti jognak, amely nem teszi lehetővé a szubnacionális önkormányzatoknak a fejlesztési együttműködésben való részvételét;

| 39. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a rendeletben még inkább koncentráljon az intézményes partneri együttműködésre és a TAIEX-re (4), és behatóan vizsgálja meg, hogy miként lehetne ezeket tovább népszerűsíteni. Tény, hogy a helyi és regionális önkormányzatokért felelős minisztériumok közül nem soknál van meg az érdeklődés és a kapacitás ahhoz, hogy ilyen jellegű együttműködésre vagy a TAIEX-re tegyenek javaslatot; |
| --- | --- |

39.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a rendeletben még inkább koncentráljon az intézményes partneri együttműködésre és a TAIEX-re (4), és behatóan vizsgálja meg, hogy miként lehetne ezeket tovább népszerűsíteni. Tény, hogy a helyi és regionális önkormányzatokért felelős minisztériumok közül nem soknál van meg az érdeklődés és a kapacitás ahhoz, hogy ilyen jellegű együttműködésre vagy a TAIEX-re tegyenek javaslatot;

| 40. | véleménye szerint az a tiszteletben tartott és egyre többre értékelt szerep, amelyet a helyi és regionális önkormányzatoknak, a civil társadalomnak és azok kölcsönös együttműködésének az egypártrendszerekből és diktatúrákból a demokrácia felé vezető átalakulási folyamatban tulajdonítanak, fontos és olyan többletértéket jelent, amelynek az EU szomszédságpolitikájában és a pénzügyi eszközök kezelésében egyre nagyobb jelentőséget kell kapnia; |
| --- | --- |

40.

véleménye szerint az a tiszteletben tartott és egyre többre értékelt szerep, amelyet a helyi és regionális önkormányzatoknak, a civil társadalomnak és azok kölcsönös együttműködésének az egypártrendszerekből és diktatúrákból a demokrácia felé vezető átalakulási folyamatban tulajdonítanak, fontos és olyan többletértéket jelent, amelynek az EU szomszédságpolitikájában és a pénzügyi eszközök kezelésében egyre nagyobb jelentőséget kell kapnia;

| 41. | megállapítja, hogy tevékenysége keretében intenzív és konkrét véleménycsere és együttműködés zajlik például a keleti partnerséggel (CORLEAP) és a földközi-tengeri térséggel (ARLEM). Ennek során többek közt – az Unió határain túl is – felhívja a figyelmet a „Globális Európa” és a „Változtatási program” nevű európai uniós stratégiák célkitűzéseire; |
| --- | --- |

41.

megállapítja, hogy tevékenysége keretében intenzív és konkrét véleménycsere és együttműködés zajlik például a keleti partnerséggel (CORLEAP) és a földközi-tengeri térséggel (ARLEM). Ennek során többek közt – az Unió határain túl is – felhívja a figyelmet a „Globális Európa” és a „Változtatási program” nevű európai uniós stratégiák célkitűzéseire;

Észrevételek az Előcsatlakozási Támogatási Eszközhöz (Pre-Accession Instrument – IPA)

| 42. | vélemények, workshopok, munkacsoportok és a helyi közigazgatást támogató eszköz (Local Administration Facility – LAF) stb. keretében már síkra szállt az előcsatlakozási támogatási eszköz kiterjedtebb alkalmazásáért. Az RB maradéktalanul üdvözli azt a kezdeményezést, hogy az eszközt eredménycentrikusabb, rugalmas és testreszabott támogatássá fejlesszék; |
| --- | --- |

42.

vélemények, workshopok, munkacsoportok és a helyi közigazgatást támogató eszköz (Local Administration Facility – LAF) stb. keretében már síkra szállt az előcsatlakozási támogatási eszköz kiterjedtebb alkalmazásáért. Az RB maradéktalanul üdvözli azt a kezdeményezést, hogy az eszközt eredménycentrikusabb, rugalmas és testreszabott támogatássá fejlesszék;

| 43. | megállapítja, hogy az EU egy többszintű, partnerségre alapozott megközelítéssel kívánja biztosítani egy hatékony és hatásosabb előcsatlakozási támogatás rendelkezésre bocsátását. Az RB ezt a törekvést konkrétan, például parlamenti konferenciákkal vagy a decentralizált fejlesztési együttműködés atlaszának elkészítésével is támogatja. Az RB az Európai Bizottsággal együtt felelős a települési közigazgatási programért, amelynek keretében a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országok politikusai és tisztviselői számára szerveznek szakmai utakat; |
| --- | --- |

43.

megállapítja, hogy az EU egy többszintű, partnerségre alapozott megközelítéssel kívánja biztosítani egy hatékony és hatásosabb előcsatlakozási támogatás rendelkezésre bocsátását. Az RB ezt a törekvést konkrétan, például parlamenti konferenciákkal vagy a decentralizált fejlesztési együttműködés atlaszának elkészítésével is támogatja. Az RB az Európai Bizottsággal együtt felelős a települési közigazgatási programért, amelynek keretében a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országok politikusai és tisztviselői számára szerveznek szakmai utakat;

| 44. | azt szeretné, ha az Európai Bizottság több tapasztalatcserét tenne lehetővé és támogatna a helyi és regionális önkormányzatok között, nem hagyva, hogy ez a tapasztalatcsere elsősorban a tagállamok és a bővítésben érintett államok központi, állami szintjén történjen; |
| --- | --- |

44.

azt szeretné, ha az Európai Bizottság több tapasztalatcserét tenne lehetővé és támogatna a helyi és regionális önkormányzatok között, nem hagyva, hogy ez a tapasztalatcsere elsősorban a tagállamok és a bővítésben érintett államok központi, állami szintjén történjen;

| 45. | megfigyelte, hogy a bővítésben érintett, illetve a szomszédos országok helyi és regionális önkormányzataival folytatott sokéves együttműködés egyre professzionálisabbá vált, és szeretne rámutatni, hogy milyen fontos, hogy a finanszírozási eszközök továbbra is támogassák ezt a fejlődést és lehetővé tegyék a munka intenzívebbé tételét; |
| --- | --- |

45.

megfigyelte, hogy a bővítésben érintett, illetve a szomszédos országok helyi és regionális önkormányzataival folytatott sokéves együttműködés egyre professzionálisabbá vált, és szeretne rámutatni, hogy milyen fontos, hogy a finanszírozási eszközök továbbra is támogassák ezt a fejlődést és lehetővé tegyék a munka intenzívebbé tételét;

| 46. | azt kéri, hogy mindenekelőtt a bővítésben érintett és a szomszédos országok esetében megfelelő eszközök és mutatók alkalmazása révén ügyeljenek arra, hogy szorosabb legyen a kapcsolat a támogatási eszközök odaítélése és a felhasználásukkal elért tényleges eredmények között, különös tekintettel a decentralizációra, a többszintű kormányzásra és ezzel a helyi és regionális önkormányzatok megfelelő döntési szinteken való részvételére; |
| --- | --- |

46.

azt kéri, hogy mindenekelőtt a bővítésben érintett és a szomszédos országok esetében megfelelő eszközök és mutatók alkalmazása révén ügyeljenek arra, hogy szorosabb legyen a kapcsolat a támogatási eszközök odaítélése és a felhasználásukkal elért tényleges eredmények között, különös tekintettel a decentralizációra, a többszintű kormányzásra és ezzel a helyi és regionális önkormányzatok megfelelő döntési szinteken való részvételére;

| 47. | kéri az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy specifikus forrásokat bocsássanak rendelkezésre a bővítés által érintett országok helyi és regionális önkormányzatainak kapacitásépítésére és -bővítésére, és szélesítsék a szaktudást és -ismereteket. Ahelyett, hogy a településeket és régiókat passzív kedvezményezetteknek tekintenénk és eszerint kezelnénk, a proaktív résztvevő szerepét kell szánnunk nekik, mivel jól ismerik a szükségleteket és a feltételeket, és tudják, mely célok realisztikusak; |
| --- | --- |

47.

kéri az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy specifikus forrásokat bocsássanak rendelkezésre a bővítés által érintett országok helyi és regionális önkormányzatainak kapacitásépítésére és -bővítésére, és szélesítsék a szaktudást és -ismereteket. Ahelyett, hogy a településeket és régiókat passzív kedvezményezetteknek tekintenénk és eszerint kezelnénk, a proaktív résztvevő szerepét kell szánnunk nekik, mivel jól ismerik a szükségleteket és a feltételeket, és tudják, mely célok realisztikusak;

| 48. | véleménye szerint azáltal, hogy aktívabban megpróbálnak megfelelni a kapacitásépítési szükségletnek, amelyet például az IPA végrehajtásában való fokozottabb együttműködés von maga után, a helyi és regionális önkormányzatok lehetőséget kapnak arra, hogy gyakorlati munka révén még a tényleges uniós tagságot megelőzően tapasztalatokat gyűjtsenek. A forrásokat például arra lehet felhasználni, hogy ezeket a szereplőket projektek kidolgozására ösztönözzük és ennek során támogassuk. Az IPA-források decentralizált kezelése kapcsán több országban is pozitív tapasztalatok születtek; |
| --- | --- |

48.

véleménye szerint azáltal, hogy aktívabban megpróbálnak megfelelni a kapacitásépítési szükségletnek, amelyet például az IPA végrehajtásában való fokozottabb együttműködés von maga után, a helyi és regionális önkormányzatok lehetőséget kapnak arra, hogy gyakorlati munka révén még a tényleges uniós tagságot megelőzően tapasztalatokat gyűjtsenek. A forrásokat például arra lehet felhasználni, hogy ezeket a szereplőket projektek kidolgozására ösztönözzük és ennek során támogassuk. Az IPA-források decentralizált kezelése kapcsán több országban is pozitív tapasztalatok születtek;

| 49. | rámutat, hogy az IPA-eszközökből történő kifizetéseknél az egyik probléma például a korrupció, és e tekintetben minden – helyi, regionális és nemzeti – szintnek támogatást kell kapnia. Az „ellenőrző szervek”, például civil szervezetek, de emellett a helyi és regionális önkormányzatok folyamatos és szigorú ellenőrzése és támogatása a szükséges betekintés és az elszámoltatás lehetőségének szempontjából alapvetően fontos; |
| --- | --- |

49.

rámutat, hogy az IPA-eszközökből történő kifizetéseknél az egyik probléma például a korrupció, és e tekintetben minden – helyi, regionális és nemzeti – szintnek támogatást kell kapnia. Az „ellenőrző szervek”, például civil szervezetek, de emellett a helyi és regionális önkormányzatok folyamatos és szigorú ellenőrzése és támogatása a szükséges betekintés és az elszámoltatás lehetőségének szempontjából alapvetően fontos;

| 50. | véleménye szerint az IPA-eszközöknek a folyamatban lévő helyi és regionális szintű fejlesztési munkába történő jobb integrálása révén szilárd alapot biztosíthatunk a többszintű kormányzás számára, és fokozhatjuk a decentralizációt. A helyi és regionális önkormányzatoknak a programok és projektek kialakításába, a döntéshozatali eljárásokba, illetve a felügyeletbe és az irányításba történő bevonása megteremti az alapokat – külső támogatás nélkül is – a folyamatos fejlesztési munkához; |
| --- | --- |

50.

véleménye szerint az IPA-eszközöknek a folyamatban lévő helyi és regionális szintű fejlesztési munkába történő jobb integrálása révén szilárd alapot biztosíthatunk a többszintű kormányzás számára, és fokozhatjuk a decentralizációt. A helyi és regionális önkormányzatoknak a programok és projektek kialakításába, a döntéshozatali eljárásokba, illetve a felügyeletbe és az irányításba történő bevonása megteremti az alapokat – külső támogatás nélkül is – a folyamatos fejlesztési munkához;

| 51. | rámutat, hogy számos nyugat-balkáni országban mélyreható társadalmi reformok zajlanak, amelyek a helyi és regionális politikai szint nagyobb mértékű közreműködésével megszilárdíthatók és felgyorsíthatók lennének. Helyi és regionális szinten sok esetben hiányoznak a megfelelő adminisztratív, pénzügyi és személyi erőforrások az IPA kezeléséhez. A források és kapacitások a központi szinten maradnak, amiáltal a már amúgy is eléggé központosított rendszer tovább erősödik, és a kisebbségek, illetve helyi és regionális politikai szereplők nagyobb mértékű bevonása késedelmet szenved; |
| --- | --- |

51.

rámutat, hogy számos nyugat-balkáni országban mélyreható társadalmi reformok zajlanak, amelyek a helyi és regionális politikai szint nagyobb mértékű közreműködésével megszilárdíthatók és felgyorsíthatók lennének. Helyi és regionális szinten sok esetben hiányoznak a megfelelő adminisztratív, pénzügyi és személyi erőforrások az IPA kezeléséhez. A források és kapacitások a központi szinten maradnak, amiáltal a már amúgy is eléggé központosított rendszer tovább erősödik, és a kisebbségek, illetve helyi és regionális politikai szereplők nagyobb mértékű bevonása késedelmet szenved;

| 52. | megfigyelései szerint a decentralizációt célzó reformok gyakran akadnak el a helyi és regionális szint kapacitáshiánya miatt, ha csak a hatáskörök decentralizációja történik meg, és ezt nem kíséri a pénzügyi erőforrások decentralizálása. Az EU az IPA irányítása révén felgyorsíthatja a szükséges párhuzamos folyamatokat, hogy a hatáskörök és az erőforrások igazodjanak egymáshoz; |
| --- | --- |

52.

megfigyelései szerint a decentralizációt célzó reformok gyakran akadnak el a helyi és regionális szint kapacitáshiánya miatt, ha csak a hatáskörök decentralizációja történik meg, és ezt nem kíséri a pénzügyi erőforrások decentralizálása. Az EU az IPA irányítása révén felgyorsíthatja a szükséges párhuzamos folyamatokat, hogy a hatáskörök és az erőforrások igazodjanak egymáshoz;

Észrevételek a Partnerségi Eszközhöz

| 53. | megjegyzi, hogy a Partnerségi Eszköz olyan országokra terjed ki, mint például Kína, Brazília, Dél-Afrika és Oroszország. Mindenekelőtt az a célja, hogy fejlessze és támogassa a kereskedelmet és a kapcsolatokat ezen országok és az EU között. Ennek során az éghajlat, a környezet és a kereskedelmi kapcsolatok kérdései állnak a középpontban; |
| --- | --- |

53.

megjegyzi, hogy a Partnerségi Eszköz olyan országokra terjed ki, mint például Kína, Brazília, Dél-Afrika és Oroszország. Mindenekelőtt az a célja, hogy fejlessze és támogassa a kereskedelmet és a kapcsolatokat ezen országok és az EU között. Ennek során az éghajlat, a környezet és a kereskedelmi kapcsolatok kérdései állnak a középpontban;

| 54. | felhívja a figyelmet arra, hogy a szegénységi gócpontok az egy főre eső bruttó nemzeti jövedelemre összpontosító nemzeti statisztikákban nem tűnnek elő. Az expanzív országokban lévő hátrányos helyzetű régiók a partnerségi eszköz keretén belül nyújtott támogatáson túl más támogatást nem kérelmezhetnek. Az RB ezért azt javasolja, hogy vegyék figyelembe a regionális különbségeket, így például földrajzi szempontból a jövedelemeloszlás és a szegénység szintjét. Az Európai Bizottságnak párbeszédet kell folytatnia az érintett országokkal egy mindenre kiterjedő, általános fejlesztés jelentőségéről, és így a regionális kohéziót elősegítő teljesítményeket kell követelnie ahhoz, hogy az adott ország az EU pénzügyi támogatását igénybe vehesse; |
| --- | --- |

54.

felhívja a figyelmet arra, hogy a szegénységi gócpontok az egy főre eső bruttó nemzeti jövedelemre összpontosító nemzeti statisztikákban nem tűnnek elő. Az expanzív országokban lévő hátrányos helyzetű régiók a partnerségi eszköz keretén belül nyújtott támogatáson túl más támogatást nem kérelmezhetnek. Az RB ezért azt javasolja, hogy vegyék figyelembe a regionális különbségeket, így például földrajzi szempontból a jövedelemeloszlás és a szegénység szintjét. Az Európai Bizottságnak párbeszédet kell folytatnia az érintett országokkal egy mindenre kiterjedő, általános fejlesztés jelentőségéről, és így a regionális kohéziót elősegítő teljesítményeket kell követelnie ahhoz, hogy az adott ország az EU pénzügyi támogatását igénybe vehesse;

| 55. | emlékeztet arra, hogy az eszközt társadalombiztosítási rendszerek kiépítésére, a jóléti szektor általános reformjára és arra is fel kell használni, hogy forrásokat bocsássunk rendelkezésre a helyi és regionális szintű állami intézmények erősítése és annak biztosítása érdekében, hogy az eszköz az említett országokban elősegítse a partnerséget és a demokratikus fejlődést. |
| --- | --- |

55.

emlékeztet arra, hogy az eszközt társadalombiztosítási rendszerek kiépítésére, a jóléti szektor általános reformjára és arra is fel kell használni, hogy forrásokat bocsássunk rendelkezésre a helyi és regionális szintű állami intézmények erősítése és annak biztosítása érdekében, hogy az eszköz az említett országokban elősegítse a partnerséget és a demokratikus fejlődést.

II.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1.   módosítás

COM(2011) 838 final

2. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Az e rendelet szerinti támogatásnak az alábbi konkrét célkitűzések elérésre kell törekednie az egyes kedvezményezett országok igényeinek és saját bővítési tervüknek megfelelően: | (1)   Az e rendelet szerinti támogatásnak az alábbi konkrét célkitűzések elérésre kell törekednie az egyes kedvezményezett országok igényeinek és saját bővítési tervüknek megfelelően: |
| a) | A politikai reformok támogatása, többek között: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Az e rendelet szerinti támogatásnak az alábbi konkrét célkitűzések elérésre kell törekednie az egyes kedvezményezett országok igényeinek és saját bővítési tervüknek megfelelően:

(1)   Az e rendelet szerinti támogatásnak az alábbi konkrét célkitűzések elérésre kell törekednie az egyes kedvezményezett országok igényeinek és saját bővítési tervüknek megfelelően:

a)

A politikai reformok támogatása, többek között:

| a) | A politikai reformok támogatása, többek között: |
| --- | --- |

a)

A politikai reformok támogatása, többek között:

| i. | a demokratikus intézmények és a jogállamiság erősítése, beleértve annak érvényesítését; |
| --- | --- |

i.

a demokratikus intézmények és a jogállamiság erősítése, beleértve annak érvényesítését;

| i. | a demokratikus intézmények és a jogállamiság erősítése, beleértve annak érvényesítését; |
| --- | --- |

i.

a demokratikus intézmények és a jogállamiság erősítése, beleértve annak érvényesítését;

| ii. | az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok előmozdítása és védelme, a kisebbségi jogok kiemelt tiszteletben tartása, a nemek közötti egyenlőség és megkülönböztetésmentesség, sajtószabadság és jószomszédi viszonyok előmozdítása; |
| --- | --- |

ii.

az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok előmozdítása és védelme, a kisebbségi jogok kiemelt tiszteletben tartása, a nemek közötti egyenlőség és megkülönböztetésmentesség, sajtószabadság és jószomszédi viszonyok előmozdítása;

| ii. | az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok előmozdítása és védelme, a kisebbségi jogok kiemelt tiszteletben tartása, a nemek közötti egyenlőség és megkülönböztetésmentesség, sajtószabadság és jószomszédi viszonyok előmozdítása; |
| --- | --- |

ii.

az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok előmozdítása és védelme, a kisebbségi jogok kiemelt tiszteletben tartása, a nemek közötti egyenlőség és megkülönböztetésmentesség, sajtószabadság és jószomszédi viszonyok előmozdítása;

| iii. | a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem; |
| --- | --- |

iii.

a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem;

| iii. | a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem; |
| --- | --- |

iii.

a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem;

| iv. | közigazgatási reform és jó kormányzás; |
| --- | --- |

iv.

közigazgatási reform és jó kormányzás;

| iv. | közigazgatási reform és jó kormányzás; |
| --- | --- |

iv.

közigazgatási reform és jó kormányzás;

| v. | a civil társadalom és a társadalmi párbeszéd fejlődése; |
| --- | --- |

v.

a civil társadalom és a társadalmi párbeszéd fejlődése;

| v. | a civil társadalom és a társadalmi párbeszéd fejlődése; |
| --- | --- |

v.

a civil társadalom és a társadalmi párbeszéd fejlődése;

| vi. | megbékélés, béketeremtés és bizalomépítő intézkedések. |
| --- | --- |

vi.

megbékélés, béketeremtés és bizalomépítő intézkedések.

| vi. | megbékélés, béketeremtés és bizalomépítő intézkedések. |
| --- | --- |

vi.

megbékélés, béketeremtés és bizalomépítő intézkedések.

...

...

Indokolás

A demokratikus kapacitás kiépítése különösen fontos helyi és regionális szinten. Ezért erre a szempontra különös figyelmet kell fordítani. A módosítás a vélemény 45. pontjára utal.

2.   módosítás

COM(2011) 839 final

4. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (3)   Az e rendelt szerint nyújtott uniós támogatást alapvetően a partnerországok társfinanszírozzák állami forrásokból, a kedvezményezettek hozzájárulásaiból vagy egyéb forrásokból. Ugyanez az elv alkalmazandó az Orosz Föderációval való együttműködésre, különösen a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett programok tekintetében. A társfinanszírozás követelménye feloldható megfelelően indokolt esetekben és akkor, ha ez a civil társadalom és a nem állami szereplők támogatása érdekében szükséges, a költségvetési rendeletben szereplő többi feltételnek való megfelelés sérelme nélkül. | (3)   Az e rendelt szerint nyújtott uniós támogatást alapvetően a partnerországok társfinanszírozzák állami forrásokból, a kedvezményezettek hozzájárulásaiból vagy egyéb forrásokból. Ugyanez az elv alkalmazandó az Orosz Föderációval való együttműködésre, különösen a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett programok tekintetében. A társfinanszírozás követelménye feloldható megfelelően indokolt esetekben és akkor, ha ez a civil társadalom és a nem állami szereplők támogatása érdekében szükséges, a költségvetési rendeletben szereplő többi feltételnek való megfelelés sérelme nélkül. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(3)   Az e rendelt szerint nyújtott uniós támogatást alapvetően a partnerországok társfinanszírozzák állami forrásokból, a kedvezményezettek hozzájárulásaiból vagy egyéb forrásokból. Ugyanez az elv alkalmazandó az Orosz Föderációval való együttműködésre, különösen a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett programok tekintetében. A társfinanszírozás követelménye feloldható megfelelően indokolt esetekben és akkor, ha ez a civil társadalom és a nem állami szereplők támogatása érdekében szükséges, a költségvetési rendeletben szereplő többi feltételnek való megfelelés sérelme nélkül.

(3)   Az e rendelt szerint nyújtott uniós támogatást alapvetően a partnerországok társfinanszírozzák állami forrásokból, a kedvezményezettek hozzájárulásaiból vagy egyéb forrásokból. Ugyanez az elv alkalmazandó az Orosz Föderációval való együttműködésre, különösen a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett programok tekintetében. A társfinanszírozás követelménye feloldható megfelelően indokolt esetekben és akkor, ha ez a civil társadalom és a nem állami szereplők támogatása érdekében szükséges, a költségvetési rendeletben szereplő többi feltételnek való megfelelés sérelme nélkül.

Indokolás

Egyes esetekben a társfinanszírozás követelménye akadályt jelenthet a partnerországok helyi és regionális önkormányzatai számára (pedig elvileg ők a programok fő kedvezményezettjei) abban, hogy életképes és hasznos projekteket vigyenek véghez. Mivel a helyi demokrácia kiépítése a program egyik elsődleges célja, ugyanezzel lehetne indokolni a társfinanszírozás követelményének feloldhatóságát bizonyos körülmények között.

3.   módosítás

COM(2011) 840 final

8. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A fejlesztésben részt vevő civil társadalmi szervezetekkel és helyi hatóságokkal foglalkozó program célja, hogy a fejlesztés területén finanszírozza a partnerországokból, az Unióból, a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokból származó civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok által vagy azokra vonatkozóan tett kezdeményezéseket. | (1)   A fejlesztésben részt vevő civil társadalmi szervezetekkel és helyi hatóságokkal foglalkozó program célja, hogy a fejlesztés területén finanszírozza a partnerországokból, az Unióból, a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokból származó civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok által vagy azokra vonatkozóan tett kezdeményezéseket. |
| (2)   A jelen cikk szerinti uniós támogatás által lefedett részletes tevékenységi területeket, valamint a civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok kategóriáit felsoroló indikatív jegyzéket az V. melléklet rögzíti. | (2)   A jelen cikk szerinti uniós támogatás által lefedett részletes tevékenységi területeket, valamint a civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok kategóriáit felsoroló indikatív jegyzéket az V. melléklet rögzíti. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A fejlesztésben részt vevő civil társadalmi szervezetekkel és helyi hatóságokkal foglalkozó program célja, hogy a fejlesztés területén finanszírozza a partnerországokból, az Unióból, a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokból származó civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok által vagy azokra vonatkozóan tett kezdeményezéseket.

(1)   A fejlesztésben részt vevő civil társadalmi szervezetekkel és helyi hatóságokkal foglalkozó program célja, hogy a fejlesztés területén finanszírozza a partnerországokból, az Unióból, a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokból származó civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok által vagy azokra vonatkozóan tett kezdeményezéseket.

(2)   A jelen cikk szerinti uniós támogatás által lefedett részletes tevékenységi területeket, valamint a civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok kategóriáit felsoroló indikatív jegyzéket az V. melléklet rögzíti.

(2)   A jelen cikk szerinti uniós támogatás által lefedett részletes tevékenységi területeket, valamint a civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok kategóriáit felsoroló indikatív jegyzéket az V. melléklet rögzíti.

Indokolás

Fontos kiemelni, hogy a programnak nyitottnak kell lennie, hogy a partner-, tagjelölt és potenciális tagjelölt országok „regionális önkormányzatainak” közreműködését is lehetővé tegye. Ugyanakkor azt is ki kell emelni, hogy a civil szervezetek és a helyi, illetve regionális önkormányzatok gyakran különböző szerepet töltenek be egy adott ország vagy projekt konkrét kontextusában. A módosítás az RB-vélemény általános megjegyzéseinek 25. pontjára utal.

