# Úřední věstník L 298/2010

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2010.298.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 298 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5316. listopadu 2010 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2010.298.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 298

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5316. listopadu 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (EU) č. 1032/2010 ze dne 15. listopadu 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 174/2005 o zavedení omezení pro poskytování pomoci související s vojenskou činností Pobřeží slonoviny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1033/2010 ze dne 15. listopadu 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1505/2006, pokud jde o výroční zprávy členských států o výsledcích kontrol provedených v souvislosti s identifikací a evidencí ovcí a koz (
  1
  ) | 5 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1034/2010 ze dne 15. listopadu 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1082/2003, pokud jde o kontroly týkající se požadavků na identifikaci a evidenci skotu (
  1
  ) | 7 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1035/2010 ze dne 15. listopadu 2010 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky | 10 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1036/2010 ze dne 15. listopadu 2010 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny | 27 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 1037/2010 ze dne 15. listopadu 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 44 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 1038/2010 ze dne 15. listopadu 2010, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. listopadu 2010 | 46 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 1039/2010 ze dne 15. listopadu 2010, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11 | 49 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2010/690/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2010 o státní podpoře C 40/08 (ex N 163/08), kterou Polsko poskytlo společnosti PZL Hydral S.A.
  (oznámeno pod číslem K(2010) 5406)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2010/691/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2010, kterým se České republice přiznává odchylka od uplatňování rozhodnutí 2006/679/ES o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému pro řízení