4.   módosítás

COM(2011) 838 final

14. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A 2014-től 2020-ig terjedő időszakra e rendelet végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege 14 110 100 000 millió EUR (jelenlegi árakon). A pénzügyi referenciaösszeg legfeljebb 3 %-át a kedvezményezett országok és az uniós tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködési programokra különítik el. A pénzügyi referenciaösszeg legfeljebb 3 %-át a kedvezményezett országok és az uniós tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködési programokra különítik el. | (1)   A 2014-től 2020-ig terjedő időszakra e rendelet végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege 14 110 100 000 EUR (jelenlegi árakon). A pénzügyi referenciaösszeg legfeljebb 3 %-át a kedvezményezett országok és az uniós tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködési programokra különítik el. A pénzügyi referenciaösszeg legfeljebb 3 %-át a kedvezményezett országok és az uniós tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködési programokra különítik el. |
| (2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi az Unió többéves pénzügyi keretében meghatározott határokon belül. | (2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi az Unió többéves pénzügyi keretében meghatározott határokon belül. |
| (3)   Az „Erasmus mindenkinek” rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerint a felsőoktatás nemzetközi dimenziójának ösztönzése érdekében a különböző külső finanszírozási eszközökből (Fejlesztési Együttműködési Eszköz, Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, Előcsatlakozási Támogatási Eszköz, Partnerségi Eszköz és az Európai Fejlesztési Alap) együttesen 1 812 100 000 EUR indikatív összeget különítenek el az EU-n kívüli országokba irányuló/országokból érkező tanulási mobilitással kapcsolatos fellépésekre, valamint ezen országok hivatalaival/intézményeivel/szervezeteivel való együttműködésre és szakpolitikai párbeszédre. E források felhasználásakor az „Erasmus mindenkinek” rendelet rendelkezései alkalmazandók. | (3)   Az „Erasmus mindenkinek” rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerint a felsőoktatás nemzetközi dimenziójának ösztönzése érdekében a különböző külső finanszírozási eszközökből (Fejlesztési Együttműködési Eszköz, Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, Előcsatlakozási Támogatási Eszköz, Partnerségi Eszköz és az Európai Fejlesztési Alap) együttesen 1 812 100 000 EUR indikatív összeget különítenek el az EU-n kívüli országokba irányuló/országokból érkező tanulási mobilitással kapcsolatos fellépésekre, valamint ezen országok hivatalaival/intézményeivel/szervezeteivel való együttműködésre és szakpolitikai párbeszédre. E források felhasználásakor az „Erasmus mindenkinek” rendelet rendelkezései alkalmazandók. |
| A finanszírozás 2 többéves allokáción keresztül lesz elérhető, melyek kizárólag az első 4, illetve a fennmaradó 3 évre terjednek ki. Ez a finanszírozás ezen eszközök többéves indikatív programozásában jelenik majd meg, az érintett országok megállapított igényeivel és prioritásaival összhangban. Nagy horderejű előre nem látható körülmények vagy jelentős politikai változások esetén ezek az összegek az uniós külső fellépés prioritásaival összhangban módosíthatók. | A finanszírozás 2 többéves allokáción keresztül lesz elérhető, melyek kizárólag az első 4, illetve a fennmaradó 3 évre terjednek ki. Ez a finanszírozás ezen eszközök többéves indikatív programozásában jelenik majd meg, az érintett országok megállapított igényeivel és prioritásaival összhangban. Nagy horderejű előre nem látható körülmények vagy jelentős politikai változások esetén ezek az összegek az uniós külső fellépés prioritásaival összhangban módosíthatók. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A 2014-től 2020-ig terjedő időszakra e rendelet végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege 14 110 100 000 millió EUR (jelenlegi árakon). A pénzügyi referenciaösszeg legfeljebb 3 %-át a kedvezményezett országok és az uniós tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködési programokra különítik el. A pénzügyi referenciaösszeg legfeljebb 3 %-át a kedvezményezett országok és az uniós tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködési programokra különítik el.

(1)   A 2014-től 2020-ig terjedő időszakra e rendelet végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege 14 110 100 000 EUR (jelenlegi árakon). A pénzügyi referenciaösszeg legfeljebb 3 %-át a kedvezményezett országok és az uniós tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködési programokra különítik el. A pénzügyi referenciaösszeg legfeljebb 3 %-át a kedvezményezett országok és az uniós tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködési programokra különítik el.

(2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi az Unió többéves pénzügyi keretében meghatározott határokon belül.

(2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi az Unió többéves pénzügyi keretében meghatározott határokon belül.

(3)   Az „Erasmus mindenkinek” rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerint a felsőoktatás nemzetközi dimenziójának ösztönzése érdekében a különböző külső finanszírozási eszközökből (Fejlesztési Együttműködési Eszköz, Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, Előcsatlakozási Támogatási Eszköz, Partnerségi Eszköz és az Európai Fejlesztési Alap) együttesen 1 812 100 000 EUR indikatív összeget különítenek el az EU-n kívüli országokba irányuló/országokból érkező tanulási mobilitással kapcsolatos fellépésekre, valamint ezen országok hivatalaival/intézményeivel/szervezeteivel való együttműködésre és szakpolitikai párbeszédre. E források felhasználásakor az „Erasmus mindenkinek” rendelet rendelkezései alkalmazandók.

(3)   Az „Erasmus mindenkinek” rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerint a felsőoktatás nemzetközi dimenziójának ösztönzése érdekében a különböző külső finanszírozási eszközökből (Fejlesztési Együttműködési Eszköz, Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, Előcsatlakozási Támogatási Eszköz, Partnerségi Eszköz és az Európai Fejlesztési Alap) együttesen 1 812 100 000 EUR indikatív összeget különítenek el az EU-n kívüli országokba irányuló/országokból érkező tanulási mobilitással kapcsolatos fellépésekre, valamint ezen országok hivatalaival/intézményeivel/szervezeteivel való együttműködésre és szakpolitikai párbeszédre. E források felhasználásakor az „Erasmus mindenkinek” rendelet rendelkezései alkalmazandók.

A finanszírozás 2 többéves allokáción keresztül lesz elérhető, melyek kizárólag az első 4, illetve a fennmaradó 3 évre terjednek ki. Ez a finanszírozás ezen eszközök többéves indikatív programozásában jelenik majd meg, az érintett országok megállapított igényeivel és prioritásaival összhangban. Nagy horderejű előre nem látható körülmények vagy jelentős politikai változások esetén ezek az összegek az uniós külső fellépés prioritásaival összhangban módosíthatók.

A finanszírozás 2 többéves allokáción keresztül lesz elérhető, melyek kizárólag az első 4, illetve a fennmaradó 3 évre terjednek ki. Ez a finanszírozás ezen eszközök többéves indikatív programozásában jelenik majd meg, az érintett országok megállapított igényeivel és prioritásaival összhangban. Nagy horderejű előre nem látható körülmények vagy jelentős politikai változások esetén ezek az összegek az uniós külső fellépés prioritásaival összhangban módosíthatók.

Indokolás

Ez a módosító indítvány az előzőből következik: elsősorban többek között a helyi és regionális kapacitásépítésnek kellene tükröződnie a pénzügyi allokációban (az általános megjegyzések 45. pontja alapján).

5.   módosítás

COM(2011) 839 final

18. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A jelen rendelet végrehajtásához rendelkezésre álló pénzügyi keretösszeg a 2014 és 2020 közötti időszakra 18 182 300 000 EUR (folyó árakon). A pénzügyi keretösszeg legfeljebb 5 %-át fordítják a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti határon átnyúló együttműködési programokra. | (1)   A jelen rendelet végrehajtásához rendelkezésre álló pénzügyi keretösszeg a 2014 és 2020 közötti időszakra 18 182 300 000 EUR (folyó árakon). A pénzügyi keretösszeg legfeljebb 5 %-át fordítják a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti határon átnyúló együttműködési programokra. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A jelen rendelet végrehajtásához rendelkezésre álló pénzügyi keretösszeg a 2014 és 2020 közötti időszakra 18 182 300 000 EUR (folyó árakon). A pénzügyi keretösszeg legfeljebb 5 %-át fordítják a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti határon átnyúló együttműködési programokra.

(1)   A jelen rendelet végrehajtásához rendelkezésre álló pénzügyi keretösszeg a 2014 és 2020 közötti időszakra 18 182 300 000 EUR (folyó árakon). A pénzügyi keretösszeg legfeljebb 5 %-át fordítják a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti határon átnyúló együttműködési programokra.

Indokolás

A helyi és regionális szintű demokrácia kifejlesztése fontos előfeltétel az eszköz kinyilvánított céljainak többi eleméhez. Ezért bizonyos összegű pénzügyi támogatást el kell különíteni az ezen a területen folytatott projektek számára. A módosítás a vélemény 34. pontjára utal.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 9-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Változtatási program: Az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele, COM(2011) 637 final.

1

(2)  Az „Európa a nagyvilágban”, illetve „Globális Európa” a COM(2011) 865, COM(2011) 842, COM(2011) 837, COM(2011) 838, COM(2011) 839, COM(2011) 840, COM(2011) 843 és COM(2011) 844 dokumentumokat foglalja magában.

2

(3)  Agenda 21 (elfogadva 1992-ben, Rio de Janeiróban), az ENSZ 2000. évi millenniumi csúcstalálkozója, a 2005-ös párizsi nyilatkozat, a 2011-es busani fórum, az Európa Tanács 2008-ban elfogadott 251. sz., a városok közötti diplomáciáról szóló állásfoglalása, valamint az ENSZ 2012. július 12-én megrendezésre kerülő fejlesztési együttműködési fóruma.

3

(4)  TAIEX (technikai segítségnyújtás és információcsere): eszköz a partnerországok uniós jogi előírásokhoz való igazodásának támogatására.

4

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/120 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/120

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A közszféra információinak további felhasználásáról szóló irányelv felülvizsgálata és nyílt adatok

2012/C 391/12

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | üdvözli az Európai Bizottságnak a közszféra információinak további felhasználásáról szóló irányelv felülvizsgálatára vonatkozó kezdeményezését és az ahhoz kapcsolódó, a nyílt adatokról szóló közleményt, mivel ezekben a dokumentumokban megvan az a lehetőség, hogy értékes eszközök legyenek a polgárok, a vállalatok és a hatóságok számára, és hozzájáruljanak a munkahelyteremtéshez és a közigazgatási szolgáltatások minőségének javításához; |
| --- | --- |

—

üdvözli az Európai Bizottságnak a közszféra információinak további felhasználásáról szóló irányelv felülvizsgálatára vonatkozó kezdeményezését és az ahhoz kapcsolódó, a nyílt adatokról szóló közleményt, mivel ezekben a dokumentumokban megvan az a lehetőség, hogy értékes eszközök legyenek a polgárok, a vállalatok és a hatóságok számára, és hozzájáruljanak a munkahelyteremtéshez és a közigazgatási szolgáltatások minőségének javításához;

| — | korábban hangsúlyozta, hogy a közszférabeli információk további felhasználására és kiaknázására vonatkozó közös szabályok és gyakorlatok fontosak annak biztosítása érdekében, hogy az európai információs piacon minden szereplőre ugyanazok a feltételek vonatkozzanak, hogy az információ újrafelhasználási feltételei átláthatóbbak legyenek és hogy a belső piac ne torzuljon; |
| --- | --- |

—

korábban hangsúlyozta, hogy a közszférabeli információk további felhasználására és kiaknázására vonatkozó közös szabályok és gyakorlatok fontosak annak biztosítása érdekében, hogy az európai információs piacon minden szereplőre ugyanazok a feltételek vonatkozzanak, hogy az információ újrafelhasználási feltételei átláthatóbbak legyenek és hogy a belső piac ne torzuljon;

| — | megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a digitális menetrend intézkedéseinek – köztük a tárgyalt irányelv felülvizsgálatának és a nyílt adatokról szóló közleménynek – legfontosabb célcsoportjai közé tartoznak, és nagyon fontos szerepük van ezek végrehajtásának motorjaiként; |
| --- | --- |

—

megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a digitális menetrend intézkedéseinek – köztük a tárgyalt irányelv felülvizsgálatának és a nyílt adatokról szóló közleménynek – legfontosabb célcsoportjai közé tartoznak, és nagyon fontos szerepük van ezek végrehajtásának motorjaiként;

| — | hangsúlyozza, hogy a közszféra adatainak további felhasználása során az európai és nemzeti adatvédelmi jogszabályokat teljes mértékben be kell tartani. Emellett a nyílt hozzáférésű adatok felhasználása során tiszteletben kell tartani a harmadik felek szellemi tulajdonjogait, és biztosítani kell, hogy a nyílt hozzáférésű adatoknak a kereskedelmi célú további felhasználás során történő összekapcsolásakor ugyanolyan színvonalú legyen az adatok és a magánélet védelme, mint amilyen védelmet a közszféra kell, hogy biztosítson adatai számára. |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy a közszféra adatainak további felhasználása során az európai és nemzeti adatvédelmi jogszabályokat teljes mértékben be kell tartani. Emellett a nyílt hozzáférésű adatok felhasználása során tiszteletben kell tartani a harmadik felek szellemi tulajdonjogait, és biztosítani kell, hogy a nyílt hozzáférésű adatoknak a kereskedelmi célú további felhasználás során történő összekapcsolásakor ugyanolyan színvonalú legyen az adatok és a magánélet védelme, mint amilyen védelmet a közszféra kell, hogy biztosítson adatai számára.

| Előadó | Anne KARJALAINEN (FI/PES), Kerava városi önkormányzatának tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszövegek | Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv módosításáról
  COM(2011) 877 final
  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Nyílt adatok – az innováció, a növekedés és az átlátható kormányzás mozgatórugói
  COM(2011) 882 final |

Előadó

Anne KARJALAINEN (FI/PES), Kerava városi önkormányzatának tagja

Referenciaszövegek

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv módosításáról

COM(2011) 877 final

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Nyílt adatok – az innováció, a növekedés és az átlátható kormányzás mozgatórugói

COM(2011) 882 final

I   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Bevezetés

| 1. | üdvözli az Európai Bizottságnak a közszféra információinak további felhasználásáról szóló irányelv felülvizsgálatára vonatkozó kezdeményezését és az ahhoz kapcsolódó, a nyílt adatokról szóló közleményt, mivel ezekben a dokumentumokban megvan az a lehetőség, hogy értékes eszközök legyenek a polgárok, a vállalatok és a hatóságok számára, és hozzájáruljanak a munkahelyteremtéshez és a közigazgatási szolgáltatások minőségének javításához; (1) |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottságnak a közszféra információinak további felhasználásáról szóló irányelv felülvizsgálatára vonatkozó kezdeményezését és az ahhoz kapcsolódó, a nyílt adatokról szóló közleményt, mivel ezekben a dokumentumokban megvan az a lehetőség, hogy értékes eszközök legyenek a polgárok, a vállalatok és a hatóságok számára, és hozzájáruljanak a munkahelyteremtéshez és a közigazgatási szolgáltatások minőségének javításához; (1)

| 2. | hangsúlyozza, hogy a jelenleg hatályos, 2003-ban elfogadott irányelv célja az volt, hogy a további felhasználás megkönnyítésére vonatkozó alapfeltételek összehangolásával az Unió egész területén megkönnyítse a közszféra információinak kereskedelmi célú további felhasználását. Az irányelv emellett a megkülönböztetés tilalma, a díjszabás, a kizárólagosságot biztosító megállapodások, az átláthatóság, az engedélyezés és a közszféra birtokában lévő dokumentumok feltárását és további felhasználását elősegítő gyakorlati eszközök vonatkozásában tartalmaz rendelkezéseket. A városok és a régiók egyszerre kezelői és szolgáltatói e dokumentumoknak; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a jelenleg hatályos, 2003-ban elfogadott irányelv célja az volt, hogy a további felhasználás megkönnyítésére vonatkozó alapfeltételek összehangolásával az Unió egész területén megkönnyítse a közszféra információinak kereskedelmi célú további felhasználását. Az irányelv emellett a megkülönböztetés tilalma, a díjszabás, a kizárólagosságot biztosító megállapodások, az átláthatóság, az engedélyezés és a közszféra birtokában lévő dokumentumok feltárását és további felhasználását elősegítő gyakorlati eszközök vonatkozásában tartalmaz rendelkezéseket. A városok és a régiók egyszerre kezelői és szolgáltatói e dokumentumoknak;

| 3. | rámutat, hogy a nyílt adatokról szóló, 2011-ben kiadott közleményében az Európai Bizottság megjegyzi, hogy az elért eredmények dacára a közszféra információinak használata továbbra is akadályokba ütközik. Ilyen például az ebből származó gazdasági lehetőségek fel nem ismerése, a rendelkezésre álló közszférabeli információkkal kapcsolatos tájékoztatás hiánya, illetve a további felhasználást gátló technikai és gyakorlati problémák; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy a nyílt adatokról szóló, 2011-ben kiadott közleményében az Európai Bizottság megjegyzi, hogy az elért eredmények dacára a közszféra információinak használata továbbra is akadályokba ütközik. Ilyen például az ebből származó gazdasági lehetőségek fel nem ismerése, a rendelkezésre álló közszférabeli információkkal kapcsolatos tájékoztatás hiánya, illetve a további felhasználást gátló technikai és gyakorlati problémák;

| 4. | megjegyzi, hogy az irányelv felülvizsgálata az európai digitális menetrend és azon keresztül az Európa 2020 stratégia részét képezi, amelynek célja, hogy az Európai Uniót olyan intelligens, fenntartható és inkluzív gazdasággá alakítsa, „amely képes arra, hogy a foglalkoztatás, a termelékenység és a társadalmi kohézió magas szintjét eredményezze”; (2) |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy az irányelv felülvizsgálata az európai digitális menetrend és azon keresztül az Európa 2020 stratégia részét képezi, amelynek célja, hogy az Európai Uniót olyan intelligens, fenntartható és inkluzív gazdasággá alakítsa, „amely képes arra, hogy a foglalkoztatás, a termelékenység és a társadalmi kohézió magas szintjét eredményezze”; (2)

| 5. | hangsúlyozza, hogy az Európa előtt álló legfontosabb kihívás a közeljövőben a gazdasági növekedésnek a fenntartható fejlődés előmozdítása mellett történő elérése. A két célkitűzés egymásnak ellentmond, amit az Európa 2020 stratégia azzal igyekszik megoldani, hogy a „fenntartható növekedést” kiemelt célkitűzésként határozza meg. A fenntartható fejlődés olyan fejlődést jelent, amely anélkül elégíti ki a modern társadalom igényeit, hogy a jövőbeli nemzedékek által megfizetendő kompromisszumokat kötne. A fenntartható növekedés eléréséhez a legnagyobb lehetőség a digitális gazdaságban rejlik; (3) |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az Európa előtt álló legfontosabb kihívás a közeljövőben a gazdasági növekedésnek a fenntartható fejlődés előmozdítása mellett történő elérése. A két célkitűzés egymásnak ellentmond, amit az Európa 2020 stratégia azzal igyekszik megoldani, hogy a „fenntartható növekedést” kiemelt célkitűzésként határozza meg. A fenntartható fejlődés olyan fejlődést jelent, amely anélkül elégíti ki a modern társadalom igényeit, hogy a jövőbeli nemzedékek által megfizetendő kompromisszumokat kötne. A fenntartható növekedés eléréséhez a legnagyobb lehetőség a digitális gazdaságban rejlik; (3)

| 6. | már korábban hangsúlyozta, hogy fontos a közszféra információinak kereskedelmi és nem kereskedelmi célú további felhasználása, csakúgy mint az ikt-ra vonatkozó szakterület értékének növelése céljával az erre irányuló tevékenységek támogatása és a jövőbeli alkalmazások fejlesztése érdekében a kutatásba történő beruházás; (4) |
| --- | --- |

6.

már korábban hangsúlyozta, hogy fontos a közszféra információinak kereskedelmi és nem kereskedelmi célú további felhasználása, csakúgy mint az ikt-ra vonatkozó szakterület értékének növelése céljával az erre irányuló tevékenységek támogatása és a jövőbeli alkalmazások fejlesztése érdekében a kutatásba történő beruházás; (4)

| 7. | korábban hangsúlyozta, hogy a közszférabeli információk további felhasználására és kiaknázására vonatkozó közös szabályok és gyakorlatok fontosak annak biztosítása érdekében, hogy az európai információs piacon minden szereplőre ugyanazok a feltételek vonatkozzanak, hogy az információ újrafelhasználási feltételei átláthatóbbak legyenek és hogy a belső piac ne torzuljon; (5) |
| --- | --- |

7.

korábban hangsúlyozta, hogy a közszférabeli információk további felhasználására és kiaknázására vonatkozó közös szabályok és gyakorlatok fontosak annak biztosítása érdekében, hogy az európai információs piacon minden szereplőre ugyanazok a feltételek vonatkozzanak, hogy az információ újrafelhasználási feltételei átláthatóbbak legyenek és hogy a belső piac ne torzuljon; (5)

| 8. | emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a digitális menetrend intézkedéseinek – köztük a tárgyalt irányelv felülvizsgálatának és a nyílt adatokról szóló közleménynek – legfontosabb célcsoportjai közé tartoznak, és nagyon fontos szerepük van ezek végrehajtásának motorjaiként; (6) |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a digitális menetrend intézkedéseinek – köztük a tárgyalt irányelv felülvizsgálatának és a nyílt adatokról szóló közleménynek – legfontosabb célcsoportjai közé tartoznak, és nagyon fontos szerepük van ezek végrehajtásának motorjaiként; (6)

| 9. | megjegyzi, hogy a közigazgatási szervek az információk és különböző tartalmak széles skálájának forrásai, gyűjtőhelyei és birtokosai. A közszféra információi fontos alapanyagot jelentenek a digitális tartalommal bíró termékek és szolgáltatások számára, amelyekben jelentős, az Európai Unióban eddig nem teljes mértékben kiaknázott potenciál rejlik; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a közigazgatási szervek az információk és különböző tartalmak széles skálájának forrásai, gyűjtőhelyei és birtokosai. A közszféra információi fontos alapanyagot jelentenek a digitális tartalommal bíró termékek és szolgáltatások számára, amelyekben jelentős, az Európai Unióban eddig nem teljes mértékben kiaknázott potenciál rejlik;

| 10. | ahhoz, hogy kialakulhasson a közszférabeli információk újrafelhasználásának piaca, felül kell vizsgálni az állami szervek és a magáncégek közötti kizárólagos megállapodásokat, és licencfeltételeket és díjszabási modelleket alkalmazó politikát kell bevezetni a közszférabeli információk további felhasználásának elősegítése és maximális kiaknázása végett, ugyanakkor biztosítani kell a dokumentumok megőrzésének és aktualizálásának finanszírozását. Meg kell fontolni és világossá kell tenni továbbá, hogy miként lehet úgy kialakítani a közszférabeli adatok kezeléséhez gyakran már most is alkalmazott eljárásokat, hogy minél nagyobb legyen közöttük az összhang, és így nagymértékben hasznosítani lehessen a szinergiát; (7) |
| --- | --- |

10.

ahhoz, hogy kialakulhasson a közszférabeli információk újrafelhasználásának piaca, felül kell vizsgálni az állami szervek és a magáncégek közötti kizárólagos megállapodásokat, és licencfeltételeket és díjszabási modelleket alkalmazó politikát kell bevezetni a közszférabeli információk további felhasználásának elősegítése és maximális kiaknázása végett, ugyanakkor biztosítani kell a dokumentumok megőrzésének és aktualizálásának finanszírozását. Meg kell fontolni és világossá kell tenni továbbá, hogy miként lehet úgy kialakítani a közszférabeli adatok kezeléséhez gyakran már most is alkalmazott eljárásokat, hogy minél nagyobb legyen közöttük az összhang, és így nagymértékben hasznosítani lehessen a szinergiát; (7)

| 11. | úgy véli, hogy mindenképpen módot kell találni az információk gazdasági értékének objektív módon történő meghatározására, figyelembe véve az információ nyilvános voltát és a közintézményekhez való kötődését; (8) |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy mindenképpen módot kell találni az információk gazdasági értékének objektív módon történő meghatározására, figyelembe véve az információ nyilvános voltát és a közintézményekhez való kötődését; (8)

| 12. | hangsúlyozza, hogy a közszférabeli információk további felhasználásában rejlő lehetőségeket a helyi és regionális önkormányzatok szorosabb bevonásával lehet teljes egészében kihasználni, mivel ők a vállalkozások működési feltételeinek javítása és munkahelyek létrehozása érdekében jelentős mértékben hozzájárulhatnak a további felhasználás előmozdításához; (9) |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a közszférabeli információk további felhasználásában rejlő lehetőségeket a helyi és regionális önkormányzatok szorosabb bevonásával lehet teljes egészében kihasználni, mivel ők a vállalkozások működési feltételeinek javítása és munkahelyek létrehozása érdekében jelentős mértékben hozzájárulhatnak a további felhasználás előmozdításához; (9)

| 13. | sürgeti a helyi és regionális szintű politikai döntéshozókat, hogy gondolkozzanak el azon, hogy a helyi és regionális önkormányzatok miként mozdíthatják elő a közszféra adatainak nyilvánossá tételét és további felhasználását; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a helyi és regionális szintű politikai döntéshozókat, hogy gondolkozzanak el azon, hogy a helyi és regionális önkormányzatok miként mozdíthatják elő a közszféra adatainak nyilvánossá tételét és további felhasználását;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a közszféra adatainak további felhasználása során az európai és nemzeti adatvédelmi jogszabályokat teljes mértékben be kell tartani. Emellett a nyílt hozzáférésű adatok felhasználása során tiszteletben kell tartani a harmadik felek szellemi tulajdonjogait, és biztosítani kell, hogy a nyílt hozzáférésű adatoknak a kereskedelmi célú további felhasználás során történő összekapcsolásakor ugyanolyan színvonalú legyen az adatok és a magánélet védelme, mint amilyen védelmet a közszféra kell, hogy biztosítson adatai számára; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a közszféra adatainak további felhasználása során az európai és nemzeti adatvédelmi jogszabályokat teljes mértékben be kell tartani. Emellett a nyílt hozzáférésű adatok felhasználása során tiszteletben kell tartani a harmadik felek szellemi tulajdonjogait, és biztosítani kell, hogy a nyílt hozzáférésű adatoknak a kereskedelmi célú további felhasználás során történő összekapcsolásakor ugyanolyan színvonalú legyen az adatok és a magánélet védelme, mint amilyen védelmet a közszféra kell, hogy biztosítson adatai számára;

| 15. | korábban már hangsúlyozta, hogy biztosítani kell a helyi és regionális önkormányzatoknak egy széles körű együttműködésbe való bevonását a kormányzati rendszerek interoperabilitásának javítása és a közszolgáltatások nyújtásának hatékonyabbá tétele érdekében; (10) |
| --- | --- |

15.

korábban már hangsúlyozta, hogy biztosítani kell a helyi és regionális önkormányzatoknak egy széles körű együttműködésbe való bevonását a kormányzati rendszerek interoperabilitásának javítása és a közszolgáltatások nyújtásának hatékonyabbá tétele érdekében; (10)

A közszféra információinak további felhasználásáról szóló irányelv alapelvei

| 16. | rámutat arra, hogy az Európai Bizottságnak a közszféra információinak nyilvánosságával kapcsolatos felülvizsgált stratégiája három, egymást kölcsönösen erősítő elemen alapul:






  — | az adatok további felhasználására vonatkozó jogszabályi keret átalakítása, |
| --- | --- | --- |

16.

rámutat arra, hogy az Európai Bizottságnak a közszféra információinak nyilvánosságával kapcsolatos felülvizsgált stratégiája három, egymást kölcsönösen erősítő elemen alapul:

—

az adatok további felhasználására vonatkozó jogszabályi keret átalakítása,

| — | finanszírozási eszközök mobilizálása a nyílt adatok, valamint ezek terjesztését célzó fellépések, így például az európai adatportálok létrehozásának támogatására, |
| --- | --- |

—

finanszírozási eszközök mobilizálása a nyílt adatok, valamint ezek terjesztését célzó fellépések, így például az európai adatportálok létrehozásának támogatására,

| — | a tagállamok közötti koordináció és tapasztalatcsere elősegítése; |
| --- | --- |

—

a tagállamok közötti koordináció és tapasztalatcsere elősegítése;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az irányelv felülvizsgálata bevezeti azt az alapelvet, amely szerint valamennyi olyan, a közszférából származó információ, mely nem tartozik kifejezetten valamely kivétel alá, újrafelhasználható kereskedelmi és nem kereskedelmi célokra; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az irányelv felülvizsgálata bevezeti azt az alapelvet, amely szerint valamennyi olyan, a közszférából származó információ, mely nem tartozik kifejezetten valamely kivétel alá, újrafelhasználható kereskedelmi és nem kereskedelmi célokra;

| 18. | megjegyzi, hogy a javaslatnak, amely kiterjeszti az irányelv hatályát a könyvtárakra (köztük az egyetemi könyvtárakra), levéltárakra és múzeumokra, figyelembe kellene vennie a könyvtárak, múzeumok és levéltárak különleges szerepét, melyek gyűjteményei elérhetőek a nagyközönség számára. Hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az irányelv hatályának kiterjesztése minimalizálja a felsorolt intézményeket érintő lehetséges pénzügyi hatásokat, és ne rójon rájuk komoly adminisztratív terheket és jelentős többletkiadásokat. Kiemeli, hogy – bár a kulturális intézményeket nem szabad digitalizálásra kényszeríteni – a határköltségeknél magasabb díjak javasolt megállapítási módja nem áshatja alá a fent említett intézmények digitalizálásra és hosszú távú archiválásra irányuló törekvéseit a magas digitalizálási és adattárolási költségek és a szűkösebb bevételi lehetőségek miatt; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy a javaslatnak, amely kiterjeszti az irányelv hatályát a könyvtárakra (köztük az egyetemi könyvtárakra), levéltárakra és múzeumokra, figyelembe kellene vennie a könyvtárak, múzeumok és levéltárak különleges szerepét, melyek gyűjteményei elérhetőek a nagyközönség számára. Hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az irányelv hatályának kiterjesztése minimalizálja a felsorolt intézményeket érintő lehetséges pénzügyi hatásokat, és ne rójon rájuk komoly adminisztratív terheket és jelentős többletkiadásokat. Kiemeli, hogy – bár a kulturális intézményeket nem szabad digitalizálásra kényszeríteni – a határköltségeknél magasabb díjak javasolt megállapítási módja nem áshatja alá a fent említett intézmények digitalizálásra és hosszú távú archiválásra irányuló törekvéseit a magas digitalizálási és adattárolási költségek és a szűkösebb bevételi lehetőségek miatt;

| 19. | rámutat arra, hogy az irányelv ezen túlmenően meghatározza azt az összeget, mely a közszféra információinak felhasználásáért elkérhető, és amely legfeljebb a feldolgozás és a terjesztés határköltségeit fedezheti, az olyan kivételes eseteket nem számítva, amikor a közigazgatási szervek a rájuk bízott közfeladatok végzése során felmerülő működési költségeik jelentős részét a birtokukban lévő szellemi tulajdonjogok kiaknázásával kénytelenek fedezni. Javasolja, hogy a közszféra információinak további felhasználásáról szóló irányelv követelményeinek teljesítéséből adódó költségeket általánosságban az adott összeg meghatározásakor is figyelembe lehessen venni; |
| --- | --- |

19.

rámutat arra, hogy az irányelv ezen túlmenően meghatározza azt az összeget, mely a közszféra információinak felhasználásáért elkérhető, és amely legfeljebb a feldolgozás és a terjesztés határköltségeit fedezheti, az olyan kivételes eseteket nem számítva, amikor a közigazgatási szervek a rájuk bízott közfeladatok végzése során felmerülő működési költségeik jelentős részét a birtokukban lévő szellemi tulajdonjogok kiaknázásával kénytelenek fedezni. Javasolja, hogy a közszféra információinak további felhasználásáról szóló irányelv követelményeinek teljesítéséből adódó költségeket általánosságban az adott összeg meghatározásakor is figyelembe lehessen venni;

| 20. | megjegyzi, hogy a javaslat értelmében a tagállamoknak meg kell szervezniük a közszféra információinak további felhasználásával kapcsolatos ügyek független hatóságok általi felügyeletét. A maga részéről azonban az ilyen hatóság létrehozását nem tartja szükségesnek, amennyiben az adott tagállam megfelelően gondoskodott a közszféra felügyeletéről. A tagállamoknak éves jelentést kell benyújtaniuk az Európai Bizottsághoz a közszférabeli információk további felhasználásával kapcsolatos helyzetről és az ezt megfelelően biztosítani hivatott eljárásokról és intézkedésekről; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy a javaslat értelmében a tagállamoknak meg kell szervezniük a közszféra információinak további felhasználásával kapcsolatos ügyek független hatóságok általi felügyeletét. A maga részéről azonban az ilyen hatóság létrehozását nem tartja szükségesnek, amennyiben az adott tagállam megfelelően gondoskodott a közszféra felügyeletéről. A tagállamoknak éves jelentést kell benyújtaniuk az Európai Bizottsághoz a közszférabeli információk további felhasználásával kapcsolatos helyzetről és az ezt megfelelően biztosítani hivatott eljárásokról és intézkedésekről;

| 21. | rámutat arra, hogy az Európai Bizottság a tagállamokkal, közigazgatási szervekkel és regionális adatkezelő szervekkel folytatott együttműködés keretében páneurópai adatportált kíván létrehozni, amely közvetlen hozzáférést biztosítana számos európai adatkészlethez (többek között az európai bizottsági portálon keresztül elérhető adatokhoz is); |
| --- | --- |

21.

rámutat arra, hogy az Európai Bizottság a tagállamokkal, közigazgatási szervekkel és regionális adatkezelő szervekkel folytatott együttműködés keretében páneurópai adatportált kíván létrehozni, amely közvetlen hozzáférést biztosítana számos európai adatkészlethez (többek között az európai bizottsági portálon keresztül elérhető adatokhoz is);

| 22. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy finanszírozási programjai keretében támogassa a közszféra adatainak nyilvánossá tételére irányuló intézkedéseket, a helyi és regionális szintű közigazgatást is figyelembe véve; |
| --- | --- |

22.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy finanszírozási programjai keretében támogassa a közszféra adatainak nyilvánossá tételére irányuló intézkedéseket, a helyi és regionális szintű közigazgatást is figyelembe véve;

| 23. | arra ösztönzi a közigazgatási szerveket, hogy az adatokat, amikor csak lehet, számítógéppel olvasható formátumban tegyék közzé, de emlékeztet arra, hogy az irányelv nem fogja megkövetelni minden adat számítógéppel olvasható formátumba való átalakítását. Ezt az irányelv preambulumbekezdéseiben is világossá kellene tenni; |
| --- | --- |

23.

arra ösztönzi a közigazgatási szerveket, hogy az adatokat, amikor csak lehet, számítógéppel olvasható formátumban tegyék közzé, de emlékeztet arra, hogy az irányelv nem fogja megkövetelni minden adat számítógéppel olvasható formátumba való átalakítását. Ezt az irányelv preambulumbekezdéseiben is világossá kellene tenni;

Lehetőségek

| 24. | úgy véli, hogy a közszféra nyilvános információinak további felhasználása a társadalom egésze számára előnyös. A kapcsolt nyilvános adatokat felhasználó új gyakorlatok kidolgozása a felhasználóközpontú szolgáltatási folyamatok irányába tett lépés. A további előnyök innovatív szolgáltatásokban, új üzleti modellekben és a közszféra fokozott hatékonyságában testesülhetnek meg; (11) |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a közszféra nyilvános információinak további felhasználása a társadalom egésze számára előnyös. A kapcsolt nyilvános adatokat felhasználó új gyakorlatok kidolgozása a felhasználóközpontú szolgáltatási folyamatok irányába tett lépés. A további előnyök innovatív szolgáltatásokban, új üzleti modellekben és a közszféra fokozott hatékonyságában testesülhetnek meg; (11)

| 25. | megjegyzi, hogy európai bizottsági tanulmányok kimutatták, hogy a közszféra adatainak hozzáférhetősége ösztönzi a gazdasági növekedést, és új üzleti lehetőségeket teremt a kkv-szektor kisebb vállalkozásai számára is, földrajzi elhelyezkedésüktől függetlenül. Ennek fényében külön támogatásra érdemes a kkv-k részvétele a további felhasználásban, és biztosítani kell a közszféra dokumentumainak létrehozásához, megőrzéséhez és aktualizálásához szükséges újrafinanszírozást; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy európai bizottsági tanulmányok kimutatták, hogy a közszféra adatainak hozzáférhetősége ösztönzi a gazdasági növekedést, és új üzleti lehetőségeket teremt a kkv-szektor kisebb vállalkozásai számára is, földrajzi elhelyezkedésüktől függetlenül. Ennek fényében külön támogatásra érdemes a kkv-k részvétele a további felhasználásban, és biztosítani kell a közszféra dokumentumainak létrehozásához, megőrzéséhez és aktualizálásához szükséges újrafinanszírozást;

| 26. | megjegyzi, hogy a közszféra információi további felhasználásának és a vállalkozások számára nyilvánossá tett adatok jelentőségének az egész régió fejlődésére nézve kedvező hatása lehet; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy a közszféra információi további felhasználásának és a vállalkozások számára nyilvánossá tett adatok jelentőségének az egész régió fejlődésére nézve kedvező hatása lehet;

| 27. | hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság által készített tanulmányok és egyéb nemzetközi kutatások alátámasztják azt a nézetet, hogy az adatforrások további felhasználásra való rendelkezésre bocsátásából származó társadalmi és makrogazdasági haszon óvatos becslések szerint is jelentősen felülmúlja az ennek következtében kieső értékesítési bevételeket. Szükség lehet azonban célzott uniós (támogató) intézkedésekre ahhoz, hogy a jelenlegi és a belátható jövőben várható szigorú költségvetési előírások mellett a közszféra információi által megkövetelt elvárások teljesítésekor a többletkiadások csökkenő bevételek mellett is tarthatóak legyenek; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság által készített tanulmányok és egyéb nemzetközi kutatások alátámasztják azt a nézetet, hogy az adatforrások további felhasználásra való rendelkezésre bocsátásából származó társadalmi és makrogazdasági haszon óvatos becslések szerint is jelentősen felülmúlja az ennek következtében kieső értékesítési bevételeket. Szükség lehet azonban célzott uniós (támogató) intézkedésekre ahhoz, hogy a jelenlegi és a belátható jövőben várható szigorú költségvetési előírások mellett a közszféra információi által megkövetelt elvárások teljesítésekor a többletkiadások csökkenő bevételek mellett is tarthatóak legyenek;

| 28. | megjegyzi, hogy az információknak tartalmuktól függően eltérő gazdasági értékük van. Gazdasági haszon és új innovációk elsősorban a különféle információk, például a földrajzi és a szolgáltatási adatok kombinációja révén érhetők el; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy az információknak tartalmuktól függően eltérő gazdasági értékük van. Gazdasági haszon és új innovációk elsősorban a különféle információk, például a földrajzi és a szolgáltatási adatok kombinációja révén érhetők el;

| 29. | emlékeztet arra, hogy a közszféra információinak további felhasználás céljából való hozzáférhetővé tétele a közigazgatás átláthatóságára, hatékonyságára és elszámoltathatóságára is pozitív hatással van, továbbá hozzájárul az állampolgárok társadalmi szerepvállalásához és erősíti a demokráciát. Az adatok így ellenőrizhetőkké és átláthatókká válnak; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet arra, hogy a közszféra információinak további felhasználás céljából való hozzáférhetővé tétele a közigazgatás átláthatóságára, hatékonyságára és elszámoltathatóságára is pozitív hatással van, továbbá hozzájárul az állampolgárok társadalmi szerepvállalásához és erősíti a demokráciát. Az adatok így ellenőrizhetőkké és átláthatókká válnak;

| 30. | emlékeztet arra, hogy a közszféra információinak nyilvánossá tétele javítja a döntéshozatal alapjául szolgáló információkat és a döntéshozatal minőségét. Példa erre az adatokon alapuló döntéshozatal a közlekedés, a földhasználat és az éghajlatváltozás területén; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy a közszféra információinak nyilvánossá tétele javítja a döntéshozatal alapjául szolgáló információkat és a döntéshozatal minőségét. Példa erre az adatokon alapuló döntéshozatal a közlekedés, a földhasználat és az éghajlatváltozás területén;

| 31. | megjegyzi, hogy a hatóságok adatbázisainak nyilvánossá tétele és tömeges kiszervezése (crowdsourcing) nagy lehetőséget jelent a helyi média számára arra, hogy érthető és érdekes módon számoljanak be a helyi döntéshozatalról; |
| --- | --- |

31.

megjegyzi, hogy a hatóságok adatbázisainak nyilvánossá tétele és tömeges kiszervezése (crowdsourcing) nagy lehetőséget jelent a helyi média számára arra, hogy érthető és érdekes módon számoljanak be a helyi döntéshozatalról;

| 32. | emlékeztet arra, hogy a közszféra információi nyilvánosságának köszönhetően az elektronikus közszolgáltatások is költséghatékonyabban láthatók el, és csökkennek az információtárolási átfedések; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet arra, hogy a közszféra információi nyilvánosságának köszönhetően az elektronikus közszolgáltatások is költséghatékonyabban láthatók el, és csökkennek az információtárolási átfedések;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a közszféra információinak széles körű, az újrafelhasználást lehetővé tevő hozzáférhetővé tétele nemcsak új üzleti tevékenységek forrása, hanem maguk a közszféra szereplői számára is lehetőséget kínál a saját rendszereik és folyamataik fejlesztésére és a közszférabeli rendszerek közti kapcsolódási pontok kiépítésére; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a közszféra információinak széles körű, az újrafelhasználást lehetővé tevő hozzáférhetővé tétele nemcsak új üzleti tevékenységek forrása, hanem maguk a közszféra szereplői számára is lehetőséget kínál a saját rendszereik és folyamataik fejlesztésére és a közszférabeli rendszerek közti kapcsolódási pontok kiépítésére;

| 34. | emlékeztet arra, hogy a közszféra információin alapuló számos termék és szolgáltatás határon átnyúló jellegű. A vállalkozások számára meg kell könnyíteni, hogy egész Európa területén szolgáltatásokat nyújthassanak; |
| --- | --- |

34.

emlékeztet arra, hogy a közszféra információin alapuló számos termék és szolgáltatás határon átnyúló jellegű. A vállalkozások számára meg kell könnyíteni, hogy egész Európa területén szolgáltatásokat nyújthassanak;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a közszféra információinak nyilvánossága jobb feltételeket nyújthat a digitális belső piac működéséhez, ahol egyszerű, biztonságos és rugalmas hozzáférés biztosítható a fogyasztók számára a legális digitális tartalmakhoz és szolgáltatásokhoz; (12) |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a közszféra információinak nyilvánossága jobb feltételeket nyújthat a digitális belső piac működéséhez, ahol egyszerű, biztonságos és rugalmas hozzáférés biztosítható a fogyasztók számára a legális digitális tartalmakhoz és szolgáltatásokhoz; (12)

| 36. | rámutat arra, hogy az uniós polgárok – akár fogyasztókként vagy vállalkozókként, akár a kreatív iparágak és az informatikai ágazat munkavállalóiként – profitálnak a digitális belső piac fejlődéséből, illetve a közszféra adatainak nyilvánossága révén létrejövő szolgáltatásokból és információtermékekből; (13) |
| --- | --- |

36.

rámutat arra, hogy az uniós polgárok – akár fogyasztókként vagy vállalkozókként, akár a kreatív iparágak és az informatikai ágazat munkavállalóiként – profitálnak a digitális belső piac fejlődéséből, illetve a közszféra adatainak nyilvánossága révén létrejövő szolgáltatásokból és információtermékekből; (13)

| 37. | felhívja a figyelmet arra, hogy a közszféra helyi szereplői gyakran nem rendelkeznek kellő erőforrásokkal, szaktudással és pénzforrásokkal felhasználóközpontú szolgáltatási innovációk önálló létrehozásához. Ezért támogatni és ösztönözni kellene a helyi és regionális szereplőket arra, hogy a közszféra továbbfelhasználás céljából már elérhetővé tett információit optimalizálják fejlesztők és vállalkozások, köztük a kkv-k számára, és ezáltal teremtsenek új üzleti lehetőségeket és munkahelyeket. Emellett teljesen új digitális szolgáltatások is születhetnek, melyek valószínűleg a helyi és regionális szereplők számára is hasznosak lehetnek; |
| --- | --- |

37.

felhívja a figyelmet arra, hogy a közszféra helyi szereplői gyakran nem rendelkeznek kellő erőforrásokkal, szaktudással és pénzforrásokkal felhasználóközpontú szolgáltatási innovációk önálló létrehozásához. Ezért támogatni és ösztönözni kellene a helyi és regionális szereplőket arra, hogy a közszféra továbbfelhasználás céljából már elérhetővé tett információit optimalizálják fejlesztők és vállalkozások, köztük a kkv-k számára, és ezáltal teremtsenek új üzleti lehetőségeket és munkahelyeket. Emellett teljesen új digitális szolgáltatások is születhetnek, melyek valószínűleg a helyi és regionális szereplők számára is hasznosak lehetnek;

| 38. | megjegyzi, hogy a természeti erőforrásokból való ellátás biztosítása és a szénlábnyom csökkentése a fenntartható fejlődés sarokpontjai, amelyek azonban korlátozzák a termelésen alapuló növekedést. Európa gazdasági növekedésének így a fogyasztói javak előállításának fokozása helyett valami máson kell alapulnia. A digitális módon előállítható és értékesíthető termékek és szolgáltatások a természeti erőforrások kisebb mértékű megterhelése mellett eredményezhetnek növekedést. Ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a digitalizációs folyamatok fokozott használata – nem utolsósorban korábban nem keresett termékek és szolgáltatások igénybe vétele miatt – az energiafogyasztás és a digitális adathordozók előállításához szükséges erőforrások felhasználásának növekedését teszi szükségessé; |
| --- | --- |

38.

megjegyzi, hogy a természeti erőforrásokból való ellátás biztosítása és a szénlábnyom csökkentése a fenntartható fejlődés sarokpontjai, amelyek azonban korlátozzák a termelésen alapuló növekedést. Európa gazdasági növekedésének így a fogyasztói javak előállításának fokozása helyett valami máson kell alapulnia. A digitális módon előállítható és értékesíthető termékek és szolgáltatások a természeti erőforrások kisebb mértékű megterhelése mellett eredményezhetnek növekedést. Ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a digitalizációs folyamatok fokozott használata – nem utolsósorban korábban nem keresett termékek és szolgáltatások igénybe vétele miatt – az energiafogyasztás és a digitális adathordozók előállításához szükséges erőforrások felhasználásának növekedését teszi szükségessé;

| 39. | emlékeztet arra, hogy a közszféra információinak nyilvánossága új módokat teremt az innovatív digitális üzleti tevékenység fejlesztésére. Ha a kormányzati információkat egyre inkább számítógéppel olvasható formában teszik elérhetővé további felhasználás céljából, a vállalkozások ezek alapján újfajta szolgáltatásokat tudnak kifejleszteni és nyújtani. Az információs szolgáltatási interfészek és az automatizált adatellenőrzések csökkentik a manuális adattárolási és -javítási munkaterhet; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy a közszféra információinak nyilvánossága új módokat teremt az innovatív digitális üzleti tevékenység fejlesztésére. Ha a kormányzati információkat egyre inkább számítógéppel olvasható formában teszik elérhetővé további felhasználás céljából, a vállalkozások ezek alapján újfajta szolgáltatásokat tudnak kifejleszteni és nyújtani. Az információs szolgáltatási interfészek és az automatizált adatellenőrzések csökkentik a manuális adattárolási és -javítási munkaterhet;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a közszféra adatainak nyilvánossá tétele a vállalkozások mellett a közigazgatásban és a kutatási intézményekben, a harmadik szektorban és az egyes állampolgárok körében is innovációk forrása lehet; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a közszféra adatainak nyilvánossá tétele a vállalkozások mellett a közigazgatásban és a kutatási intézményekben, a harmadik szektorban és az egyes állampolgárok körében is innovációk forrása lehet;

| 41. | emlékeztet arra, hogy az adatok szélesebb körű hasznosításának gazdasági és társadalmi multiplikátor- és szinergiahatásai vannak, például a kutatásban és az oktatásban felhasznált forrásanyagok körének bővülése révén; |
| --- | --- |

41.

emlékeztet arra, hogy az adatok szélesebb körű hasznosításának gazdasági és társadalmi multiplikátor- és szinergiahatásai vannak, például a kutatásban és az oktatásban felhasznált forrásanyagok körének bővülése révén;

| 42. | rámutat arra, hogy a közszféra adatainak a további felhasználást lehetővé tevő nyilvánossá tétele a turizmus szempontjából is hasznos, mivel ezáltal a szolgáltatásokat és az úti céllal kapcsolatos információkat könnyebb a turisták saját nyelvén kínálni; |
| --- | --- |

42.

rámutat arra, hogy a közszféra adatainak a további felhasználást lehetővé tevő nyilvánossá tétele a turizmus szempontjából is hasznos, mivel ezáltal a szolgáltatásokat és az úti céllal kapcsolatos információkat könnyebb a turisták saját nyelvén kínálni;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló információk további felhasználása révén bővülnek az információs és kommunikációs technológiák lehetőségei az energiahatékonyság és ezáltal az Európai Unió versenyképessége javítására, illetve gyarapodnak a helyi és regionális szintű üzleti lehetőségek; (14) |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló információk további felhasználása révén bővülnek az információs és kommunikációs technológiák lehetőségei az energiahatékonyság és ezáltal az Európai Unió versenyképessége javítására, illetve gyarapodnak a helyi és regionális szintű üzleti lehetőségek; (14)

| 44. | hangsúlyozza, hogy a közszféra adatainak nyilvánosságából eredő innovációs lehetőségeket az EU Horizont 2020 keretprogramjának megvalósítása során is figyelembe kellene venni; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a közszféra adatainak nyilvánosságából eredő innovációs lehetőségeket az EU Horizont 2020 keretprogramjának megvalósítása során is figyelembe kellene venni;

| 45. | üdvözli, hogy 2014–2020 között a közadatokra vonatkozó európai e-szolgáltatás infrastruktúrája az európai összekapcsolódási eszközből finanszírozható. A finanszírozás tervezésekor figyelembe kell venni a helyi és regionális önkormányzatok igényeit is és azt, hogy az adatok további felhasználást lehetővé tevő nyilvánossá tétele milyen problémák elé állítja őket; |
| --- | --- |

45.

üdvözli, hogy 2014–2020 között a közadatokra vonatkozó európai e-szolgáltatás infrastruktúrája az európai összekapcsolódási eszközből finanszírozható. A finanszírozás tervezésekor figyelembe kell venni a helyi és regionális önkormányzatok igényeit is és azt, hogy az adatok további felhasználást lehetővé tevő nyilvánossá tétele milyen problémák elé állítja őket;

Kihívások

| 46. | fontosnak tartja, hogy ha a közigazgatási szervek a rájuk bízott közfeladatok végzése során felmerülő működési költségeik jelentős részét a birtokukban lévő szellemi tulajdonjogokból származó bevételekből fedezik, e szervek engedélyt kaphassanak arra, hogy a dokumentumok további felhasználásáért a határköltségeket meghaladó díjat számítsanak fel; |
| --- | --- |

46.

fontosnak tartja, hogy ha a közigazgatási szervek a rájuk bízott közfeladatok végzése során felmerülő működési költségeik jelentős részét a birtokukban lévő szellemi tulajdonjogokból származó bevételekből fedezik, e szervek engedélyt kaphassanak arra, hogy a dokumentumok további felhasználásáért a határköltségeket meghaladó díjat számítsanak fel;

| 47. | megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a nemzeti hatóságok által előállított adatok elérése, összegyűjtése, feldolgozása és további felhasználása során továbbra is problémákkal szembesülhetnek. A helyi, regionális és nemzeti hatóságoknak szorosabban együtt kell működniük annak érdekében, hogy a nyilvános közigazgatási adatbázisokat hatékonyan lehessen hasznosítani; |
| --- | --- |

47.

megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a nemzeti hatóságok által előállított adatok elérése, összegyűjtése, feldolgozása és további felhasználása során továbbra is problémákkal szembesülhetnek. A helyi, regionális és nemzeti hatóságoknak szorosabban együtt kell működniük annak érdekében, hogy a nyilvános közigazgatási adatbázisokat hatékonyan lehessen hasznosítani;

| 48. | megítélése szerint kiemelt figyelmet kellene szentelni annak, hogy a helyi és regionális önkormányzatok vagy fejlesztők ez idáig milyen akadályokkal és problémákkal szembesültek a közszféra információinak felhasználása során, és mit kellene tenni e problémák felszámolása érdekében. Az is fontos, hogy a dokumentumokat csak a lehetőségek és az ésszerűség határain belül kelljen gépileg olvasható formában és a hozzájuk tartozó metaadatokkal együtt rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

48.

megítélése szerint kiemelt figyelmet kellene szentelni annak, hogy a helyi és regionális önkormányzatok vagy fejlesztők ez idáig milyen akadályokkal és problémákkal szembesültek a közszféra információinak felhasználása során, és mit kellene tenni e problémák felszámolása érdekében. Az is fontos, hogy a dokumentumokat csak a lehetőségek és az ésszerűség határain belül kelljen gépileg olvasható formában és a hozzájuk tartozó metaadatokkal együtt rendelkezésre bocsátani;

| 49. | emlékeztet arra, hogy a közszféra adatainak nyilvánossá tételéhez szükséges technológia már fejlett, azonban helyi és regionális szinten nem feltétlenül áll rendelkezésre sem a kellő szakértelem, sem pedig az újrafelhasználható adatok felleléséhez szükséges mechanizmusok. Emellett ahhoz is hiányosak az ismereteik, hogy a nyilvános közadatokat hogyan kellene megfelelően hasznosítani az állampolgároknak nyújtott szolgáltatásokban; |
| --- | --- |

49.

emlékeztet arra, hogy a közszféra adatainak nyilvánossá tételéhez szükséges technológia már fejlett, azonban helyi és regionális szinten nem feltétlenül áll rendelkezésre sem a kellő szakértelem, sem pedig az újrafelhasználható adatok felleléséhez szükséges mechanizmusok. Emellett ahhoz is hiányosak az ismereteik, hogy a nyilvános közadatokat hogyan kellene megfelelően hasznosítani az állampolgároknak nyújtott szolgáltatásokban;

| 50. | megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok, különösen a legkisebb települési önkormányzatok nem mindig rendelkeznek az ahhoz szükséges forrásokkal vagy kapacitással, hogy nagyszabású adatátláthatósági intézkedéseket alakítsanak ki, és segítségre van szükségük ebben a feladatban (iránymutatások és ajánlások, reprodukálható technikai infrastruktúra, közös adatkatalógusok, finanszírozás stb.); |
| --- | --- |

50.

megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok, különösen a legkisebb települési önkormányzatok nem mindig rendelkeznek az ahhoz szükséges forrásokkal vagy kapacitással, hogy nagyszabású adatátláthatósági intézkedéseket alakítsanak ki, és segítségre van szükségük ebben a feladatban (iránymutatások és ajánlások, reprodukálható technikai infrastruktúra, közös adatkatalógusok, finanszírozás stb.);

| 51. | megjegyzi, hogy ha a nyilvánosságra hozott közadatok kezelése központi irányítás nélkül, teljesen decentralizáltan történik, a fejlesztők és a vállalkozások nehezebben tudnak ezekre épülő alkalmazásokat fejleszteni; |
| --- | --- |

51.

megjegyzi, hogy ha a nyilvánosságra hozott közadatok kezelése központi irányítás nélkül, teljesen decentralizáltan történik, a fejlesztők és a vállalkozások nehezebben tudnak ezekre épülő alkalmazásokat fejleszteni;

| 52. | megjegyzi, hogy a helyi és regionális szereplők sokfélesége miatt Európában a fejlesztőknek nehézséget okozhat bárki által átvehető technikai platformokat vagy alkalmazásokat kifejleszteni. Ajánlott olyan európai szintű projekteket szervezni, melyek keretében közösen fejlesztik és próbálják ki az alkalmazásokat. Erre példa a CitySDK projekt, melyben különféle európai városok együtt fejlesztenek ki megoldásokat, és megosztják egymással tapasztalataikat; |
| --- | --- |

52.

megjegyzi, hogy a helyi és regionális szereplők sokfélesége miatt Európában a fejlesztőknek nehézséget okozhat bárki által átvehető technikai platformokat vagy alkalmazásokat kifejleszteni. Ajánlott olyan európai szintű projekteket szervezni, melyek keretében közösen fejlesztik és próbálják ki az alkalmazásokat. Erre példa a CitySDK projekt, melyben különféle európai városok együtt fejlesztenek ki megoldásokat, és megosztják egymással tapasztalataikat;

| 53. | rámutat arra, hogy ha a nyilvánosan hozzáférhető közadatok alaprendszerét egyszer kiépítették és jól tudják kezelni, a fenntartása már nem igényel annyi erőforrást, mint a kezdeti szakaszban. A helyi és regionális szintű tisztviselők számára képzést kellene szervezni az adatok nyilvánosságra hozataláról, hogy jobban megértsék, hogy szervezetük számára milyen jelentősége van ennek; |
| --- | --- |

53.

rámutat arra, hogy ha a nyilvánosan hozzáférhető közadatok alaprendszerét egyszer kiépítették és jól tudják kezelni, a fenntartása már nem igényel annyi erőforrást, mint a kezdeti szakaszban. A helyi és regionális szintű tisztviselők számára képzést kellene szervezni az adatok nyilvánosságra hozataláról, hogy jobban megértsék, hogy szervezetük számára milyen jelentősége van ennek;

| 54. | emlékeztet arra, hogy nem elég egyszerűen hozzáférhetővé tenni az adatokat a döntéshozók és a polgárok számára, mivel az adatok hasznosítása különféle készségeket igényel. A különféle szinteken szervezett tanfolyamokon és szakmai továbbképzéseken oktatni kellene adatkezelési és -elemzési ismereteket; |
| --- | --- |

54.

emlékeztet arra, hogy nem elég egyszerűen hozzáférhetővé tenni az adatokat a döntéshozók és a polgárok számára, mivel az adatok hasznosítása különféle készségeket igényel. A különféle szinteken szervezett tanfolyamokon és szakmai továbbképzéseken oktatni kellene adatkezelési és -elemzési ismereteket;

| 55. | felhívja a figyelmet arra, hogy az irányelvjavaslatnak nem szabad megnehezítenie a könyvtárak, levéltárak és múzeumok alaptevékenységeinek digitális környezetben történő ellátását. A javaslat nem vezethet ahhoz, hogy az intézmények nehezebben tudják ellátni alaptevékenységeiket amiatt, hogy az irányelv jelentősen csökkenti azon lehetőségeiket, hogy az állami és magánszereplőkkel együttműködésben a gyűjteményeket hasznosító, gazdaságilag fenntartható tevékenységi formákat alakítsanak ki. Pontosan az olyan szerződéses megegyezések esetében, mint például a tömeges digitalizálási tervek, átmenetileg kilátásba kellene helyezni a kizárólagos jogok biztosítását, amennyiben az egy általános érdekű szolgáltatás nyújtásához szükségesnek bizonyul; |
| --- | --- |

55.

felhívja a figyelmet arra, hogy az irányelvjavaslatnak nem szabad megnehezítenie a könyvtárak, levéltárak és múzeumok alaptevékenységeinek digitális környezetben történő ellátását. A javaslat nem vezethet ahhoz, hogy az intézmények nehezebben tudják ellátni alaptevékenységeiket amiatt, hogy az irányelv jelentősen csökkenti azon lehetőségeiket, hogy az állami és magánszereplőkkel együttműködésben a gyűjteményeket hasznosító, gazdaságilag fenntartható tevékenységi formákat alakítsanak ki. Pontosan az olyan szerződéses megegyezések esetében, mint például a tömeges digitalizálási tervek, átmenetileg kilátásba kellene helyezni a kizárólagos jogok biztosítását, amennyiben az egy általános érdekű szolgáltatás nyújtásához szükségesnek bizonyul;

| 56. | véleménye szerint különös figyelmet kell szentelni a közigazgatási szervek által kifejlesztett és üzemeltetett alkalmazásokban felhasznált hatalmas adatmennyiség kezeléséhez szükséges logisztikának; |
| --- | --- |

56.

véleménye szerint különös figyelmet kell szentelni a közigazgatási szervek által kifejlesztett és üzemeltetett alkalmazásokban felhasznált hatalmas adatmennyiség kezeléséhez szükséges logisztikának;

| 57. | megjegyzi, hogy a közszférabeli információk elérhetőségének különféle szintjei vannak; ha olyan adatokat tesznek lekérhetővé, amelyeknek a közszféra információinak újrafelhasználása keretében történő nyilvánosságra hozatala a társadalmi átláthatóságot fokozza (pl. személyes adózási információk), az a személyes adatok védelmével kapcsolatos problémákat okozhat; |
| --- | --- |

57.

megjegyzi, hogy a közszférabeli információk elérhetőségének különféle szintjei vannak; ha olyan adatokat tesznek lekérhetővé, amelyeknek a közszféra információinak újrafelhasználása keretében történő nyilvánosságra hozatala a társadalmi átláthatóságot fokozza (pl. személyes adózási információk), az a személyes adatok védelmével kapcsolatos problémákat okozhat;

| 58. | hangsúlyozza, hogy a biztonsági követelmények betartásáról minden szinten alapvetően fontos gondoskodni annak érdekében, hogy biztosítva legyen a magánélet és a személyes adatok minél magasabb szintű védelme, és hogy engedély nélkül ne lehessen nyomon követni semmilyen személyes és személyhez kötődő adatot, például vásárlási szokásokat, egészségi állapotot, orvosi adatokat stb., illetve ezek alapján a személyről képet alkotni. A személyes adatok védelmét abból a szempontból is meg kell vizsgálni, hogy a különböző forrásokból származó adatok automatikus összekapcsolása az egyénekről igen részletes képet alkothat; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy a biztonsági követelmények betartásáról minden szinten alapvetően fontos gondoskodni annak érdekében, hogy biztosítva legyen a magánélet és a személyes adatok minél magasabb szintű védelme, és hogy engedély nélkül ne lehessen nyomon követni semmilyen személyes és személyhez kötődő adatot, például vásárlási szokásokat, egészségi állapotot, orvosi adatokat stb., illetve ezek alapján a személyről képet alkotni. A személyes adatok védelmét abból a szempontból is meg kell vizsgálni, hogy a különböző forrásokból származó adatok automatikus összekapcsolása az egyénekről igen részletes képet alkothat;

| 59. | emlékeztet arra, hogy a személyes adatokat tartalmazó információk többek között kutatási és fejlesztési célokat (pl. orvosi kutatásokat) szolgáló nyilvánossá tételének alapfeltétele, hogy a dokumentációból töröljék a személyazonosításra alkalmas adatokat, és hogy meghatározzák azokat az intézkedéseket, amelyek megakadályozzák az ilyen jellegű adat-összekapcsolásokat. Az alapadatokat tartalmazó adatbázisokat fenntartó hatóságokat ösztönözni kellene a birtokukban lévő információk névtelenítésére. A személyes adatokat nem tartalmazó információk a szolgáltatások fejlesztésében is felhasználhatók mind az állami, mind a magánszektorban, amennyiben kizárják, hogy a szóban forgó névtelenített adatok más adatokkal való összekapcsolása révén mégiscsak rekonstruálni lehessen a védelmet érdemlő személyes adatokat. A névtelenítés költségei figyelembe vehetők a díjszabás során; |
| --- | --- |

59.

emlékeztet arra, hogy a személyes adatokat tartalmazó információk többek között kutatási és fejlesztési célokat (pl. orvosi kutatásokat) szolgáló nyilvánossá tételének alapfeltétele, hogy a dokumentációból töröljék a személyazonosításra alkalmas adatokat, és hogy meghatározzák azokat az intézkedéseket, amelyek megakadályozzák az ilyen jellegű adat-összekapcsolásokat. Az alapadatokat tartalmazó adatbázisokat fenntartó hatóságokat ösztönözni kellene a birtokukban lévő információk névtelenítésére. A személyes adatokat nem tartalmazó információk a szolgáltatások fejlesztésében is felhasználhatók mind az állami, mind a magánszektorban, amennyiben kizárják, hogy a szóban forgó névtelenített adatok más adatokkal való összekapcsolása révén mégiscsak rekonstruálni lehessen a védelmet érdemlő személyes adatokat. A névtelenítés költségei figyelembe vehetők a díjszabás során;

| 60. | megjegyzi, hogy a metaadat az információ további felhasználásának fontos dimenzióját képezi, és a metaadatok szabványosított formában való közzététele jelentős mértékben fokozná az információk határokon átnyúló megosztását. Az Európai Bizottságnak ajánlást kellene kidolgoznia egy szabványosított metaadat-modellről, és a meglévő szabványokhoz (pl. az INSPIRE-irányelv metaadat-előírásaihoz) kellene igazodnia; |
| --- | --- |

60.

megjegyzi, hogy a metaadat az információ további felhasználásának fontos dimenzióját képezi, és a metaadatok szabványosított formában való közzététele jelentős mértékben fokozná az információk határokon átnyúló megosztását. Az Európai Bizottságnak ajánlást kellene kidolgoznia egy szabványosított metaadat-modellről, és a meglévő szabványokhoz (pl. az INSPIRE-irányelv metaadat-előírásaihoz) kellene igazodnia;

| 61. | felhívja a figyelmet arra, hogy az irányelvjavaslatnak nem szabad megnehezítenie a helyi, regionális és nemzeti hatóságok alapvető feladatainak ellátását; |
| --- | --- |

61.

felhívja a figyelmet arra, hogy az irányelvjavaslatnak nem szabad megnehezítenie a helyi, regionális és nemzeti hatóságok alapvető feladatainak ellátását;

| 62. | szükségesnek tartja, hogy minden szinten óvják a védelmet érdemlő közérdekeket. A közérdeket veszélyeztető minden jellegű felhasználást meg kell akadályozni; |
| --- | --- |

62.

szükségesnek tartja, hogy minden szinten óvják a védelmet érdemlő közérdekeket. A közérdeket veszélyeztető minden jellegű felhasználást meg kell akadályozni;

Következtetések

| 63. | megítélése szerint az irányelvjavaslatban előterjesztett intézkedések a jelenlegi formájukban, úgy tűnik, megfelelnek a szubszidiaritás és az arányosság elvének. Ezen elvek esetleges megsértésének elkerülése céljával a regionális és helyi önkormányzatokkal rendszeresen konzultálni kell a közszféra által birtokolt adatoknak a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítása érdekében történő újrafelhasználása ösztönzését célzó intézkedések kidolgozása, végrehajtása és irányítása során; |
| --- | --- |

63.

megítélése szerint az irányelvjavaslatban előterjesztett intézkedések a jelenlegi formájukban, úgy tűnik, megfelelnek a szubszidiaritás és az arányosság elvének. Ezen elvek esetleges megsértésének elkerülése céljával a regionális és helyi önkormányzatokkal rendszeresen konzultálni kell a közszféra által birtokolt adatoknak a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítása érdekében történő újrafelhasználása ösztönzését célzó intézkedések kidolgozása, végrehajtása és irányítása során;

| 64. | kiemelten fontosnak tartja a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartását az uniós és tagállami hatóságok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok összehangolt működésében. Ez a különböző érintett hatalmi szintek megosztott felelősségét vonja maga után, valamint a demokratikus legitimitás valamennyi forrására és a különböző bevont szereplők reprezentativitására támaszkodik, amint az az RB többszintű kormányzásról szóló fehér könyvében szerepel; (15) |
| --- | --- |

64.

kiemelten fontosnak tartja a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartását az uniós és tagállami hatóságok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok összehangolt működésében. Ez a különböző érintett hatalmi szintek megosztott felelősségét vonja maga után, valamint a demokratikus legitimitás valamennyi forrására és a különböző bevont szereplők reprezentativitására támaszkodik, amint az az RB többszintű kormányzásról szóló fehér könyvében szerepel; (15)

| 65. | megjegyzi, hogy a módosítási javaslat célja nem az, hogy előírja, hogy mely dokumentumokat kellene a tagállamokban nyilvánosságra hozni. Az adatokhoz való hozzáférés szabályozása továbbra is kizárólag tagállami hatáskörben maradna. A javasolt rendelkezések az olyan dokumentumok további felhasználására vonatkoznának, amelyek a hozzáférésre vonatkozó nemzeti szabályok alapján eleve általánosan hozzáférhetők. Ebben az összefüggésben ugyanakkor meg kell követelni, hogy az „általánosan hozzáférhető dokumentumok” fogalmát meghatározzák, és ezek közé csak olyan dokumentumok tartozzanak, amelyekre egy adott tagállam jogrendszere előírja a dokumentumhoz való hozzáférés jogát; |
| --- | --- |

65.

megjegyzi, hogy a módosítási javaslat célja nem az, hogy előírja, hogy mely dokumentumokat kellene a tagállamokban nyilvánosságra hozni. Az adatokhoz való hozzáférés szabályozása továbbra is kizárólag tagállami hatáskörben maradna. A javasolt rendelkezések az olyan dokumentumok további felhasználására vonatkoznának, amelyek a hozzáférésre vonatkozó nemzeti szabályok alapján eleve általánosan hozzáférhetők. Ebben az összefüggésben ugyanakkor meg kell követelni, hogy az „általánosan hozzáférhető dokumentumok” fogalmát meghatározzák, és ezek közé csak olyan dokumentumok tartozzanak, amelyekre egy adott tagállam jogrendszere előírja a dokumentumhoz való hozzáférés jogát;

| 66. | fontosnak tartja, hogy az adatok további felhasználásával kapcsolatos visszásságok esetére egyértelmű panasztételi és fellebbezési eljárások álljanak a polgárok és a vállalkozások rendelkezésére; |
| --- | --- |

66.

fontosnak tartja, hogy az adatok további felhasználásával kapcsolatos visszásságok esetére egyértelmű panasztételi és fellebbezési eljárások álljanak a polgárok és a vállalkozások rendelkezésére;

| 67. | megjegyzi, hogy a közszféra adataihoz való hozzáférés javítását, valamint további felhasználásra való engedélyezésüket szisztematikusan érdemes végezni, kutatási adatok, korábbi tapasztalatok és bevált gyakorlatok felhasználásával; |
| --- | --- |

67.

megjegyzi, hogy a közszféra adataihoz való hozzáférés javítását, valamint további felhasználásra való engedélyezésüket szisztematikusan érdemes végezni, kutatási adatok, korábbi tapasztalatok és bevált gyakorlatok felhasználásával;

| 68. | emlékeztet arra, hogy az internetes kormányzati szolgáltatások ez idáig túlnyomórészt abban merültek ki, hogy a papíralapú bürokráciát online keretek közé helyezték át. Az EU-nak és tagállamainak az élre kell állniuk, és – szoros együttműködésben a helyi és regionális önkormányzatokkal – az európai és nemzeti szintű erőfeszítések vezetőiként az ikt használatával, valamint a nyilvánosságra hozott adatok felhasználásával komolyabb változást kell előidézniük a kormányzati eljárásokban és struktúrákban annak érdekében, hogy láthatóvá tegyék a hatóságok munkájának értelmét, fokozzák annak minőségét és eredményességét, és a nagyközönség, valamint a vállalkozások számára egyaránt csökkentsék a bürokráciát; |
| --- | --- |

68.

emlékeztet arra, hogy az internetes kormányzati szolgáltatások ez idáig túlnyomórészt abban merültek ki, hogy a papíralapú bürokráciát online keretek közé helyezték át. Az EU-nak és tagállamainak az élre kell állniuk, és – szoros együttműködésben a helyi és regionális önkormányzatokkal – az európai és nemzeti szintű erőfeszítések vezetőiként az ikt használatával, valamint a nyilvánosságra hozott adatok felhasználásával komolyabb változást kell előidézniük a kormányzati eljárásokban és struktúrákban annak érdekében, hogy láthatóvá tegyék a hatóságok munkájának értelmét, fokozzák annak minőségét és eredményességét, és a nagyközönség, valamint a vállalkozások számára egyaránt csökkentsék a bürokráciát;

| 69. | megjegyzi, hogy az Európai Bizottságnak technikai iránymutatásokkal és ajánlásokkal, egy közös adatkatalógus közzétételével és egy egységes nyílt adatlicenc bevezetésével elő kellene mozdítania a közszféra adatainak nyilvánossá tételét. |
| --- | --- |

69.

megjegyzi, hogy az Európai Bizottságnak technikai iránymutatásokkal és ajánlásokkal, egy közös adatkatalógus közzétételével és egy egységes nyílt adatlicenc bevezetésével elő kellene mozdítania a közszféra adatainak nyilvánossá tételét.

II.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1.   módosítás

1.6.1.2. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Kivételes esetekben, különösen amikor a közigazgatási szervek a rájuk bízott közfeladatok végzése során felmerülő működési költségeik jelentős részét a birtokukban lévő szellemi tulajdonjogok kiaknázásával fedezik, amennyiben azt a közérdek úgy kívánja, a közigazgatási szervek objektív, átlátható és ellenőrizhető kritériumok alapján, valamint a 4. cikk (4) bekezdésében említett független hatóság jóváhagyásától függően engedélyt kaphatnak arra, hogy a dokumentumok további felhasználásáért – e cikk (3) és (4) bekezdésének sérelme nélkül – a határköltségeket meghaladó díjat számítsanak fel. | Kivételes esetekben, különösen amikor a közigazgatási szervek a rájuk bízott közfeladatok végzése során felmerülő működési költségeik jelentős részé, amennyiben azt a közérdek úgy kívánja, a közigazgatási szervek objektív, átlátható és ellenőrizhető kritériumok alapján a dokumentumok további felhasználásáért – e cikk (3) és (4) bekezdésének sérelme nélkül – a határköltségeket meghaladó díjat számítnak fel. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Kivételes esetekben, különösen amikor a közigazgatási szervek a rájuk bízott közfeladatok végzése során felmerülő működési költségeik jelentős részét a birtokukban lévő szellemi tulajdonjogok kiaknázásával fedezik, amennyiben azt a közérdek úgy kívánja, a közigazgatási szervek objektív, átlátható és ellenőrizhető kritériumok alapján, valamint a 4. cikk (4) bekezdésében említett független hatóság jóváhagyásától függően engedélyt kaphatnak arra, hogy a dokumentumok további felhasználásáért – e cikk (3) és (4) bekezdésének sérelme nélkül – a határköltségeket meghaladó díjat számítsanak fel.

Kivételes esetekben, különösen amikor a közigazgatási szervek a rájuk bízott közfeladatok végzése során felmerülő működési költségeik jelentős részé, amennyiben azt a közérdek úgy kívánja, a közigazgatási szervek objektív, átlátható és ellenőrizhető kritériumok alapján a dokumentumok további felhasználásáért – e cikk (3) és (4) bekezdésének sérelme nélkül – a határköltségeket meghaladó díjat számítnak fel.

Indokolás

A bekezdés megfogalmazása nem világos, és könnyen hibás értelmezésekhez vezethet egy olyan kérdésben, amely az irányelv végrehajtása szempontjából kiemelten fontos. A módosítási javaslat célja a kivételes esetek pontosabb leírása és az értelmezési hibákból adódó félreértések elkerülése.

2.   módosítás

1.4.2. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Jogorvoslati lehetőség többek között a közszféra információinak további felhasználása tekintetében különös szabályozási hatáskörrel felruházott és az érintett közigazgatási szervre nézve kötelező határozatot hozni képes független hatóság általi felülvizsgálat is. | Jogorvoslati lehetőség többek között az érintett közigazgatási szervre nézve kötelező határozatot hozni képes független hatóság általi felülvizsgálat is. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Jogorvoslati lehetőség többek között a közszféra információinak további felhasználása tekintetében különös szabályozási hatáskörrel felruházott és az érintett közigazgatási szervre nézve kötelező határozatot hozni képes független hatóság általi felülvizsgálat is.

Jogorvoslati lehetőség többek között az érintett közigazgatási szervre nézve kötelező határozatot hozni képes független hatóság általi felülvizsgálat is.

Indokolás

Nem világos, hogy mit jelent a „a közszféra információinak további felhasználása tekintetében különös szabályozási hatáskörrel felruházott hatóság” fogalma. Mivel egy önálló, ezen a területen létrehozandó hatóság haszna nem látható be, illetve nem áll arányban a tagállami szinten felmerülő ráfordítással, e hatóság ötletét kritikusan szemléljük, illetve elutasítjuk.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 10-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 247/2009.

1

(2)  CdR 104/2010.

2

(3)  CdR 104/2010.

3

(4)  CdR 247/2009.

4

(5)  CdR 247/2009.

5

(6)  CdR 104/2010.

6

(7)  CdR 247/2009.

7

(8)  CdR 247/2009.

8

(9)  CdR 247/2009.

9

(10)  CdR 10/2009.

10

(11)  CdR 104/2010.

11

(12)  CdR 104/2010.

12

(13)  CdR 104/2010.

13

(14)  CdR 65/2011.

14

(15)  CdR 89/2009.

15

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/127 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/127

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Adatvédelmi csomag

2012/C 391/13

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | üdvözli az európai adatvédelmi jog reformjára tett javaslatokat mint az Európai Unió hozzájárulását a magánszférának a digitális világban való megfelelő védelméről zajló globális vitához, |
| --- | --- |

—

üdvözli az európai adatvédelmi jog reformjára tett javaslatokat mint az Európai Unió hozzájárulását a magánszférának a digitális világban való megfelelő védelméről zajló globális vitához,

| — | elengedhetetlennek tartja a személyes adatok védelmével kapcsolatos központi kérdések tisztázását a rendes jogalkotási folyamat keretében, amely egyedül biztosít átláthatóságot és demokratikus legitimációt az Európai Unió Tanácsa és az Európai Parlament átfogó részvétele révén, valamint az európai regionális és helyi önkormányzatok képviselőinek részvételével, |
| --- | --- |

—

elengedhetetlennek tartja a személyes adatok védelmével kapcsolatos központi kérdések tisztázását a rendes jogalkotási folyamat keretében, amely egyedül biztosít átláthatóságot és demokratikus legitimációt az Európai Unió Tanácsa és az Európai Parlament átfogó részvétele révén, valamint az európai regionális és helyi önkormányzatok képviselőinek részvételével,

| — | utal arra, hogy a rendelet alapkoncepciójának a szubszidiaritás és az arányosság elvével való összeegyeztethetőségét érintő nyitott kérdésektől függetlenül a részletes szabályozások is további indokolatlan korlátokat állítanak a tagállamok elé a közigazgatási szervek által végzett adatfeldolgozást illető jogalkotásuk terén, |
| --- | --- |

—

utal arra, hogy a rendelet alapkoncepciójának a szubszidiaritás és az arányosság elvével való összeegyeztethetőségét érintő nyitott kérdésektől függetlenül a részletes szabályozások is további indokolatlan korlátokat állítanak a tagállamok elé a közigazgatási szervek által végzett adatfeldolgozást illető jogalkotásuk terén,

| — | helyénvalónak tartja ezenkívül, hogy a tervezett jogszabály nagyobb döntési szabadságot adjon a tagállamoknak és adott esetben a régióknak, annak érdekében, hogy a belső jog szabályaival összhangban szabályozza az ellenőrző hatóság tagjaira érvényes általános feltételeket annak biztosítására, hogy függetlenül tölthessék be funkciójukat. |
| --- | --- |

—

helyénvalónak tartja ezenkívül, hogy a tervezett jogszabály nagyobb döntési szabadságot adjon a tagállamoknak és adott esetben a régióknak, annak érdekében, hogy a belső jog szabályaival összhangban szabályozza az ellenőrző hatóság tagjaira érvényes általános feltételeket annak biztosítására, hogy függetlenül tölthessék be funkciójukat.

| Előadó | Ursula MÄNNLE (DE/EPP), Bajorország tartományi parlamentjének tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszövegek | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A magánélet védelme az összekapcsolódó világban: 21. századi európai adatvédelmi keret,
  COM(2012) 9 final
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról,
  COM(2012) 10 final
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (általános adatvédelmi rendelet),
  COM(2012) 11 final |

Előadó

Ursula MÄNNLE (DE/EPP), Bajorország tartományi parlamentjének tagja

Referenciaszövegek

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A magánélet védelme az összekapcsolódó világban: 21. századi európai adatvédelmi keret,

COM(2012) 9 final

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról,

COM(2012) 10 final

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (általános adatvédelmi rendelet),

COM(2012) 11 final

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A modern információs társadalomban elkerülhetetlenül szükséges adatfeldolgozást tekintve az adatvédelem szabályozása központi jelentőséggel bír a gazdasági fejlődés, az állami tevékenységek működőképessége és hatékonysága, valamint az európai polgárok személyes szabadságjogai szempontjából. Az internet által az élet egyre több területén összekötött digitális világban ezért az adatvédelemnek a megváltozott követelményekhez való igazítása jelenleg nemcsak az Európai Unió számára, hanem más államszövetségek és államok, mint például az Európa Tanács és az Amerikai Egyesült Államok számára is központi reformelképzelést jelent. A személyes adatok védelme minden politikaterületen kérdéseket vet fel. Az adatvédelem több területet átfogó témaként éppúgy érinti a biztonsági és igazságügyi politikát, mint a gazdaságot, a kommunikációs, az oktatási és az egészségügyi ágazatot, a közigazgatást vagy a fogyasztóvédelmet. Az európai adatvédelmi jog továbbfejlesztése ezért Európa régiói és városai számára is kulcsfontosságú szerepet tölt be abban, hogy meg tudják őrizni és fokozni tudják jövőképességüket az alapvető technológiai változások és a globális verseny idején.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli az európai adatvédelmi jog reformjára tett javaslatokat mint az Európai Unió hozzájárulását a magánszférának a digitális világban való megfelelő védelméről zajló globális vitához; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az európai adatvédelmi jog reformjára tett javaslatokat mint az Európai Unió hozzájárulását a magánszférának a digitális világban való megfelelő védelméről zajló globális vitához;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok döntő szerepet töltenek be az európai digitális menetrend ajánlásainak megvalósítása terén. Ők jelentik a gazdasági növekedés hajtóerejét helyi és regionális szinten, és számos olyan informatikai terméket és szolgáltatást hoznak létre, használnak és irányítanak, amelyek közszférabeli információkat tartalmazó adatbázisokon alapulnak. Ezért átfogó és hatékony befolyással kell rendelkezniük azokra a törvényekre, amelyek hatást gyakorolnak az illetékességi körükhöz tartozó adatvédelemre. A rendelet olyan új adminisztratív terheket és pénzügyi pluszköltségeket eredményez majd a települések és a régiók számára, amelyek az RB szerint egyáltalán nem állnak arányban a polgárok számára jelentett haszonnal; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok döntő szerepet töltenek be az európai digitális menetrend ajánlásainak megvalósítása terén. Ők jelentik a gazdasági növekedés hajtóerejét helyi és regionális szinten, és számos olyan informatikai terméket és szolgáltatást hoznak létre, használnak és irányítanak, amelyek közszférabeli információkat tartalmazó adatbázisokon alapulnak. Ezért átfogó és hatékony befolyással kell rendelkezniük azokra a törvényekre, amelyek hatást gyakorolnak az illetékességi körükhöz tartozó adatvédelemre. A rendelet olyan új adminisztratív terheket és pénzügyi pluszköltségeket eredményez majd a települések és a régiók számára, amelyek az RB szerint egyáltalán nem állnak arányban a polgárok számára jelentett haszonnal;

| 3. | támogatja a reformról szóló csomag általános célkitűzéseit, azaz, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkének megfelelően biztosítsa az egyének védelmének európai szintű harmonizációját a személyes adatok kezelésének vonatkozásában; |
| --- | --- |

3.

támogatja a reformról szóló csomag általános célkitűzéseit, azaz, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkének megfelelően biztosítsa az egyének védelmének európai szintű harmonizációját a személyes adatok kezelésének vonatkozásában;

| 4. | utal arra, hogy az adatvédelmi jogi követelmények kötelező általános feltételek meghatározása révén történő harmonizációja ahhoz vezet, hogy a vállalatok, közigazgatási intézmények és magánszemélyek által folytatott adatfeldolgozás a lényegesen különböző kockázati körülmények és működési környezetek ellenére ugyanazoknak a követelményeknek kell hogy eleget tegyen. Az RB szerint a rendelet nem megfelelő módon befolyásolja a közhivatalokat és nem egyértelmű azok hatásköreit és a munkajogi területet illetően. A rendelet emellett számos kötelezettséget ír elő a közhivatalok számára regionális és helyi szinten (pl. terjedelmesebb dokumentáció, az adathordozhatóság biztosításának kötelezettsége stb.), amellyel azonban nem állítható szembe felismerhető javulás az érintettek jogait illetően. Az RB utal arra, hogy – absztrakt jellege miatt – a javasolt, rendelet formájába öntött jogi aktus az EUMSZ 290. cikkének – amely további, akár lényegi kérdéseket is érintő szabályozások kibocsátására hatalmazza fel az Európai Bizottságot – hibás alkalmazásához vezethet, és ezért nem egyeztethető össze a szubszidiaritás és az arányosság elvével. Az RB ezért azt kéri, hogy a személyes adatok közhivatalok általi feldolgozását és a munkaügy területét vegyék ki a rendelet alkalmazási köréből, hogy ezeket továbbra is egy irányelv szabályozza; |
| --- | --- |

4.

utal arra, hogy az adatvédelmi jogi követelmények kötelező általános feltételek meghatározása révén történő harmonizációja ahhoz vezet, hogy a vállalatok, közigazgatási intézmények és magánszemélyek által folytatott adatfeldolgozás a lényegesen különböző kockázati körülmények és működési környezetek ellenére ugyanazoknak a követelményeknek kell hogy eleget tegyen. Az RB szerint a rendelet nem megfelelő módon befolyásolja a közhivatalokat és nem egyértelmű azok hatásköreit és a munkajogi területet illetően. A rendelet emellett számos kötelezettséget ír elő a közhivatalok számára regionális és helyi szinten (pl. terjedelmesebb dokumentáció, az adathordozhatóság biztosításának kötelezettsége stb.), amellyel azonban nem állítható szembe felismerhető javulás az érintettek jogait illetően. Az RB utal arra, hogy – absztrakt jellege miatt – a javasolt, rendelet formájába öntött jogi aktus az EUMSZ 290. cikkének – amely további, akár lényegi kérdéseket is érintő szabályozások kibocsátására hatalmazza fel az Európai Bizottságot – hibás alkalmazásához vezethet, és ezért nem egyeztethető össze a szubszidiaritás és az arányosság elvével. Az RB ezért azt kéri, hogy a személyes adatok közhivatalok általi feldolgozását és a munkaügy területét vegyék ki a rendelet alkalmazási köréből, hogy ezeket továbbra is egy irányelv szabályozza;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a független adatvédelmi szervek a személyes adatok védelme terén központi jelentőségű feladatkörrel bírnak, azonban egy összekapcsolt világban, ahol az adatfeldolgozás gyakorlatilag bárhol történhet, az adatvédelem magas szintjét nem lehet kizárólag a jogszabályban meghatározott feladatkörök megerősítésére irányuló kísérletekkel garantálni, az adatfeldolgozók számára további ösztönző eszközökre van szükség az adatvédelmi erőfeszítéseik díjazására, például meg kell könnyíteni a bizonyítás terhét az olyan adatfeldolgozók számára, akik elkötelezték magukat szigorú önszabályozási normák vagy etikai kódexek betartása mellett, vagy önkéntes adatvédelmi hatásvizsgálatot végeznek; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a független adatvédelmi szervek a személyes adatok védelme terén központi jelentőségű feladatkörrel bírnak, azonban egy összekapcsolt világban, ahol az adatfeldolgozás gyakorlatilag bárhol történhet, az adatvédelem magas szintjét nem lehet kizárólag a jogszabályban meghatározott feladatkörök megerősítésére irányuló kísérletekkel garantálni, az adatfeldolgozók számára további ösztönző eszközökre van szükség az adatvédelmi erőfeszítéseik díjazására, például meg kell könnyíteni a bizonyítás terhét az olyan adatfeldolgozók számára, akik elkötelezték magukat szigorú önszabályozási normák vagy etikai kódexek betartása mellett, vagy önkéntes adatvédelmi hatásvizsgálatot végeznek;

| 6. | elengedhetetlennek tartja a személyes adatok védelmével kapcsolatos központi kérdések tisztázását a rendes jogalkotási folyamat keretében, amely egyedül biztosít átláthatóságot és demokratikus legitimációt az Európai Unió Tanácsa és az Európai Parlament átfogó részvétele révén, valamint az európai regionális és helyi önkormányzatok képviselőinek részvételével; |
| --- | --- |

6.

elengedhetetlennek tartja a személyes adatok védelmével kapcsolatos központi kérdések tisztázását a rendes jogalkotási folyamat keretében, amely egyedül biztosít átláthatóságot és demokratikus legitimációt az Európai Unió Tanácsa és az Európai Parlament átfogó részvétele révén, valamint az európai regionális és helyi önkormányzatok képviselőinek részvételével;

| 7. | elismeri azt az alapvető követelményt, hogy a rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén kötelező érvényű szabályozást kell létrehozni a személyes adatoknak a határokon átnyúló adatcserék során való védelmére; |
| --- | --- |

7.

elismeri azt az alapvető követelményt, hogy a rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén kötelező érvényű szabályozást kell létrehozni a személyes adatoknak a határokon átnyúló adatcserék során való védelmére;

| 8. | óva int attól, hogy a személyes adatok fokozott védelmét célzó erőfeszítések révén túlzottan korlátozzák a polgárokat információs önrendelkezési joguk gyakorlásában azáltal, hogy megvonják tőlük a hozzájárulás lehetőségét különösen a közhivatalok tekintetében mind az általános adatvédelmi rendelet, mind pedig az adatvédelmi irányelv alkalmazási területén; |
| --- | --- |

8.

óva int attól, hogy a személyes adatok fokozott védelmét célzó erőfeszítések révén túlzottan korlátozzák a polgárokat információs önrendelkezési joguk gyakorlásában azáltal, hogy megvonják tőlük a hozzájárulás lehetőségét különösen a közhivatalok tekintetében mind az általános adatvédelmi rendelet, mind pedig az adatvédelmi irányelv alkalmazási területén;

| 9. | szükségesnek tartja, hogy e megfontolások alapján a további jogalkotási folyamatban figyelembe vegyék a következő kérdéseket: |
| --- | --- |

9.

szükségesnek tartja, hogy e megfontolások alapján a további jogalkotási folyamatban figyelembe vegyék a következő kérdéseket:

Szubszidiaritás és arányosság

| 10. | úgy véli, hogy a magángazdaság terén jó indokokkal támasztható alá az a próbálkozás, hogy az európai adatvédelmi jog egyes részeit rendeleti szabályozásra váltva teljes mértékben harmonizálják; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a magángazdaság terén jó indokokkal támasztható alá az a próbálkozás, hogy az európai adatvédelmi jog egyes részeit rendeleti szabályozásra váltva teljes mértékben harmonizálják;

| 11. | utal azonban arra, hogy az adatvédelmi alaprendeletből, valamint a rendőrségi és igazságügyi területre vonatkozó irányelvből álló csomag számos európai és nemzeti adatvédelmi rendelkezés megtartása esetén éppen a telekommunikáció terén újra és újra alapvető kifogásokba ütközik a szubszidiaritás és az arányosság elvével való összeegyeztethetőségét illetően. A következőkkel kapcsolatban merülnek fel aggályok:






  — | az EUMSZ 16. cikkének (2) bekezdése szerinti európai uniós jogalkotási hatáskör mértéke, amely éppen a közhivatalok általi adatfeldolgozás terén szab korlátokat az elérni kívánt teljes körű harmonizációnak, és a rendőrségi és igazságügyi területre vonatkozó irányelvjavaslat kapcsán kérdéseket vet fel a pusztán tagállami eseményekre való kiterjesztést illetően, |
| --- | --- | --- |

11.

utal azonban arra, hogy az adatvédelmi alaprendeletből, valamint a rendőrségi és igazságügyi területre vonatkozó irányelvből álló csomag számos európai és nemzeti adatvédelmi rendelkezés megtartása esetén éppen a telekommunikáció terén újra és újra alapvető kifogásokba ütközik a szubszidiaritás és az arányosság elvével való összeegyeztethetőségét illetően. A következőkkel kapcsolatban merülnek fel aggályok:

—

az EUMSZ 16. cikkének (2) bekezdése szerinti európai uniós jogalkotási hatáskör mértéke, amely éppen a közhivatalok általi adatfeldolgozás terén szab korlátokat az elérni kívánt teljes körű harmonizációnak, és a rendőrségi és igazságügyi területre vonatkozó irányelvjavaslat kapcsán kérdéseket vet fel a pusztán tagállami eseményekre való kiterjesztést illetően,

| — | a rendelet absztrakciós szintje, amely egy európai uniós irányelvhez hasonlítható, de tagállami végrehajtó jogszabályok híján túl csekély jogbiztonságot közvetít. Az Európai Bizottság felhatalmazáson alapuló, lényegi kérdéseket is érintő jogi aktusok elfogadására való felhatalmazása (ld. 86. cikk) problematikus, |
| --- | --- |

—

a rendelet absztrakciós szintje, amely egy európai uniós irányelvhez hasonlítható, de tagállami végrehajtó jogszabályok híján túl csekély jogbiztonságot közvetít. Az Európai Bizottság felhatalmazáson alapuló, lényegi kérdéseket is érintő jogi aktusok elfogadására való felhatalmazása (ld. 86. cikk) problematikus,

| — | az egyértelműség hiánya a nemzeti jogszabályok alkalmazási körét illetően (IX. fejezet) azokban az esetekben, ahol egynél több tagállam vesz részt, |
| --- | --- |

—

az egyértelműség hiánya a nemzeti jogszabályok alkalmazási körét illetően (IX. fejezet) azokban az esetekben, ahol egynél több tagállam vesz részt,

| — | az egyeztetés hiánya a rendelet jövőbeli szabályozásai és az internet használatához központi jelentőségű, a telekommunikáció területét érintő irányelv-szabályozások (pl. a 2002/58/EK irányelv) számos része között, |
| --- | --- |

—

az egyeztetés hiánya a rendelet jövőbeli szabályozásai és az internet használatához központi jelentőségű, a telekommunikáció területét érintő irányelv-szabályozások (pl. a 2002/58/EK irányelv) számos része között,

| — | hatékony jogi védelem nyújtásának hiányosságai az alapjogok esetleges megsértése esetén, mivel ehhez nem áll rendelkezésre közvetlen egyéni jogvédelmet eredményező keresetindítási eljárás az Európai Bíróságnál, |
| --- | --- |

—

hatékony jogi védelem nyújtásának hiányosságai az alapjogok esetleges megsértése esetén, mivel ehhez nem áll rendelkezésre közvetlen egyéni jogvédelmet eredményező keresetindítási eljárás az Európai Bíróságnál,

| — | az adatvédelmi érdekek és más alapjogként védett érdekek – pl. a véleménynyilvánításhoz való jog és a nyilvános hozzáférés elve – közötti ütközések nem kielégítő kezelése, valamint |
| --- | --- |

—

az adatvédelmi érdekek és más alapjogként védett érdekek – pl. a véleménynyilvánításhoz való jog és a nyilvános hozzáférés elve – közötti ütközések nem kielégítő kezelése, valamint

| — | a nem egyértelműen meghúzott határok a rendelet- és az irányelvtervezet alkalmazási területe között; |
| --- | --- |

—

a nem egyértelműen meghúzott határok a rendelet- és az irányelvtervezet alkalmazási területe között;

| 12. | hangsúlyozza, hogy ezek az aggályok számos európai regionális és helyi önkormányzat fenntartásait tükrözik a szabályozási javaslatokat illetően, amelyek pl. nem engedik érvényesülni a szociális területen megvalósuló adatvédelem nemzeti jellegzetességeit, vagy olyan adatvédelmi követelményekkel, pl. az adatok hordozhatóságára való joggal terhelik a közigazgatások tevékenységét, amelyek csak gazdasági adatfeldolgozási folyamatok esetében tűnnek célszerűnek, és melyeknek be nem tartása a helyi önkormányzatok pénzügyi erőforrásaihoz viszonyítva számottevő közigazgatási szankciókat von maga után; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy ezek az aggályok számos európai regionális és helyi önkormányzat fenntartásait tükrözik a szabályozási javaslatokat illetően, amelyek pl. nem engedik érvényesülni a szociális területen megvalósuló adatvédelem nemzeti jellegzetességeit, vagy olyan adatvédelmi követelményekkel, pl. az adatok hordozhatóságára való joggal terhelik a közigazgatások tevékenységét, amelyek csak gazdasági adatfeldolgozási folyamatok esetében tűnnek célszerűnek, és melyeknek be nem tartása a helyi önkormányzatok pénzügyi erőforrásaihoz viszonyítva számottevő közigazgatási szankciókat von maga után;

| 13. | úgy véli, hogy az adatvédelmi rendeletre irányuló javaslatban világossá kell tenni, hogy a személyes adatok történelmi, statisztikai és tudományos kutatási célú feldolgozásáról szóló 83. cikkben említett kikötések nem korlátozhatják annak lehetőségeit, hogy az állami szervek a nemzeti irattári jogszabályokra, illetve a kormányzati dokumentumok átláthatóságával kapcsolatos jogszabályokra támaszkodva hogyan tárolnak dokumentumokat; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az adatvédelmi rendeletre irányuló javaslatban világossá kell tenni, hogy a személyes adatok történelmi, statisztikai és tudományos kutatási célú feldolgozásáról szóló 83. cikkben említett kikötések nem korlátozhatják annak lehetőségeit, hogy az állami szervek a nemzeti irattári jogszabályokra, illetve a kormányzati dokumentumok átláthatóságával kapcsolatos jogszabályokra támaszkodva hogyan tárolnak dokumentumokat;

| 14. | ezért szükségesnek tartja, hogy a további jogalkotási folyamatban még egyszer, az eddiginél alaposabban megvizsgálják a jogi formáról való döntést, valamint a rendelet- és az irányelvjavaslat alkalmazási területének elhatárolását, olyan lehetséges alternatívákat keresve, amelyek jobban megfelelhetnek a szubszidiaritás és az arányosság elvének, mint a jelenlegi csomag. Ilyen alternatívát jelenthet az is, ha a személyes adatok közhivatalok általi kezelését és a munkaügyi területet továbbra is irányelvben szabályozzák, így tehát a személyes adatok közhivatalok általi kezelése és a munkaügyi területtel kapcsolatos adatok kezelése kikerül az alaprendelet alkalmazási köréből; |
| --- | --- |

14.

ezért szükségesnek tartja, hogy a további jogalkotási folyamatban még egyszer, az eddiginél alaposabban megvizsgálják a jogi formáról való döntést, valamint a rendelet- és az irányelvjavaslat alkalmazási területének elhatárolását, olyan lehetséges alternatívákat keresve, amelyek jobban megfelelhetnek a szubszidiaritás és az arányosság elvének, mint a jelenlegi csomag. Ilyen alternatívát jelenthet az is, ha a személyes adatok közhivatalok általi kezelését és a munkaügyi területet továbbra is irányelvben szabályozzák, így tehát a személyes adatok közhivatalok általi kezelése és a munkaügyi területtel kapcsolatos adatok kezelése kikerül az alaprendelet alkalmazási köréből;

Nemzetközi koherencia az üzleti helyszín elve helyett

| 15. | támogatja azt a célkitűzést, hogy globális szolgáltatók információs szolgáltatásaira is az európai adatvédelmi normák vonatkozzanak; |
| --- | --- |

15.

támogatja azt a célkitűzést, hogy globális szolgáltatók információs szolgáltatásaira is az európai adatvédelmi normák vonatkozzanak;

| 16. | úgy véli, hogy az az Amerikai Egyesült Államok kormánya által jelenleg javasolt kezdeményezés, hogy a magánszféra globális IT-gazdaságban való védelmére jöjjön létre egy jogi keret, lehetőséget ad arra, hogy a nemzetközi adatforgalom központi területein a reformkezdemények közös védelmi szabványokká álljanak össze, és ezáltal – amellett, hogy hatékony adatvédelmi szabályozások valósulnak meg – elkerülhető legyen a versenyfeltételek különbözősége is, hatékonyabban, mint az üzleti helyszín gyakorlati megvalósíthatóságában korlátozott elve révén; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az az Amerikai Egyesült Államok kormánya által jelenleg javasolt kezdeményezés, hogy a magánszféra globális IT-gazdaságban való védelmére jöjjön létre egy jogi keret, lehetőséget ad arra, hogy a nemzetközi adatforgalom központi területein a reformkezdemények közös védelmi szabványokká álljanak össze, és ezáltal – amellett, hogy hatékony adatvédelmi szabályozások valósulnak meg – elkerülhető legyen a versenyfeltételek különbözősége is, hatékonyabban, mint az üzleti helyszín gyakorlati megvalósíthatóságában korlátozott elve révén;

A reformkoncepció jövőképessége

| 17. | utal arra, hogy az adatvédelmi alaprendelet tervezete lényegében a 95/46/EK sz. adatvédelmi irányelvben foglalt elveken alapul, amelyeket csak egyes elemekben, mint pl. a „beépített adatvédelem”(privacy by design) elvével fejleszt tovább, egyébként azonban legfeljebb csak módosítja azokat. Az adatvédelmi irányelv létrejöttének időszakától eltérően a személyes adatok információs társadalomban való feldolgozásának kockázatait – úgy a magán, mint a közszférában – ma már nem a két résztvevős kapcsolatok határozzák meg. A digitalizálás és a hálózatba kapcsolódás ehelyett olyan rendszereket hoz létre, amelyekben több szerv is részt vesz az adatfeldolgozásban, pl. adatok szinkronizálása vagy hatóságok közötti információcsere esetében; |
| --- | --- |

17.

utal arra, hogy az adatvédelmi alaprendelet tervezete lényegében a 95/46/EK sz. adatvédelmi irányelvben foglalt elveken alapul, amelyeket csak egyes elemekben, mint pl. a „beépített adatvédelem”(privacy by design) elvével fejleszt tovább, egyébként azonban legfeljebb csak módosítja azokat. Az adatvédelmi irányelv létrejöttének időszakától eltérően a személyes adatok információs társadalomban való feldolgozásának kockázatait – úgy a magán, mint a közszférában – ma már nem a két résztvevős kapcsolatok határozzák meg. A digitalizálás és a hálózatba kapcsolódás ehelyett olyan rendszereket hoz létre, amelyekben több szerv is részt vesz az adatfeldolgozásban, pl. adatok szinkronizálása vagy hatóságok közötti információcsere esetében;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az ezáltal felvetett, a személyes adatok hagyományos kétpólusú koncepciók – például az „adatkezelők” fogalma, az „adatok tárolásának megszüntetéséhez való jog” vagy az állam és polgárai közötti viszonyra vonatkozóan kidolgozott tilalom elve (a rendelettervezet 6. és 9. cikke) – alapján történő védelmét illető kérdéseket már aligha lehet ésszerűen tisztázni. Az irányelv szabályozásaihoz képest történt egyes változtatások, mint pl. a „személyes adatok” vagy a „hozzájárulás” új meghatározása, inkább a meglévő jogbizonytalanságok erősítéséhez járul hozzá, mint a tisztázásukhoz; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az ezáltal felvetett, a személyes adatok hagyományos kétpólusú koncepciók – például az „adatkezelők” fogalma, az „adatok tárolásának megszüntetéséhez való jog” vagy az állam és polgárai közötti viszonyra vonatkozóan kidolgozott tilalom elve (a rendelettervezet 6. és 9. cikke) – alapján történő védelmét illető kérdéseket már aligha lehet ésszerűen tisztázni. Az irányelv szabályozásaihoz képest történt egyes változtatások, mint pl. a „személyes adatok” vagy a „hozzájárulás” új meghatározása, inkább a meglévő jogbizonytalanságok erősítéséhez járul hozzá, mint a tisztázásukhoz;

| 19. | ezért úgy véli, hogy – ha az Európai Bizottság ragaszkodik ahhoz, hogy rendeletet kíván kibocsátani – a rendeletben egyértelműen kifejezésre kell juttatni, hogy a munkaadók a munkavállalók hozzájárulása alapján végezhetnek adatfeldolgozást. Ugyanez érvényes a közhivatalokra mind az általános adatvédelmi rendelet, mind pedig az adatvédelmi irányelv alkalmazási területén. A tagállamok – a rendelet értelmében – törvényileg szabályozhatják a munkaadók személyes adatainak a foglalkoztatáshoz kapcsolódó feldolgozását; |
| --- | --- |

19.

ezért úgy véli, hogy – ha az Európai Bizottság ragaszkodik ahhoz, hogy rendeletet kíván kibocsátani – a rendeletben egyértelműen kifejezésre kell juttatni, hogy a munkaadók a munkavállalók hozzájárulása alapján végezhetnek adatfeldolgozást. Ugyanez érvényes a közhivatalokra mind az általános adatvédelmi rendelet, mind pedig az adatvédelmi irányelv alkalmazási területén. A tagállamok – a rendelet értelmében – törvényileg szabályozhatják a munkaadók személyes adatainak a foglalkoztatáshoz kapcsolódó feldolgozását;

| 20. | ezért szükségesnek tartja, hogy – amennyiben a további jogalkotási eljárás nem használható fel alapvető koncepcionális továbbfejlesztésre – átgondolják az eddig túl mereven igazgatásjogi, szintén kétpólusú eszközökre, pl. rendelkezésekre vagy szankciókra kihegyezett végrehajtási mechanizmusokat. Az érintettekhez legközelebb álló helyi és regionális önkormányzatok szempontjából ezért különös jelentőséggel bírhatnak a következők:






  — | intézkedések az adatvédelmi kérdések tudatosítása érdekében valamennyi generáció és népességcsoport körében, |
| --- | --- | --- |

20.

ezért szükségesnek tartja, hogy – amennyiben a további jogalkotási eljárás nem használható fel alapvető koncepcionális továbbfejlesztésre – átgondolják az eddig túl mereven igazgatásjogi, szintén kétpólusú eszközökre, pl. rendelkezésekre vagy szankciókra kihegyezett végrehajtási mechanizmusokat. Az érintettekhez legközelebb álló helyi és regionális önkormányzatok szempontjából ezért különös jelentőséggel bírhatnak a következők:

—

intézkedések az adatvédelmi kérdések tudatosítása érdekében valamennyi generáció és népességcsoport körében,

| — | a bevált és technológiailag fejlett adatvédelmi koncepciók megosztásának mechanizmusai, pl. minőségjelzések keretében, |
| --- | --- |

—

a bevált és technológiailag fejlett adatvédelmi koncepciók megosztásának mechanizmusai, pl. minőségjelzések keretében,

| — | szabványosított, könnyen érthető információk és tájékoztatás a „közlekedésilámpa-elv” szerint, |
| --- | --- |

—

szabványosított, könnyen érthető információk és tájékoztatás a „közlekedésilámpa-elv” szerint,

| — | kötelező érvénnyel szabályozott tanúsítási eljárások, valamint |
| --- | --- |

—

kötelező érvénnyel szabályozott tanúsítási eljárások, valamint

| — | az érintett szereplők szabályozott önszabályozási eljárásai; |
| --- | --- |

—

az érintett szereplők szabályozott önszabályozási eljárásai;

| 21. | hangsúlyozza ennek kapcsán, hogy az adatvédelmi alaprendelet tervezete ezeknek a lényegében a felügyelő hatóságok által végzendő feladatoknak egyelőre csak csekélyebb jelentőséget tulajdonít, pl. a rendelettervezet 52. cikkének (2) bekezdése szerinti általános tájékoztatási feladat keretében vagy az eljárási szabályok (a rendelettervezet 38. cikke) révén; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza ennek kapcsán, hogy az adatvédelmi alaprendelet tervezete ezeknek a lényegében a felügyelő hatóságok által végzendő feladatoknak egyelőre csak csekélyebb jelentőséget tulajdonít, pl. a rendelettervezet 52. cikkének (2) bekezdése szerinti általános tájékoztatási feladat keretében vagy az eljárási szabályok (a rendelettervezet 38. cikke) révén;

A nemzeti jogalkotás mozgásterének megőrzése

| 22. | utal arra, hogy a rendelet alapkoncepciójának a szubszidiaritás és az arányosság elvével való összeegyeztethetőségét érintő nyitott kérdésektől függetlenül a részletes szabályozások is további indokolatlan korlátokat állítanak a tagállamok elé a közigazgatási szervek által végzett adatfeldolgozást illető jogalkotásuk terén; |
| --- | --- |

22.

utal arra, hogy a rendelet alapkoncepciójának a szubszidiaritás és az arányosság elvével való összeegyeztethetőségét érintő nyitott kérdésektől függetlenül a részletes szabályozások is további indokolatlan korlátokat állítanak a tagállamok elé a közigazgatási szervek által végzett adatfeldolgozást illető jogalkotásuk terén;

| 23. | ezért úgy véli, hogy a személyes adatok közhivatalok általi feldolgozását és a munkajogi szempontokat továbbra is irányelvben kellene szabályozni; |
| --- | --- |

23.

ezért úgy véli, hogy a személyes adatok közhivatalok általi feldolgozását és a munkajogi szempontokat továbbra is irányelvben kellene szabályozni;

| 24. | ezért úgy véli, hogy amennyiben az Európai Bizottság ragaszkodik ahhoz, hogy rendeletet kíván kibocsátani, amely a közhivatalokra és a munkajogi területre is vonatkozik, akkor:






  — | az adatvédelmi alaprendelet 6. cikkének (3) bekezdésében említett, az adatfeldolgozási kötelezettségek indokára vonatkozó tagállami jogszabályokhoz való kapcsolódást nem szabad még jobban megnehezíteni az alapjogi charta 52. cikkében foglalt korlátok oly módon történő átvételével, amely túlmegy a saját tulajdonképpeni alkalmazási területükön, |
| --- | --- | --- |

24.

ezért úgy véli, hogy amennyiben az Európai Bizottság ragaszkodik ahhoz, hogy rendeletet kíván kibocsátani, amely a közhivatalokra és a munkajogi területre is vonatkozik, akkor:

—

az adatvédelmi alaprendelet 6. cikkének (3) bekezdésében említett, az adatfeldolgozási kötelezettségek indokára vonatkozó tagállami jogszabályokhoz való kapcsolódást nem szabad még jobban megnehezíteni az alapjogi charta 52. cikkében foglalt korlátok oly módon történő átvételével, amely túlmegy a saját tulajdonképpeni alkalmazási területükön,

| — | ugyanez érvényes az Európai Bizottság arra történő felhatalmazására, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok keretében pontosabban meghatározza a tagállamokra hagyott szabályozási területek – például az egészségügyi vagy a foglalkoztatottakkal kapcsolatos adatok feldolgozása vagy a történeti és statisztikai célokra, illetve tudományos kutatások céljára végzett adatfeldolgozás – határait, |
| --- | --- |

—

ugyanez érvényes az Európai Bizottság arra történő felhatalmazására, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok keretében pontosabban meghatározza a tagállamokra hagyott szabályozási területek – például az egészségügyi vagy a foglalkoztatottakkal kapcsolatos adatok feldolgozása vagy a történeti és statisztikai célokra, illetve tudományos kutatások céljára végzett adatfeldolgozás – határait,

| — | külön meg kell említeni a hozzájárulás megengedhetőségét mindkét területen; ez a közhivatalok vonatkozásában az adatvédelmi irányelv alkalmazási területén is érvényes, |
| --- | --- |

—

külön meg kell említeni a hozzájárulás megengedhetőségét mindkét területen; ez a közhivatalok vonatkozásában az adatvédelmi irányelv alkalmazási területén is érvényes,

| — | az Európai Bizottságot valamennyi felhatalmazáson alapuló jogi aktussal kapcsolatban (86. cikk) arra kellene kötelezni, hogy átfogó hatásvizsgálatot végezzen és konzultációt folytasson a Tanáccsal, a tagállamok parlamentjeivel és a nyilvánosság érintett köreivel, valamint az EUMSZ szerint a jogalkotási aktusok esetében bevonandó bizottságokkal és az Európai Adatvédelmi Testülettel többek között az arányosság és a szubszidiaritás alapelveinek tiszteletben tartása érdekében. A végrehajtási jogi aktusok elrendelésekor szintén olyan eljárásokat kell választani, amelyek lehetővé teszik az érintett körök időben történő és átfogó részvételét, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot valamennyi felhatalmazáson alapuló jogi aktussal kapcsolatban (86. cikk) arra kellene kötelezni, hogy átfogó hatásvizsgálatot végezzen és konzultációt folytasson a Tanáccsal, a tagállamok parlamentjeivel és a nyilvánosság érintett köreivel, valamint az EUMSZ szerint a jogalkotási aktusok esetében bevonandó bizottságokkal és az Európai Adatvédelmi Testülettel többek között az arányosság és a szubszidiaritás alapelveinek tiszteletben tartása érdekében. A végrehajtási jogi aktusok elrendelésekor szintén olyan eljárásokat kell választani, amelyek lehetővé teszik az érintett körök időben történő és átfogó részvételét,

| — | az adatvédelmi alaprendelet 21. cikkében foglalt eltérési lehetőségeken túlmenően a rendeletnek legalábbis mozgásteret kellene biztosítania a tagállami jogalkotásnak, amely a közfeladatok teljesítéséhez szükséges adatfeldolgozásra az alapjogi charta 8. cikkének célkitűzéseivel összhangban differenciált védelmi rendelkezéseket alkalmaz, amint ezt a rendelet jelenleg előírja, |
| --- | --- |

—

az adatvédelmi alaprendelet 21. cikkében foglalt eltérési lehetőségeken túlmenően a rendeletnek legalábbis mozgásteret kellene biztosítania a tagállami jogalkotásnak, amely a közfeladatok teljesítéséhez szükséges adatfeldolgozásra az alapjogi charta 8. cikkének célkitűzéseivel összhangban differenciált védelmi rendelkezéseket alkalmaz, amint ezt a rendelet jelenleg előírja,

| — | már az alkalmazási terület meghatározása során tisztázni kell ezenkívül azt, hogy a rendelet rendelkezései csak olyan, „az uniós jog hatálya” alá tartozó tevékenységekre vonatkoznak, amelyek esetében az Európai Unió kötelező érvényű szabályozások kibocsátására jogosult, olyan területekre azonban nem, amelyek vagy továbbra is kizárólagosan nemzeti szabályozási hatáskörbe tartoznak, vagy amelyek esetében a szerződések kifejezetten kizárják a jogi és közigazgatási előírások harmonizációjára irányuló hatáskört, mint pl. az oktatási rendszerek esetében (EUMSZ 165. cikk (4) bekezdés), |
| --- | --- |

—

már az alkalmazási terület meghatározása során tisztázni kell ezenkívül azt, hogy a rendelet rendelkezései csak olyan, „az uniós jog hatálya” alá tartozó tevékenységekre vonatkoznak, amelyek esetében az Európai Unió kötelező érvényű szabályozások kibocsátására jogosult, olyan területekre azonban nem, amelyek vagy továbbra is kizárólagosan nemzeti szabályozási hatáskörbe tartoznak, vagy amelyek esetében a szerződések kifejezetten kizárják a jogi és közigazgatási előírások harmonizációjára irányuló hatáskört, mint pl. az oktatási rendszerek esetében (EUMSZ 165. cikk (4) bekezdés),

| — | a rendelet 82. cikkében egyértelműen kifejezésre kell juttatni, hogy lehetőség van arra, hogy a személyes adatok munkaviszonnyal összefüggésben történő feldolgozására vonatkozó specifikus előírásokat kollektív megállapodások keretében határozzák meg, |
| --- | --- |

—

a rendelet 82. cikkében egyértelműen kifejezésre kell juttatni, hogy lehetőség van arra, hogy a személyes adatok munkaviszonnyal összefüggésben történő feldolgozására vonatkozó specifikus előírásokat kollektív megállapodások keretében határozzák meg,

| — | a rendeletben biztosítani kell, hogy az utasítási jog ne szenvedjen korlátozást, pl. egy adatkezelő alkalmazása/elbocsátása révén, |
| --- | --- |

—

a rendeletben biztosítani kell, hogy az utasítási jog ne szenvedjen korlátozást, pl. egy adatkezelő alkalmazása/elbocsátása révén,

| — | biztosítani kell, hogy az adatvédelmi szabálysértések szankcionálási hatásköreinél egyértelmű különbséget tegyenek a magánszféra nyereségorientált szervei és egyéb olyan, főképpen a közigazgatás területén tevékenykedő szervek között, amelyek esetében a profitszerzés célja nem ésszerű, hanem inkább politikai ellenőrzőmechanizmusok működnek nagyobb hatékonysággal; |
| --- | --- |

—

biztosítani kell, hogy az adatvédelmi szabálysértések szankcionálási hatásköreinél egyértelmű különbséget tegyenek a magánszféra nyereségorientált szervei és egyéb olyan, főképpen a közigazgatás területén tevékenykedő szervek között, amelyek esetében a profitszerzés célja nem ésszerű, hanem inkább politikai ellenőrzőmechanizmusok működnek nagyobb hatékonysággal;

A demokratikus felelősség erősítése

| 25. | mély aggodalommal állapítja meg, hogy az adatvédelmi jogi követelmények konkretizálása és továbbfejlesztése a rendelet hatálybalépésével olyan eljárásokba kerül át, amelyek – a tagállamok és az Európai Unió jogalkotásától, illetve a nemzeti és európai jogszabályoknak a tagállamok parlament által ellenőrzött közigazgatása által történő végrehajtásától eltérően – nem garantálják sem az átláthatóságot, sem a megfelelő demokratikus legitimációt; |
| --- | --- |

25.

mély aggodalommal állapítja meg, hogy az adatvédelmi jogi követelmények konkretizálása és továbbfejlesztése a rendelet hatálybalépésével olyan eljárásokba kerül át, amelyek – a tagállamok és az Európai Unió jogalkotásától, illetve a nemzeti és európai jogszabályoknak a tagállamok parlament által ellenőrzött közigazgatása által történő végrehajtásától eltérően – nem garantálják sem az átláthatóságot, sem a megfelelő demokratikus legitimációt;

| 26. | ezt az aggodalmat azzal indokolja, hogy a rendelettervezetnek erősen absztrakt szabályozások révén kötelező és ugyanakkor egységesített, szankcionálható kötelezettségeket kell teremtenie egy, a különböző alapjogi álláspontok érvényesítése szempontjából központi jelentőségű területen, amelyre már most is a különböző alkalmazási esetek – a magánjellegű címjegyzéktől a nyilvános lakossági névjegyzéken keresztül a szociális hálózatok vagy a keresőszolgáltatás-üzemeltetők adatbázisaiig – alig átlátható palettája jellemző. A szabványok meghatározottsága, a jogbiztonság és a végrehajthatóság terén felmerülő, szinte elkerülhetetlen hiányosságokat egyrészt számos olyan, felhatalmazáson alapuló jogi aktus kibocsátására való felhatalmazással kell kompenzálni, amely gyakran a szabályozási koncepció lényeges elemeit érinti, amint azt pl. az adatvédelmi alaprendelet 6. cikkének (5) bekezdésében szereplő felhatalmazás is mutatja. Másrészt a független felügyelő hatóságok a klasszikus végrehajtási feladatokon messze túlmenő jogosultságokat kapnak arra, hogy az adatvédelmi rendelet értelmezésére szolgáló általános iránymutatások keretében gyakorlatilag szintén absztrakt és általános szabályozásokat hozzanak. Ennek során emellett az úgynevezett „egységességi mechanizmus” keretében az Európai Bizottság aránytalan beavatkozási jogainak is alá vannak vetve, amelyek megkérdőjelezik az EUMSZ 16. cikk (2) bekezdésének második mondatában biztosított függetlenségüket; |
| --- | --- |

26.

ezt az aggodalmat azzal indokolja, hogy a rendelettervezetnek erősen absztrakt szabályozások révén kötelező és ugyanakkor egységesített, szankcionálható kötelezettségeket kell teremtenie egy, a különböző alapjogi álláspontok érvényesítése szempontjából központi jelentőségű területen, amelyre már most is a különböző alkalmazási esetek – a magánjellegű címjegyzéktől a nyilvános lakossági névjegyzéken keresztül a szociális hálózatok vagy a keresőszolgáltatás-üzemeltetők adatbázisaiig – alig átlátható palettája jellemző. A szabványok meghatározottsága, a jogbiztonság és a végrehajthatóság terén felmerülő, szinte elkerülhetetlen hiányosságokat egyrészt számos olyan, felhatalmazáson alapuló jogi aktus kibocsátására való felhatalmazással kell kompenzálni, amely gyakran a szabályozási koncepció lényeges elemeit érinti, amint azt pl. az adatvédelmi alaprendelet 6. cikkének (5) bekezdésében szereplő felhatalmazás is mutatja. Másrészt a független felügyelő hatóságok a klasszikus végrehajtási feladatokon messze túlmenő jogosultságokat kapnak arra, hogy az adatvédelmi rendelet értelmezésére szolgáló általános iránymutatások keretében gyakorlatilag szintén absztrakt és általános szabályozásokat hozzanak. Ennek során emellett az úgynevezett „egységességi mechanizmus” keretében az Európai Bizottság aránytalan beavatkozási jogainak is alá vannak vetve, amelyek megkérdőjelezik az EUMSZ 16. cikk (2) bekezdésének második mondatában biztosított függetlenségüket;

| 27. | ezért úgy véli, hogy az adatvédelmi felügyelő hatóságok függetlenségének megőrzése érdekében az Európai Bizottság egységességi mechanizmus keretében történő részvételének mechanizmusait, különösen az adatvédelmi alaprendelet 60. cikkében és 62. cikkének (1) a) bekezdésében szereplő hatásköreit alapvetően módosítani kell, csakúgy mint ugyanezen cikkekben a „komoly kétségek” meghatározását, amely az Európai Bizottság fellépésének alapjául szolgál; |
| --- | --- |

27.

ezért úgy véli, hogy az adatvédelmi felügyelő hatóságok függetlenségének megőrzése érdekében az Európai Bizottság egységességi mechanizmus keretében történő részvételének mechanizmusait, különösen az adatvédelmi alaprendelet 60. cikkében és 62. cikkének (1) a) bekezdésében szereplő hatásköreit alapvetően módosítani kell, csakúgy mint ugyanezen cikkekben a „komoly kétségek” meghatározását, amely az Európai Bizottság fellépésének alapjául szolgál;

| 28. | helyénvalónak tartja ezenkívül, hogy a tervezett jogszabály nagyobb döntési szabadságot adjon a tagállamoknak és adott esetben a régióknak, annak érdekében, hogy a belső jog szabályaival összhangban szabályozza az ellenőrző hatóság tagjaira érvényes általános feltételeket annak biztosítására, hogy függetlenül tölthessék be funkciójukat; |
| --- | --- |

28.

helyénvalónak tartja ezenkívül, hogy a tervezett jogszabály nagyobb döntési szabadságot adjon a tagállamoknak és adott esetben a régióknak, annak érdekében, hogy a belső jog szabályaival összhangban szabályozza az ellenőrző hatóság tagjaira érvényes általános feltételeket annak biztosítására, hogy függetlenül tölthessék be funkciójukat;

| 29. | ezenfelül úgy véli, hogy a független felügyelő hatóságok irányítását szolgáló, az Európai Bíróság által is elismert eszközöket pl. jelentések és a jogalkotó szervekkel való más rendszeres konzultációs eljárások formájában erősebben ki kell építeni ahhoz, hogy részvételi jogainak keretében a Parlament és a Tanács, valamint a Régiók Bizottsága is rendszeres áttekintést nyerjen az európai adatvédelmi jog megvalósításáról, és lehetőséget kapjon az annak továbbfejlesztését szolgáló kezdeményezések elindítására. Emellett a meghallgatáshoz való jog alapelvéhez kapcsolódóan a felügyelő hatóságokat és az Európai Adatvédelmi Testületet kiegészítő eljárási szabályokkal arra kell kötelezni, hogy pl. meghallgatási vagy konzultációs eljárások révén a jelentős döntések által, pl. az adatvédelmi alaprendelet 58. cikkének (2) bekezdése értelmében érintett szövetségeket és érdekképviseleteket vonják be az adatvédelmi jogszabályok konkretizálásának és továbbfejlesztésének átlátható folyamatába; |
| --- | --- |

29.

ezenfelül úgy véli, hogy a független felügyelő hatóságok irányítását szolgáló, az Európai Bíróság által is elismert eszközöket pl. jelentések és a jogalkotó szervekkel való más rendszeres konzultációs eljárások formájában erősebben ki kell építeni ahhoz, hogy részvételi jogainak keretében a Parlament és a Tanács, valamint a Régiók Bizottsága is rendszeres áttekintést nyerjen az európai adatvédelmi jog megvalósításáról, és lehetőséget kapjon az annak továbbfejlesztését szolgáló kezdeményezések elindítására. Emellett a meghallgatáshoz való jog alapelvéhez kapcsolódóan a felügyelő hatóságokat és az Európai Adatvédelmi Testületet kiegészítő eljárási szabályokkal arra kell kötelezni, hogy pl. meghallgatási vagy konzultációs eljárások révén a jelentős döntések által, pl. az adatvédelmi alaprendelet 58. cikkének (2) bekezdése értelmében érintett szövetségeket és érdekképviseleteket vonják be az adatvédelmi jogszabályok konkretizálásának és továbbfejlesztésének átlátható folyamatába;

A rendőrségi és igazságügyi területen alkalmazott adatvédelem harmonizálásának határai

| 30. | kétségeinek ad hangot annak kapcsán, hogy a kizárólag tagállamon belüli adatfeldolgozásnak a rendőrségi és igazságügyi területre vonatkozó irányelvjavaslat keretében történő szabályozása is összeegyeztethető-e az Európai Unió jogalkotási hatáskörével, valamint hogy megfelel-e a szubszidiaritás és az arányosság elvének. A terrorizmus, a szervezett bűnözés és a számítógépes bűnözés elleni küzdelem feladatain kívül a rendőrség és a bűnüldözési hatóságok más nagy adatállományokkal is rendelkeznek, amelyeket kizárólag nemzeti szinten dolgoznak fel, és amelyekhez ezért nem szükséges európai szintű adatvédelmi jogi szabályozás. Figyelembe kell venni ezenkívül azt is, hogy az adatvédelmi jog szabályozása közvetlenül visszahat az egyéb rendőrségi és büntetőeljárási jogszabályokra, és ezáltal közvetve ott is harmonizációt kényszerít ki, holott ehhez az Európai Uniónak nincsenek elégséges hatáskörei; |
| --- | --- |

30.

kétségeinek ad hangot annak kapcsán, hogy a kizárólag tagállamon belüli adatfeldolgozásnak a rendőrségi és igazságügyi területre vonatkozó irányelvjavaslat keretében történő szabályozása is összeegyeztethető-e az Európai Unió jogalkotási hatáskörével, valamint hogy megfelel-e a szubszidiaritás és az arányosság elvének. A terrorizmus, a szervezett bűnözés és a számítógépes bűnözés elleni küzdelem feladatain kívül a rendőrség és a bűnüldözési hatóságok más nagy adatállományokkal is rendelkeznek, amelyeket kizárólag nemzeti szinten dolgoznak fel, és amelyekhez ezért nem szükséges európai szintű adatvédelmi jogi szabályozás. Figyelembe kell venni ezenkívül azt is, hogy az adatvédelmi jog szabályozása közvetlenül visszahat az egyéb rendőrségi és büntetőeljárási jogszabályokra, és ezáltal közvetve ott is harmonizációt kényszerít ki, holott ehhez az Európai Uniónak nincsenek elégséges hatáskörei;

| 31. | meglepetésének ad hangot, hogy az európai intézmények, kezdve az Eurojusttal és az Interpollal, nem tartoznak az irányelv hatálya alá; |
| --- | --- |

31.

meglepetésének ad hangot, hogy az európai intézmények, kezdve az Eurojusttal és az Interpollal, nem tartoznak az irányelv hatálya alá;

| 32. | kéri, hogy ezen alapvető fenntartásoktól függetlenül a jogalkotási eljárás további részében vizsgálják meg a következőket:






  — | a kiterjedt naplózási és értesítési kötelezettségek mennyiben vezethetnek a rendőrségi vizsgálati és büntetőeljárások késlekedéséhez, |
| --- | --- | --- |

32.

kéri, hogy ezen alapvető fenntartásoktól függetlenül a jogalkotási eljárás további részében vizsgálják meg a következőket:

—

a kiterjedt naplózási és értesítési kötelezettségek mennyiben vezethetnek a rendőrségi vizsgálati és büntetőeljárások késlekedéséhez,

| — | az irányelv 7. cikkének b), c) és d) rendelkezései összeegyeztethetők-e az 1. cikk (1) bekezdésével, amely az irányelv tárgyát és célkitűzéseit határozza meg, |
| --- | --- |

—

az irányelv 7. cikkének b), c) és d) rendelkezései összeegyeztethetők-e az 1. cikk (1) bekezdésével, amely az irányelv tárgyát és célkitűzéseit határozza meg,

| — | míg a harmadik országokkal folytatott bevált adatmegosztásnak nem szabad szükségtelen korlátozásokat szenvednie, illetve aránytalanul megnehezülnie, megfelelő biztosítékokat kellene alkalmazni az egyedi esetekben történő nemzetközi adattovábbítással kapcsolatos eltérésekre (36. cikk), |
| --- | --- |

—

míg a harmadik országokkal folytatott bevált adatmegosztásnak nem szabad szükségtelen korlátozásokat szenvednie, illetve aránytalanul megnehezülnie, megfelelő biztosítékokat kellene alkalmazni az egyedi esetekben történő nemzetközi adattovábbítással kapcsolatos eltérésekre (36. cikk),

| — | az Európai Bizottságnak szóló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kibocsátására vagy végrehajtási szabályozásra vonatkozó felhatalmazások közül melyeket lehet kiváltani egy konkretizáló szabályozással már a jogi aktus során, vagy megfelelő tagállami bevezető rendelkezés révén? |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságnak szóló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kibocsátására vagy végrehajtási szabályozásra vonatkozó felhatalmazások közül melyeket lehet kiváltani egy konkretizáló szabályozással már a jogi aktus során, vagy megfelelő tagállami bevezető rendelkezés révén?

| 33. | fenntartja magának a jogot, hogy amint a jogalkotási folyamat további részében az Európai Unió Tanácsának és az Európai Parlamentnek a felvetett kérdésekkel kapcsolatos álláspontja ismertté válik, előterjesszen egy elsősorban konkrét módosítási javaslatokat tartalmazó további véleményt. |
| --- | --- |

33.

fenntartja magának a jogot, hogy amint a jogalkotási folyamat további részében az Európai Unió Tanácsának és az Európai Parlamentnek a felvetett kérdésekkel kapcsolatos álláspontja ismertté válik, előterjesszen egy elsősorban konkrét módosítási javaslatokat tartalmazó további véleményt.

II.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1.   módosítás

36. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A 34. és 35. cikktől eltérve, a tagállamok előírják, hogy a személyes adatok harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére csak azzal a feltétellel továbbíthatók, ha az adattovábbítás: | A 34. és 35. cikktől eltérve, a tagállamok előírják, hogy a személyes adatok harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére csak azzal a feltétellel továbbíthatók, ha az adattovábbítás: |
| a) | az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez szükséges; vagy |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A 34. és 35. cikktől eltérve, a tagállamok előírják, hogy a személyes adatok harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére csak azzal a feltétellel továbbíthatók, ha az adattovábbítás:

A 34. és 35. cikktől eltérve, a tagállamok előírják, hogy a személyes adatok harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére csak azzal a feltétellel továbbíthatók, ha az adattovábbítás:

a)

az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez szükséges; vagy

| a) | az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez szükséges; vagy |
| --- | --- |

a)

az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez szükséges; vagy

| b) | az érintett jogos érdekeinek biztosításához szükséges, és amennyiben a személyes adatokat továbbító tagállam joga így rendelkezik; vagy |
| --- | --- |

b)

az érintett jogos érdekeinek biztosításához szükséges, és amennyiben a személyes adatokat továbbító tagállam joga így rendelkezik; vagy

| b) | az érintett jogos érdekeinek biztosításához szükséges, és amennyiben a személyes adatokat továbbító tagállam joga így rendelkezik; vagy |
| --- | --- |

b)

az érintett jogos érdekeinek biztosításához szükséges, és amennyiben a személyes adatokat továbbító tagállam joga így rendelkezik; vagy

| c) | valamely tagállam vagy harmadik ország közbiztonságát közvetlenül és komolyan fenyegető veszély elhárítása érdekében szükséges; vagy |
| --- | --- |

c)

valamely tagállam vagy harmadik ország közbiztonságát közvetlenül és komolyan fenyegető veszély elhárítása érdekében szükséges; vagy

| (c) | valamely tagállam vagy harmadik ország közbiztonságát közvetlenül és komolyan fenyegető veszély elhárítása érdekében szükséges; vagy |
| --- | --- |

(c)

valamely tagállam vagy harmadik ország közbiztonságát közvetlenül és komolyan fenyegető veszély elhárítása érdekében szükséges; vagy

| d) | az adattovábbítás egyedi esetben bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása, vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtása; vagy |
| --- | --- |

d)

az adattovábbítás egyedi esetben bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása, vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtása; vagy

| d) | az adattovábbítás egyedi esetben bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása, vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtása; vagy |
| --- | --- |

d)

az adattovábbítás egyedi esetben bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása, vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtása; vagy

| e) | az adattovábbítás egyedi esetben, adott bűncselekmény megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez, büntetőeljárás lefolytatásához vagy adott büntetőjogi szankciók végrehajtásához kapcsolódó jogi követelések megállapítása, érvényesítése vagy védelme miatt szükséges. |
| --- | --- |

e)

az adattovábbítás egyedi esetben, adott bűncselekmény megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez, büntetőeljárás lefolytatásához vagy adott büntetőjogi szankciók végrehajtásához kapcsolódó jogi követelések megállapítása, érvényesítése vagy védelme miatt szükséges.

| e) | az adattovábbítás egyedi esetben, adott bűncselekmény megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez, büntetőeljárás lefolytatásához vagy adott büntetőjogi szankciók végrehajtásához kapcsolódó jogi követelések megállapítása, érvényesítése vagy védelme miatt szükséges. |
| --- | --- |

e)

az adattovábbítás egyedi esetben, adott bűncselekmény megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez, büntetőeljárás lefolytatásához vagy adott büntetőjogi szankciók végrehajtásához kapcsolódó jogi követelések megállapítása, érvényesítése vagy védelme miatt szükséges.

Indokolás

A „szükséges” kifejezés túlságosan is homályos, teret engedve az eltérések nem korlátozó jellegű alkalmazásának, ez pedig ellentmond a szóban forgó cikk szellemének.

2.   módosítás

86. cikk (6) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Indokolás

Az Európai Bizottság Európai Adatvédelmi Testülettel való, a felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusokra vonatkozó konzultációs kötelezettségének szövegbe való felvétele kulcsfontosságú biztosítékot teremt.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 10-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/134 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/134

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A legális gazdaság védelmével kapcsolatos csomag

2012/C 391/14

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | üdvözli az Európai Bizottság javaslatait, melyek koherens módon fogják össze a normatív intézkedéseket és a megvalósítandó stratégiákat a legális gazdaság hatékony és gyors védelmének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

—

üdvözli az Európai Bizottság javaslatait, melyek koherens módon fogják össze a normatív intézkedéseket és a megvalósítandó stratégiákat a legális gazdaság hatékony és gyors védelmének biztosítása érdekében;

| — | egyetért az Európai Bizottság kezdeményezéseivel, melyek az összeférhetetlenség, a részrehajlás és a korrupció káros gyakorlatainak megelőzését célozzák az olyan magatartásformák sérelmezésével, amelyeket még mindig nem szankcionál minden tagállam, és amelyek akadályozzák a közbeszerzésekhez való szabad hozzáférést; |
| --- | --- |

—

egyetért az Európai Bizottság kezdeményezéseivel, melyek az összeférhetetlenség, a részrehajlás és a korrupció káros gyakorlatainak megelőzését célozzák az olyan magatartásformák sérelmezésével, amelyeket még mindig nem szankcionál minden tagállam, és amelyek akadályozzák a közbeszerzésekhez való szabad hozzáférést;

| — | támogatja, hogy a 2013-tól kétévente megjelenő jövőbeli uniós antikorrupciós jelentés révén új értékelési mechanizmus kerüljön alkalmazásra; |
| --- | --- |

—

támogatja, hogy a 2013-tól kétévente megjelenő jövőbeli uniós antikorrupciós jelentés révén új értékelési mechanizmus kerüljön alkalmazásra;

| — | pozitívan értékeli a bűncselekményekből származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló irányelvjavaslatot, mivel ezek a globális gazdaság védelmének nélkülözhetetlen eszközeit jelentik annak igazolására, hogy a „bűnözés nem kifizetődő” és az „ebül szerzett jószág ebül vész el”; |
| --- | --- |

—

pozitívan értékeli a bűncselekményekből származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló irányelvjavaslatot, mivel ezek a globális gazdaság védelmének nélkülözhetetlen eszközeit jelentik annak igazolására, hogy a „bűnözés nem kifizetődő” és az „ebül szerzett jószág ebül vész el”;

| — | egyetért a stockholmi program logikájával, mely szerint érdemesebb kötelezővé tenni az EUMSZ 83. cikke értelmében vett minimumszabályokat (ideértve a kiterjesztett és értékelkobzást, harmadik felektől való elkobzást és a bírósági ítélet nélkül történő elkobzást), semmint megpróbálni javítani az Unió jelenlegi rendelkezésein, melyek nem bírnak tényleges kényszerítő erővel; |
| --- | --- |

—

egyetért a stockholmi program logikájával, mely szerint érdemesebb kötelezővé tenni az EUMSZ 83. cikke értelmében vett minimumszabályokat (ideértve a kiterjesztett és értékelkobzást, harmadik felektől való elkobzást és a bírósági ítélet nélkül történő elkobzást), semmint megpróbálni javítani az Unió jelenlegi rendelkezésein, melyek nem bírnak tényleges kényszerítő erővel;

| — | azt kéri a tagállamoktól, hogy irányozzák elő, hogy a szervezett bűnözésből származó, lefoglalt értékek egy része (a jogos visszaszolgáltatási igények kielégítése után) kerüljön vissza a helyi és/vagy regionális önkormányzatokhoz, mivel ők a területek társadalmi rendjét bizonytalanná tévő bűnszövetkezetek első számú áldozatai. Ők vannak továbbá a legjobb helyzetben ahhoz, hogy helyi szinten cselekedjenek a bűnözés mélyebb okainak megszüntetése érdekében. Lényegében arról van itt szó, hogy az állami hatóságok tevékenységei pozitív módon érvényesüljenek és olyan, kedvező rendszer jöjjön létre, amely egyesíti a képviselőket, a civil társadalmat és a családokat; |
| --- | --- |

—

azt kéri a tagállamoktól, hogy irányozzák elő, hogy a szervezett bűnözésből származó, lefoglalt értékek egy része (a jogos visszaszolgáltatási igények kielégítése után) kerüljön vissza a helyi és/vagy regionális önkormányzatokhoz, mivel ők a területek társadalmi rendjét bizonytalanná tévő bűnszövetkezetek első számú áldozatai. Ők vannak továbbá a legjobb helyzetben ahhoz, hogy helyi szinten cselekedjenek a bűnözés mélyebb okainak megszüntetése érdekében. Lényegében arról van itt szó, hogy az állami hatóságok tevékenységei pozitív módon érvényesüljenek és olyan, kedvező rendszer jöjjön létre, amely egyesíti a képviselőket, a civil társadalmat és a családokat;

| — | arra ösztönzi a helyi képviselőket, hogy mandátumuk kezdetén írják alá az „Obliprivatum, publicacurate” („Felejtse el a magánügyeket, foglalkozzon a közügyekkel”) című magatartási kódexet, amely segít a polgárok és a vezetőik közötti bizalmi viszony kialakításában és fenntartásában; |
| --- | --- |

—

arra ösztönzi a helyi képviselőket, hogy mandátumuk kezdetén írják alá az „Obliprivatum, publicacurate” („Felejtse el a magánügyeket, foglalkozzon a közügyekkel”) című magatartási kódexet, amely segít a polgárok és a vezetőik közötti bizalmi viszony kialakításában és fenntartásában;

| — | arra ösztönzi a képviselőket, hogy nyújtsanak be vagyonnyilatkozatot valamely független közhatóságnak, amelyben feltüntetik magántulajdonukat, illetve kereskedelmi és üzleti kapcsolataikat. |
| --- | --- |

—

arra ösztönzi a képviselőket, hogy nyújtsanak be vagyonnyilatkozatot valamely független közhatóságnak, amelyben feltüntetik magántulajdonukat, illetve kereskedelmi és üzleti kapcsolataikat.

| Főelőadó | Christophe ROUILLON (FR/PES), Coulaines polgármestere |
| --- | --- |
| Referenciaszövegek | Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a bűncselekményekből származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról
  COM(2012) 85 final
  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek a büntetőjog és igazgatási vizsgálatok által biztosított védelméről: Integrált politika az adófizetők pénzének megóvására
  COM(2011) 293 final
  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A korrupció elleni uniós küzdelem
  COM(2011) 308 final
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről
  COM(2012) 363 final |

Főelőadó

Christophe ROUILLON (FR/PES), Coulaines polgármestere

Referenciaszövegek

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a bűncselekményekből származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról

COM(2012) 85 final

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek a büntetőjog és igazgatási vizsgálatok által biztosított védelméről: Integrált politika az adófizetők pénzének megóvására

COM(2011) 293 final

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A korrupció elleni uniós küzdelem

COM(2011) 308 final

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről

COM(2012) 363 final

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

| 1. | megállapítja, hogy a korrupció, a szervezett bűnözés és a csalás súlyos gond az Európai Unió számára. Ezek a gyakorlatok évi 120 milliárd euró veszteséget okoznak, ami a Transparency International NGO szerint az EU GDP-jének 1 %-át teszi ki. Az illegális gazdaság tovább növeli az államháztartás hiányát, fékezi a kormányzatok válsággal szembeni fellépését, csökkenti a beruházási szintet, előmozdítja a tőkekiáramlást és megrendíti a polgároknak a képviselőikbe és az intézményekbe vetett bizalmát; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a korrupció, a szervezett bűnözés és a csalás súlyos gond az Európai Unió számára. Ezek a gyakorlatok évi 120 milliárd euró veszteséget okoznak, ami a Transparency International NGO szerint az EU GDP-jének 1 %-át teszi ki. Az illegális gazdaság tovább növeli az államháztartás hiányát, fékezi a kormányzatok válsággal szembeni fellépését, csökkenti a beruházási szintet, előmozdítja a tőkekiáramlást és megrendíti a polgároknak a képviselőikbe és az intézményekbe vetett bizalmát;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés lehetővé tette az EU számára, hogy az Eurojust feladatainak meghatározása révén több eszközzel rendelkezzen a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemben, illetve létrehozza az Európai Ügyészséget (az EUMSZ 85. és 86. cikke), emellett pedig rendelkezéseket tartalmaz a csalás elleni küzdelemmel és valamennyi, az EU pénzügyi érdekeire nézve sérelmes illegális tevékenységgel kapcsolatban (az EUMSZ 310. cikkének (6) bekezdése és 325. cikke); |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés lehetővé tette az EU számára, hogy az Eurojust feladatainak meghatározása révén több eszközzel rendelkezzen a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemben, illetve létrehozza az Európai Ügyészséget (az EUMSZ 85. és 86. cikke), emellett pedig rendelkezéseket tartalmaz a csalás elleni küzdelemmel és valamennyi, az EU pénzügyi érdekeire nézve sérelmes illegális tevékenységgel kapcsolatban (az EUMSZ 310. cikkének (6) bekezdése és 325. cikke);

| 3. | rámutat arra, hogy az Eurobarométer kutatása alapján az európaiak 75 %-a szerint a korrupció súlyos problémát jelent a tagállamok számára; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy az Eurobarométer kutatása alapján az európaiak 75 %-a szerint a korrupció súlyos problémát jelent a tagállamok számára;

| 4. | megállapítja, hogy a bűncselekményekből származó jövedelmek elkobzását és befagyasztását hatékony eszközöknek ismerték el a szervezett bűnözés súlyos formái elleni küzdelemben, illetve stratégiai prioritás rangjára emelték uniós szinten; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a bűncselekményekből származó jövedelmek elkobzását és befagyasztását hatékony eszközöknek ismerték el a szervezett bűnözés súlyos formái elleni küzdelemben, illetve stratégiai prioritás rangjára emelték uniós szinten;

| 5. | úgy ítéli meg, hogy az Unió érdekeinek védelme érdekében javítani kell az európai szociális alapokkal, a területi kohézióval vagy a közös agrárpolitikával kapcsolatban odaítélt támogatások felhasználásának ellenőrzését; a csalások megkérdőjelezhetik ezeknek a területek javára működő integrált európai politikáknak a legitimitását; |
| --- | --- |

5.

úgy ítéli meg, hogy az Unió érdekeinek védelme érdekében javítani kell az európai szociális alapokkal, a területi kohézióval vagy a közös agrárpolitikával kapcsolatban odaítélt támogatások felhasználásának ellenőrzését; a csalások megkérdőjelezhetik ezeknek a területek javára működő integrált európai politikáknak a legitimitását;

| 6. | hangsúlyozza, hogy helyi szinten a szervezett bűnözés a területi önkormányzatok döntéshozóit célozza a közbeszerzések és a közszolgáltatási koncessziók odaítélésével, illetve az építési engedélyek és a kereskedelmi engedélyezések megadásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy helyi szinten a szervezett bűnözés a területi önkormányzatok döntéshozóit célozza a közbeszerzések és a közszolgáltatási koncessziók odaítélésével, illetve az építési engedélyek és a kereskedelmi engedélyezések megadásával kapcsolatban;

| 7. | megállapítja, hogy a szervezett bűnözés tevékenységei, mint a kábítószer-kereskedelem és az emberkereskedelem tartósan veszélyeztetik a közrendet, a közegészségügyet és a társadalmi kohéziót; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy a szervezett bűnözés tevékenységei, mint a kábítószer-kereskedelem és az emberkereskedelem tartósan veszélyeztetik a közrendet, a közegészségügyet és a társadalmi kohéziót;

| 8. | emlékeztet arra, hogy az európai adózás látszólag legális és néha igen innovatív alkalmazása révén – ahogyan az a szén-dioxid-adó esetében is történt – a szervezett bűnözés kifosztja és gyengíti az Unió tagállamait, illetve területi önkormányzatait is; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy az európai adózás látszólag legális és néha igen innovatív alkalmazása révén – ahogyan az a szén-dioxid-adó esetében is történt – a szervezett bűnözés kifosztja és gyengíti az Unió tagállamait, illetve területi önkormányzatait is;

| 9. | kiemeli, hogy a sport terén megmutatkozó korrupció (fogadási csalások, vesztegetés a nagyobb versenyek helyszínének kiválasztásakor, csúszópénz a játékosok átigazolásakor stb.) különös aggodalomra ad okot, mivel sérti az amatőr sportolók és önkéntes társulások milliói által vallott humanista értékeket; |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy a sport terén megmutatkozó korrupció (fogadási csalások, vesztegetés a nagyobb versenyek helyszínének kiválasztásakor, csúszópénz a játékosok átigazolásakor stb.) különös aggodalomra ad okot, mivel sérti az amatőr sportolók és önkéntes társulások milliói által vallott humanista értékeket;

| 10. | úgy ítéli meg, hogy a helyi önkormányzatok a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló politikák végrehajtása révén, a szubszidiaritási elv alkalmazásának köszönhetően kulcsfontosságú szerepet játszanak a legális gazdaság védelmében. |
| --- | --- |

10.

úgy ítéli meg, hogy a helyi önkormányzatok a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló politikák végrehajtása révén, a szubszidiaritási elv alkalmazásának köszönhetően kulcsfontosságú szerepet játszanak a legális gazdaság védelmében.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 11. | felhívja a figyelmet a hatályos európai uniós jogszabályok hiányosságaira a csalás és a korrupció elleni küzdelemmel, valamint a bűncselekményekből származó vagyon elkobzásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

11.

felhívja a figyelmet a hatályos európai uniós jogszabályok hiányosságaira a csalás és a korrupció elleni küzdelemmel, valamint a bűncselekményekből származó vagyon elkobzásával kapcsolatban;

A csalás elleni küzdelem terén

| 12. | tudomásul veszi, hogy Unió pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 1995. évi egyezmény végrehajtását (COM(2008) 77) vizsgáló második jelentésében az Európai Bizottság arra a megállapításra jut, hogy csupán öt tagállam hozta meg a „kielégítő” végrehajtáshoz szükséges „valamennyi” intézkedést; |
| --- | --- |

12.

tudomásul veszi, hogy Unió pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 1995. évi egyezmény végrehajtását (COM(2008) 77) vizsgáló második jelentésében az Európai Bizottság arra a megállapításra jut, hogy csupán öt tagállam hozta meg a „kielégítő” végrehajtáshoz szükséges „valamennyi” intézkedést;

A korrupció elleni küzdelem terén

| 13. | sajnálja, hogy még mindig nem ültették át a magánszektorbeli aktív és passzív korrupció elleni küzdelemről szóló 2003/568/IB kerethatározatot, amely szabályozza a jogi személyek felelősségét; |
| --- | --- |

13.

sajnálja, hogy még mindig nem ültették át a magánszektorbeli aktív és passzív korrupció elleni küzdelemről szóló 2003/568/IB kerethatározatot, amely szabályozza a jogi személyek felelősségét;

| 14. | sajnálatát fejezi ki továbbá amiatt, hogy egyes tagállamok még mindig nem ratifikálták az Európa Tanács, az ENSZ vagy az OECD nemzetközi büntetőjogi egyezményeit; |
| --- | --- |

14.

sajnálatát fejezi ki továbbá amiatt, hogy egyes tagállamok még mindig nem ratifikálták az Európa Tanács, az ENSZ vagy az OECD nemzetközi büntetőjogi egyezményeit;

A bűncselekményekből származó vagyon befagyasztása és elkobzása terén

| 15. | megállapítja az e téren hozott öt kerethatározat átültetésének hiányosságait:






  — | a 2005/212/IB kerethatározatot, mely lehetővé teszi a megfelelő értékű és kiterjesztett elkobzást, csupán részlegesen fogadta el a tagállamok többsége; |
| --- | --- | --- |

15.

megállapítja az e téren hozott öt kerethatározat átültetésének hiányosságait:

—

a 2005/212/IB kerethatározatot, mely lehetővé teszi a megfelelő értékű és kiterjesztett elkobzást, csupán részlegesen fogadta el a tagállamok többsége;

| — | jóllehet a 2003/577/IB kerethatározat kimondja a befagyasztást elrendelő határozatok kölcsönös elismerésének elvét, az Európai Bizottság csalódottságának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy rendkívül kevés információval rendelkezik az alkalmazást illetően; |
| --- | --- |

—

jóllehet a 2003/577/IB kerethatározat kimondja a befagyasztást elrendelő határozatok kölcsönös elismerésének elvét, az Európai Bizottság csalódottságának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy rendkívül kevés információval rendelkezik az alkalmazást illetően;

| — | a 2006/783/IB kerethatározat, amely előírja a vagyonelkobzást elrendelő határozatok kölcsönös elismerését, nem vette figyelembe a 2005/212/IB kerethatározat által bevezetett fakultatív szabályokat a kiterjesztett elkobzással kapcsolatban. Ezen túlmenően a 2006/783/IB kerethatározat csupán büntetőeljárás keretében hozott elkobzási határozatokra vonatkozik és a polgári peres elkobzásokra nem, jóllehet azok alkalmazása egyre gyakoribb; |
| --- | --- |

—

a 2006/783/IB kerethatározat, amely előírja a vagyonelkobzást elrendelő határozatok kölcsönös elismerését, nem vette figyelembe a 2005/212/IB kerethatározat által bevezetett fakultatív szabályokat a kiterjesztett elkobzással kapcsolatban. Ezen túlmenően a 2006/783/IB kerethatározat csupán büntetőeljárás keretében hozott elkobzási határozatokra vonatkozik és a polgári peres elkobzásokra nem, jóllehet azok alkalmazása egyre gyakoribb;

| — | nem minden tagállam hajtotta végre a Tanács 2007/845/IB határozatát a vagyon-visszaszerzési hivatalok közötti együttműködésről, mely kötelezi a tagállamokat ezen hivatalok létrehozására a közöttük való együttműködés biztosítása és a bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásának megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

—

nem minden tagállam hajtotta végre a Tanács 2007/845/IB határozatát a vagyon-visszaszerzési hivatalok közötti együttműködésről, mely kötelezi a tagállamokat ezen hivatalok létrehozására a közöttük való együttműködés biztosítása és a bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásának megkönnyítése érdekében.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 16. | üdvözli az Európai Bizottság javaslatait, melyek koherens módon fogják össze a normatív intézkedéseket és a megvalósítandó stratégiákat a legális gazdaság hatékony és gyors védelmének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

16.

üdvözli az Európai Bizottság javaslatait, melyek koherens módon fogják össze a normatív intézkedéseket és a megvalósítandó stratégiákat a legális gazdaság hatékony és gyors védelmének biztosítása érdekében;

| 17. | emlékeztet arra, hogy az ezzel kapcsolatos szabályozó tevékenység jogalapját az EUMSZ 82. és 83. cikke, 310. cikkének (6) bekezdése és 325. cikke képezi; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy az ezzel kapcsolatos szabályozó tevékenység jogalapját az EUMSZ 82. és 83. cikke, 310. cikkének (6) bekezdése és 325. cikke képezi;

| 18. | nagy jelentőséget tulajdonít az uniós közpénzek csalással és szabálytalan felhasználással szembeni védelmének, egyúttal azonban hangsúlyozza azt is, hogy a szubszidiaritás és a hatékonyság szempontjából az Unió büntetőjogi jogszabályai csak annyiban ésszerűek, amennyiben a tagállamok bűnüldözési gyakorlatában konkrétan megállapított hiányosságokat kezelni képesek; |
| --- | --- |

18.

nagy jelentőséget tulajdonít az uniós közpénzek csalással és szabálytalan felhasználással szembeni védelmének, egyúttal azonban hangsúlyozza azt is, hogy a szubszidiaritás és a hatékonyság szempontjából az Unió büntetőjogi jogszabályai csak annyiban ésszerűek, amennyiben a tagállamok bűnüldözési gyakorlatában konkrétan megállapított hiányosságokat kezelni képesek;

| 19. | egyetért az olyan alapbűncselekmények közösségi szintű meghatározásával, mint a csalás és a közpénzek szabálytalan felhasználása; |
| --- | --- |

19.

egyetért az olyan alapbűncselekmények közösségi szintű meghatározásával, mint a csalás és a közpénzek szabálytalan felhasználása;

| 20. | egyetért az Európai Bizottság kezdeményezéseivel, melyek az összeférhetetlenség, a részrehajlás és a korrupció káros gyakorlatainak megelőzését célozzák az olyan magatartásformák sérelmezésével, amelyeket még mindig nem szankcionál minden tagállam, és amelyek akadályozzák a közbeszerzésekhez való szabad hozzáférést; (1) |
| --- | --- |

20.

egyetért az Európai Bizottság kezdeményezéseivel, melyek az összeférhetetlenség, a részrehajlás és a korrupció káros gyakorlatainak megelőzését célozzák az olyan magatartásformák sérelmezésével, amelyeket még mindig nem szankcionál minden tagállam, és amelyek akadályozzák a közbeszerzésekhez való szabad hozzáférést; (1)

| 21. | üdvözli az adófizetők pénzének megóvására irányuló OLAF-reform irányvonalait:






  — | a de minimis szabály követése segíti majd az OLAF-ot abban, hogy kiemelten kezelje a súlyos csalásokra vonatkozó vizsgálatokat; |
| --- | --- | --- |

21.

üdvözli az adófizetők pénzének megóvására irányuló OLAF-reform irányvonalait:

—

a de minimis szabály követése segíti majd az OLAF-ot abban, hogy kiemelten kezelje a súlyos csalásokra vonatkozó vizsgálatokat;

| — | az igazgatási vizsgálatok nyomon követésének kötelezettsége, mely azt jelenti, hogy a tagállamokra, amelyek eddig nem voltak kötelesek az OLAF vizsgálatait nyomon követni, ezentúl legalább tájékoztatási kötelezettség hárul az ügyiratok sorsának nyomon követésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

az igazgatási vizsgálatok nyomon követésének kötelezettsége, mely azt jelenti, hogy a tagállamokra, amelyek eddig nem voltak kötelesek az OLAF vizsgálatait nyomon követni, ezentúl legalább tájékoztatási kötelezettség hárul az ügyiratok sorsának nyomon követésével kapcsolatban;

| 22. | teljes mértékben elégedett azzal, hogy politikai lendületet kapott a korrupció elleni küzdelem az Unióban, valamint az Európai Bizottság ezzel kapcsolatos átfogó globális megközelítésével; |
| --- | --- |

22.

teljes mértékben elégedett azzal, hogy politikai lendületet kapott a korrupció elleni küzdelem az Unióban, valamint az Európai Bizottság ezzel kapcsolatos átfogó globális megközelítésével;

| 23. | támogatja, hogy a 2013-tól kétévente megjelenő jövőbeli uniós antikorrupciós jelentés révén új értékelési mechanizmus kerüljön alkalmazásra; |
| --- | --- |

23.

támogatja, hogy a 2013-tól kétévente megjelenő jövőbeli uniós antikorrupciós jelentés révén új értékelési mechanizmus kerüljön alkalmazásra;

| 24. | támogatja azt az európai bizottsági javaslatot, hogy igazodni kell az olyan meglévő mechanizmusokhoz, mint amilyenek az OECD-é vagy az Európa Tanácsé; |
| --- | --- |

24.

támogatja azt az európai bizottsági javaslatot, hogy igazodni kell az olyan meglévő mechanizmusokhoz, mint amilyenek az OECD-é vagy az Európa Tanácsé;

| 25. | felhívja azonban az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy mielőbb le kell vonni a tanulságokat ebből az államok kölcsönös bizalmán alapuló átfogó mechanizmusból, és emlékeztet rá, hogy a megfelelő gyakorlatok előírásához elengedhetetlen a szabályozás az EUMSZ 83. cikke értelmében; |
| --- | --- |

25.

felhívja azonban az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy mielőbb le kell vonni a tanulságokat ebből az államok kölcsönös bizalmán alapuló átfogó mechanizmusból, és emlékeztet rá, hogy a megfelelő gyakorlatok előírásához elengedhetetlen a szabályozás az EUMSZ 83. cikke értelmében;

| 26. | teljes mértékben elégedett az Európai Bizottság átfogó megközelítésével, mely az európai uniós vállalkozások számviteli és könyvvizsgálati előírásait is magában foglalja. |
| --- | --- |

26.

teljes mértékben elégedett az Európai Bizottság átfogó megközelítésével, mely az európai uniós vállalkozások számviteli és könyvvizsgálati előírásait is magában foglalja.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 27. | pozitívan értékeli a bűncselekményekből származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló irányelvjavaslatot, mivel ezek a globális gazdaság védelmének nélkülözhetetlen eszközeit jelentik annak igazolására, hogy a „bűnözés nem kifizetődő” és az „ebül szerzett jószág ebül vész el”; |
| --- | --- |

27.

pozitívan értékeli a bűncselekményekből származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló irányelvjavaslatot, mivel ezek a globális gazdaság védelmének nélkülözhetetlen eszközeit jelentik annak igazolására, hogy a „bűnözés nem kifizetődő” és az „ebül szerzett jószág ebül vész el”;

| 28. | egyetért a stockholmi program logikájával, mely szerint érdemesebb kötelezővé tenni az EUMSZ 83. cikke értelmében vett minimumszabályokat (ideértve a kiterjesztett és értékelkobzást, harmadik felektől való elkobzást és a bírósági ítélet nélkül történő elkobzást), semmint megpróbálni javítani az Unió jelenlegi rendelkezésein, melyek nem bírnak tényleges kényszerítő erővel; |
| --- | --- |

28.

egyetért a stockholmi program logikájával, mely szerint érdemesebb kötelezővé tenni az EUMSZ 83. cikke értelmében vett minimumszabályokat (ideértve a kiterjesztett és értékelkobzást, harmadik felektől való elkobzást és a bírósági ítélet nélkül történő elkobzást), semmint megpróbálni javítani az Unió jelenlegi rendelkezésein, melyek nem bírnak tényleges kényszerítő erővel;

| 29. | támogatja az irányelvjavaslatot, amennyiben az átveszi az elkövetési eszközök és a bűncselekményből származó jövedelmek elkobzásával, továbbá a bűncselekményből származó jövedelemmel azonos értékű vagyon elkobzásával kapcsolatban a korábbi kerethatározatokban már meghatározott rendelkezéseket és jogi fogalmakat; |
| --- | --- |

29.

támogatja az irányelvjavaslatot, amennyiben az átveszi az elkövetési eszközök és a bűncselekményből származó jövedelmek elkobzásával, továbbá a bűncselekményből származó jövedelemmel azonos értékű vagyon elkobzásával kapcsolatban a korábbi kerethatározatokban már meghatározott rendelkezéseket és jogi fogalmakat;

| 30. | üdvözli továbbá, hogy olyan rendelkezéseket vezet be, amelyek lehetővé teszik a bűncselekményből származó jövedelem fogalmának rendkívül széles körű értelmezését (a jövedelmek vagyon vagy jog formájában történő átalakításának fogalma révén), illetve a vagyoni eszközök ideiglenes elkobzását a határozat meghozatalához szükséges időre; |
| --- | --- |

30.

üdvözli továbbá, hogy olyan rendelkezéseket vezet be, amelyek lehetővé teszik a bűncselekményből származó jövedelem fogalmának rendkívül széles körű értelmezését (a jövedelmek vagyon vagy jog formájában történő átalakításának fogalma révén), illetve a vagyoni eszközök ideiglenes elkobzását a határozat meghozatalához szükséges időre;

| 31. | ami a kiterjesztett elkobzást illeti
  , bár az RB helyesli a tagállamok számára a 2005. évi kerethatározatban biztosított lehetőségeknek az eltörlését, és úgy ítéli meg, hogy ezáltal javulnak a kiterjesztett elkobzásra vonatkozó jelenlegi rendelkezések, kívánatosnak tartja a túl pontatlan 4. cikk (1) bekezdésének tökéletesítését. A kiterjesztett elkobzás azt jelenti, hogy a bűncselekményből származó közvetlen jövedelmen túli vagyoni eszközök is elkobozhatók, mivel a törvény kapcsolatot feltételez a bűncselekmény és az elkobzandó tulajdon vagy jogok között. Az RB javasolja, hogy azokat a „konkrét tényeket”, amelyek alapján a bíróság meghozza határozatát, szemléltesse például a vagyon értéke és a legális jövedelem közötti aránytalanság. A „konkrét tények” ezen leggyakoribb példájának megvan továbbá az az előnye, hogy hangsúlyozza, hogy az érintett személy feladata annak bizonyítása, hogy azok a javak és jogok, amelyek nem közvetlenül a bűncselekményből származnak, de felmerül az elkobzásuk, más legális jövedelemforrásból származnak; |
| --- | --- |

31.

ami a kiterjesztett elkobzást illeti
  , bár az RB helyesli a tagállamok számára a 2005. évi kerethatározatban biztosított lehetőségeknek az eltörlését, és úgy ítéli meg, hogy ezáltal javulnak a kiterjesztett elkobzásra vonatkozó jelenlegi rendelkezések, kívánatosnak tartja a túl pontatlan 4. cikk (1) bekezdésének tökéletesítését. A kiterjesztett elkobzás azt jelenti, hogy a bűncselekményből származó közvetlen jövedelmen túli vagyoni eszközök is elkobozhatók, mivel a törvény kapcsolatot feltételez a bűncselekmény és az elkobzandó tulajdon vagy jogok között. Az RB javasolja, hogy azokat a „konkrét tényeket”, amelyek alapján a bíróság meghozza határozatát, szemléltesse például a vagyon értéke és a legális jövedelem közötti aránytalanság. A „konkrét tények” ezen leggyakoribb példájának megvan továbbá az az előnye, hogy hangsúlyozza, hogy az érintett személy feladata annak bizonyítása, hogy azok a javak és jogok, amelyek nem közvetlenül a bűncselekményből származnak, de felmerül az elkobzásuk, más legális jövedelemforrásból származnak;

| 32. | üdvözli
  a harmadik féltől történő elkobzás
  lehetőségét; ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy a bűnözőknek soha nincs a nevükön tulajdon vagy jog, és a harmadik fél – akinek az a szerepe, hogy leplezze vagy forgalomba hozza a vagyoni eszközöket – igen gyakran jogi személy, a szervezett bűnözés pedig régóta rendkívül kifinomult jogi technikákat alkalmaz az elkobzás elkerülésére. Ezért az RB határozottan ajánlja a jogi személyek büntetőjogi felelőssége elvének kiterjesztését és a „tényleges haszonélvező” fogalmának bevezetését; |
| --- | --- |

32.

üdvözli
  a harmadik féltől történő elkobzás
  lehetőségét; ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy a bűnözőknek soha nincs a nevükön tulajdon vagy jog, és a harmadik fél – akinek az a szerepe, hogy leplezze vagy forgalomba hozza a vagyoni eszközöket – igen gyakran jogi személy, a szervezett bűnözés pedig régóta rendkívül kifinomult jogi technikákat alkalmaz az elkobzás elkerülésére. Ezért az RB határozottan ajánlja a jogi személyek büntetőjogi felelőssége elvének kiterjesztését és a „tényleges haszonélvező” fogalmának bevezetését;

| 33. | azt is javasolja, hogy jelen javaslatba illesszék be azon megfontolás lehetőségét, hogy a harmadik fél valódi tulajdonosként és/vagy egyetlen gazdasági kedvezményezettként léphet fel. Bizonyítékként a következő tényállások szolgálhatnak: jogi személy jogi vagy tényleges irányítása személyes célból, ingatlan finanszírozása, ingatlan rendelkezésre bocsátása pénzügyi ellentételezés nélkül stb. Ez a koncepció, amely például jól ismert Luxemburgban, lehetővé teszi a vállalkozás valódi jogtulajdonosának azonosítását, így ennek megfelelően kiegészíti a jogi személyek felelősségének elvét; |
| --- | --- |

33.

azt is javasolja, hogy jelen javaslatba illesszék be azon megfontolás lehetőségét, hogy a harmadik fél valódi tulajdonosként és/vagy egyetlen gazdasági kedvezményezettként léphet fel. Bizonyítékként a következő tényállások szolgálhatnak: jogi személy jogi vagy tényleges irányítása személyes célból, ingatlan finanszírozása, ingatlan rendelkezésre bocsátása pénzügyi ellentételezés nélkül stb. Ez a koncepció, amely például jól ismert Luxemburgban, lehetővé teszi a vállalkozás valódi jogtulajdonosának azonosítását, így ennek megfelelően kiegészíti a jogi személyek felelősségének elvét;

| 34. | fenntartásainak ad hangot az ítélet nélküli elkobzással kapcsolatban, mivel a tagállamok nagy részében az elkobzás büntetőítélethez köthető szankció. Egyébiránt az ítélet nélküli elkobzás polgári eljárásokon alapuló elkobzás és nem támaszkodik a megadott jogi alapra: jelen javaslat kifejezetten az EUMSZ 82. cikkének (2) bekezdésén alapul, amely csak a büntetőjogi szankciókra vonatkozik, emellett nem egyeztethető össze bizonyos államok, például Franciaország jogi hagyományaival, amelyek alkotmányos értékként tekintenek a tulajdonjogra; |
| --- | --- |

34.

fenntartásainak ad hangot az ítélet nélküli elkobzással kapcsolatban, mivel a tagállamok nagy részében az elkobzás büntetőítélethez köthető szankció. Egyébiránt az ítélet nélküli elkobzás polgári eljárásokon alapuló elkobzás és nem támaszkodik a megadott jogi alapra: jelen javaslat kifejezetten az EUMSZ 82. cikkének (2) bekezdésén alapul, amely csak a büntetőjogi szankciókra vonatkozik, emellett nem egyeztethető össze bizonyos államok, például Franciaország jogi hagyományaival, amelyek alkotmányos értékként tekintenek a tulajdonjogra;

| 35. | rámutat arra, hogy az ítélet nélküli elkobzás nem tartozik az EUMSZ 83. cikke (1) bekezdésének hatókörébe sem, amely kimondja, hogy az Európai Parlament és a Tanács szabályozási minimumokat állapíthat meg a bűncselekményi tényállások ; |
| --- | --- |

35.

rámutat arra, hogy az ítélet nélküli elkobzás nem tartozik az EUMSZ 83. cikke (1) bekezdésének hatókörébe sem, amely kimondja, hogy az Európai Parlament és a Tanács szabályozási minimumokat állapíthat meg a bűncselekményi tényállások ;

| 36. | büntetőjogi megoldásokat javasol annak érdekében, hogy már bevált büntetőjogi rendelkezések segítségével elérjék ugyanazt a hatékonysági szintet a lefoglalási és elkobzási jog terén; |
| --- | --- |

36.

büntetőjogi megoldásokat javasol annak érdekében, hogy már bevált büntetőjogi rendelkezések segítségével elérjék ugyanazt a hatékonysági szintet a lefoglalási és elkobzási jog terén;

| 37. | ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy a polgári jogi elkobzás a FATF egyik (a 3. számú) ajánlásán alapul, amely arra ösztönzi az országokat, hogy fogadjanak el „büntetőjogi eljárásban való elítélés nélküli” elkobzási intézkedéseket. Ugyanez az ajánlás hozzáteszi, hogy az országok hozhatnak olyan intézkedéseket, amelyek megkövetelik az adott bűncselekmény feltételezett elkövetőjétől az elkobzandónak tekintett vagyontárgy törvényes eredetének bizonyítását. Vélhetően a bizonyítás terhének megfordítására törekszenek tehát, amely az ítélet nélküli elkobzás legalapvetőbb szempontja. Mindazonáltal a bűncselekmények új kategóriájának (az „jogtalan” tulajdonnak, illetve az indokolatlan forrásoknak) a bevezetése ugyanehhez az eredményhez vezethet. (Vö. például a francia büntető törvénykönyv új 321-6 cikkével, amely szerint tágabb értelemben már az is büntethető, ha egy személy nem képes számot adni az életszínvonalát biztosító forrásokról, illetve valamely ingatlan eredetéről, miközben rendszeres kapcsolatot tart fenn bűncselekmények, illetve legalább ötévi börtönnel büntethető bűntettek elkövetőivel.) Így sor kerül a bizonyítás terhének kívánt megfordítására. |
| --- | --- |

37.

ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy a polgári jogi elkobzás a FATF egyik (a 3. számú) ajánlásán alapul, amely arra ösztönzi az országokat, hogy fogadjanak el „büntetőjogi eljárásban való elítélés nélküli” elkobzási intézkedéseket. Ugyanez az ajánlás hozzáteszi, hogy az országok hozhatnak olyan intézkedéseket, amelyek megkövetelik az adott bűncselekmény feltételezett elkövetőjétől az elkobzandónak tekintett vagyontárgy törvényes eredetének bizonyítását. Vélhetően a bizonyítás terhének megfordítására törekszenek tehát, amely az ítélet nélküli elkobzás legalapvetőbb szempontja. Mindazonáltal a bűncselekmények új kategóriájának (az „jogtalan” tulajdonnak, illetve az indokolatlan forrásoknak) a bevezetése ugyanehhez az eredményhez vezethet. (Vö. például a francia büntető törvénykönyv új 321-6 cikkével, amely szerint tágabb értelemben már az is büntethető, ha egy személy nem képes számot adni az életszínvonalát biztosító forrásokról, illetve valamely ingatlan eredetéről, miközben rendszeres kapcsolatot tart fenn bűncselekmények, illetve legalább ötévi börtönnel büntethető bűntettek elkövetőivel.) Így sor kerül a bizonyítás terhének kívánt megfordítására.

| 38. | A szubszidiaritás elvének megfelelően a jelen javaslat tehát meg kell, hogy hagyja a tagállamoknak azt a választást, hogy bevezetik-e az ítélet nélküli elkobzást, avagy sem, amennyiben képesek bebizonyítani: jogszabályaik ugyanolyan hatékonyak és nem mondanak ellent a kölcsönös elismerés elvének. |
| --- | --- |

38.

A szubszidiaritás elvének megfelelően a jelen javaslat tehát meg kell, hogy hagyja a tagállamoknak azt a választást, hogy bevezetik-e az ítélet nélküli elkobzást, avagy sem, amennyiben képesek bebizonyítani: jogszabályaik ugyanolyan hatékonyak és nem mondanak ellent a kölcsönös elismerés elvének.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 39. | kisebb mértékű aggodalmának ad hangot a túl részletes garanciáknak a bűncselekményekből származó vagyon befagyasztási és elkobzási folyamatának különböző szintjein történő megítélésével kapcsolatban, mivel ez esetlegesen megbéníthatja az EU-n belüli lefoglalásra és elkobzásra vonatkozó új jogi alapot; |
| --- | --- |

39.

kisebb mértékű aggodalmának ad hangot a túl részletes garanciáknak a bűncselekményekből származó vagyon befagyasztási és elkobzási folyamatának különböző szintjein történő megítélésével kapcsolatban, mivel ez esetlegesen megbéníthatja az EU-n belüli lefoglalásra és elkobzásra vonatkozó új jogi alapot;

| 40. | mindazonáltal az Európai Ügyészség létrehozásának szükségessége mellett száll síkra, és már jelenleg is hangsúlyozza a tagállamokon belüli szervezett bűnözéssel foglalkozó rendőrségi és igazságügyi struktúrák megerősítésének szükségességét. |
| --- | --- |

40.

mindazonáltal az Európai Ügyészség létrehozásának szükségessége mellett száll síkra, és már jelenleg is hangsúlyozza a tagállamokon belüli szervezett bűnözéssel foglalkozó rendőrségi és igazságügyi struktúrák megerősítésének szükségességét.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 41. | úgy véli, hogy egy európai ügyészség létrehozása hozzájárulhat ahhoz, hogy az OLAF reformja kedvezőbb eredményekkel járjon; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy egy európai ügyészség létrehozása hozzájárulhat ahhoz, hogy az OLAF reformja kedvezőbb eredményekkel járjon;

| 42. | úgy véli, hogy egy európai ügyészség hatékonyabban és megbízhatóbban képes elvégezni a korrupcióval, illetve a befolyásos gazdasági és politikai szereplők részvételével kapcsolatos pénzügyi vizsgálatokat, illetve a határokon átnyúló bűnügyi hálózatokra vonatkozó vizsgálatokat; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy egy európai ügyészség hatékonyabban és megbízhatóbban képes elvégezni a korrupcióval, illetve a befolyásos gazdasági és politikai szereplők részvételével kapcsolatos pénzügyi vizsgálatokat, illetve a határokon átnyúló bűnügyi hálózatokra vonatkozó vizsgálatokat;

| 43. | úgy véli, hogy az Eurojustnak, mint az Európai Ügyészség alapjának a kifejlesztése – amely bűnügyi nyomozásokat kezdeményezhet legalább abban az esetben, ha az Európai Unió érdekeit súlyos veszély fenyegeti –, valamint bűnügyi nyomozás kezdeményezésének a lehetősége hatékony eszköz az olyan helyzetek elkerülésére, amelyeket az Európai Bizottság a jelen vélemény tárgyát képező, a pénzügyi érdekek védelméről szóló közleménye (COM(2011) 293 final) is megemlít. Az RB emlékeztetni kíván arra, hogy az EUMSZ 85. és 86. cikkei előirányozzák ezt a fejlődési folyamatot, amelyre a pénzügyi válság és a magas bűnözési arány jelentette kettős veszély miatt van szükség; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy az Eurojustnak, mint az Európai Ügyészség alapjának a kifejlesztése – amely bűnügyi nyomozásokat kezdeményezhet legalább abban az esetben, ha az Európai Unió érdekeit súlyos veszély fenyegeti –, valamint bűnügyi nyomozás kezdeményezésének a lehetősége hatékony eszköz az olyan helyzetek elkerülésére, amelyeket az Európai Bizottság a jelen vélemény tárgyát képező, a pénzügyi érdekek védelméről szóló közleménye (COM(2011) 293 final) is megemlít. Az RB emlékeztetni kíván arra, hogy az EUMSZ 85. és 86. cikkei előirányozzák ezt a fejlődési folyamatot, amelyre a pénzügyi válság és a magas bűnözési arány jelentette kettős veszély miatt van szükség;

| 44. | úgy véli, hogy ez az irányvonal semmi esetre sem zárja ki egy pénzügyi nyomozók képzésére irányuló közös európai program kidolgozását, amelyet az Európai Bizottságnak kellene prioritásként kidolgoznia és végrehajtania; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy ez az irányvonal semmi esetre sem zárja ki egy pénzügyi nyomozók képzésére irányuló közös európai program kidolgozását, amelyet az Európai Bizottságnak kellene prioritásként kidolgoznia és végrehajtania;

| 45. | úgy véli, hogy a bejelentők retorziók elleni hatékony védelme a korrupcióellenes politika központi eleme, mint ahogy annak számít a szervezett bűnözés elleni küzdelem keretében is. Mindazonáltal az a jogi keret, amely ezt a szempontot szabályozza az Európai Unióban, nem egységes. Az RB ezért igencsak üdvözli az Európai Bizottságnak a bejelentők védelmére vonatkozó kezdeményezéseit; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a bejelentők retorziók elleni hatékony védelme a korrupcióellenes politika központi eleme, mint ahogy annak számít a szervezett bűnözés elleni küzdelem keretében is. Mindazonáltal az a jogi keret, amely ezt a szempontot szabályozza az Európai Unióban, nem egységes. Az RB ezért igencsak üdvözli az Európai Bizottságnak a bejelentők védelmére vonatkozó kezdeményezéseit;

A helyi önkormányzatok szerepének megerősítése a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben

| 46. | azt kéri a tagállamoktól, hogy irányozzák elő, hogy a szervezett bűnözésből származó, lefoglalt értékek egy része (a jogos visszaszolgáltatási igények kielégítése után) kerüljön vissza a helyi és/vagy regionális önkormányzatokhoz, mivel ők a területek társadalmi rendjét bizonytalanná tévő bűnszövetkezetek első számú áldozatai. Ők vannak továbbá a legjobb helyzetben ahhoz, hogy helyi szinten cselekedjenek a bűnözés mélyebb okainak megszüntetése érdekében. Ezt a gyakorlatot már alkalmazzák Olaszországban, ahol a 12 000 elkobzott ingatlan egyharmadát átadták, illetve az eladásukból befolyt összeget átutalták a helyi önkormányzatoknak szociális tevékenységeik elősegítésére. Lényegében arról van itt szó, hogy az állami hatóságok tevékenységei pozitív módon érvényesüljenek és olyan, kedvező rendszer jöjjön létre, amely egyesíti a képviselőket, a civil társadalmat és a családokat; |
| --- | --- |

46.

azt kéri a tagállamoktól, hogy irányozzák elő, hogy a szervezett bűnözésből származó, lefoglalt értékek egy része (a jogos visszaszolgáltatási igények kielégítése után) kerüljön vissza a helyi és/vagy regionális önkormányzatokhoz, mivel ők a területek társadalmi rendjét bizonytalanná tévő bűnszövetkezetek első számú áldozatai. Ők vannak továbbá a legjobb helyzetben ahhoz, hogy helyi szinten cselekedjenek a bűnözés mélyebb okainak megszüntetése érdekében. Ezt a gyakorlatot már alkalmazzák Olaszországban, ahol a 12 000 elkobzott ingatlan egyharmadát átadták, illetve az eladásukból befolyt összeget átutalták a helyi önkormányzatoknak szociális tevékenységeik elősegítésére. Lényegében arról van itt szó, hogy az állami hatóságok tevékenységei pozitív módon érvényesüljenek és olyan, kedvező rendszer jöjjön létre, amely egyesíti a képviselőket, a civil társadalmat és a családokat;

| 47. | arra ösztönzi a helyi képviselőket, hogy mandátumuk kezdetén írják alá az „Obliprivatum, publicacurate” („Felejtse el a magánügyeket, foglalkozzon a közügyekkel”) című magatartási kódexet, amely segít a polgárok és a vezetőik közötti bizalmi viszony kialakításában és fenntartásában. Az említett kódex meghatározná a pártatlanság (az összeférhetetlenséghez vezető helyzetekre vonatkozó tiltás, a magán- vagy jogi személytől érkező, magánjellegű ott-tartózkodásra irányuló meghívások elutasítása, amennyiben előbbiek tevékenysége kapcsolatban van a hatóságokkal, a 150 eurót meghaladó értékű ajándékok átadása az államkasszának, a családtagok érdekében végzett beavatkozások tilalma stb.) valamint az integritás alapelveit (a közösségi eszközök magánérdekből, illetve a választási kampányok céljára történő alkalmazásának tilalma, a közbeszerzésekre vonatkozó szabályok betartása stb.); |
| --- | --- |

47.

arra ösztönzi a helyi képviselőket, hogy mandátumuk kezdetén írják alá az „Obliprivatum, publicacurate” („Felejtse el a magánügyeket, foglalkozzon a közügyekkel”) című magatartási kódexet, amely segít a polgárok és a vezetőik közötti bizalmi viszony kialakításában és fenntartásában. Az említett kódex meghatározná a pártatlanság (az összeférhetetlenséghez vezető helyzetekre vonatkozó tiltás, a magán- vagy jogi személytől érkező, magánjellegű ott-tartózkodásra irányuló meghívások elutasítása, amennyiben előbbiek tevékenysége kapcsolatban van a hatóságokkal, a 150 eurót meghaladó értékű ajándékok átadása az államkasszának, a családtagok érdekében végzett beavatkozások tilalma stb.) valamint az integritás alapelveit (a közösségi eszközök magánérdekből, illetve a választási kampányok céljára történő alkalmazásának tilalma, a közbeszerzésekre vonatkozó szabályok betartása stb.);

| 48. | arra ösztönzi a képviselőket, hogy nyújtsanak be vagyonnyilatkozatot valamely független közhatóságnak, amelyben feltüntetik magántulajdonukat, illetve kereskedelmi és üzleti kapcsolataikat; |
| --- | --- |

48.

arra ösztönzi a képviselőket, hogy nyújtsanak be vagyonnyilatkozatot valamely független közhatóságnak, amelyben feltüntetik magántulajdonukat, illetve kereskedelmi és üzleti kapcsolataikat;

| 49. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy vezessék be a választási kampányok nyilvános finanszírozását, valamint a jogi személyek adományainak tilalmát, ezenkívül hozzák létre a helyi képviselő státusát, amely garantálja a függetlenségét és pénzügyi autonómiáját; |
| --- | --- |

49.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy vezessék be a választási kampányok nyilvános finanszírozását, valamint a jogi személyek adományainak tilalmát, ezenkívül hozzák létre a helyi képviselő státusát, amely garantálja a függetlenségét és pénzügyi autonómiáját;

| 50. | ösztönzi az adóparadicsomokban történő – a korrupcióval és a szervezett bűnözéssel szerzett jövedelmekre vonatkozó – pénzmosás elleni hatékony küzdelmet; |
| --- | --- |

50.

ösztönzi az adóparadicsomokban történő – a korrupcióval és a szervezett bűnözéssel szerzett jövedelmekre vonatkozó – pénzmosás elleni hatékony küzdelmet;

| 51. | arra biztatja a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki valódi eszközöket a tisztesség megsértésének megelőzésére és felderítésére, például hozzanak létre szolgálatokat a korrupció leküzdésére irányuló intézkedések felülvizsgálatára, illetve a közbeszerzéseknek és a közszolgáltatások odaítélésének ellenőrzésére; |
| --- | --- |

51.

arra biztatja a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki valódi eszközöket a tisztesség megsértésének megelőzésére és felderítésére, például hozzanak létre szolgálatokat a korrupció leküzdésére irányuló intézkedések felülvizsgálatára, illetve a közbeszerzéseknek és a közszolgáltatások odaítélésének ellenőrzésére;

| 52. | a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén szerzett legjobb helyi gyakorlatok cseréjére, illetve a bűncselekményekből származó, lefoglalt vagyon visszaszolgáltatására irányuló európai platform, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel foglalkozó európai konferencia létrehozását kéri; |
| --- | --- |

52.

a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén szerzett legjobb helyi gyakorlatok cseréjére, illetve a bűncselekményekből származó, lefoglalt vagyon visszaszolgáltatására irányuló európai platform, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel foglalkozó európai konferencia létrehozását kéri;

| 53. | arra ösztönzi a helyi önkormányzatokat, hogy a nagy sportolóknak, illetve a professzionális sportkluboknak nyújtott támogatásaikat kössék etikai kötelezettségekhez és szigorú pénzügyi átláthatósághoz; |
| --- | --- |

53.

arra ösztönzi a helyi önkormányzatokat, hogy a nagy sportolóknak, illetve a professzionális sportkluboknak nyújtott támogatásaikat kössék etikai kötelezettségekhez és szigorú pénzügyi átláthatósághoz;

| 54. | javasolja, hogy a Régiók Bizottsága jelöljön ki megfigyelőt az Európai Parlamentnek a korrupcióval foglalkozó különbizottságába, valamint az Európa Tanácson belül működő Korrupció Ellenes Államok Csoportjába (GRECO); |
| --- | --- |

54.

javasolja, hogy a Régiók Bizottsága jelöljön ki megfigyelőt az Európai Parlamentnek a korrupcióval foglalkozó különbizottságába, valamint az Európa Tanácson belül működő Korrupció Ellenes Államok Csoportjába (GRECO);

| 55. | kiterjeszti majd a legális gazdaság védelmével kapcsolatos legjobb kormányzati gyakorlatokra és adminisztratív ügyintézésre irányuló vizsgálatait az ARLEM-hez (Euro-mediterrán régiók és városok közgyűlése), valamint a CORLEAP-hez (a Keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciája) tartozó, a szomszédsági politikában érintett partnerországokra. |
| --- | --- |

55.

kiterjeszti majd a legális gazdaság védelmével kapcsolatos legjobb kormányzati gyakorlatokra és adminisztratív ügyintézésre irányuló vizsgálatait az ARLEM-hez (Euro-mediterrán régiók és városok közgyűlése), valamint a CORLEAP-hez (a Keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciája) tartozó, a szomszédsági politikában érintett partnerországokra.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 10-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2007) 328 final és COM(2011) 309 final. A jelentés megállapítja, hogy csupán 9 tagállam (Belgium, Bulgária, Ciprus, Csehország, az Egyesült Királyság, Finnország, Franciaország, Írország és Portugália) ültette át megfelelően a korrupció 2003. évi kerethatározatban meghatározottak szerinti jogsértésének valamennyi alkotóelemét.

1

---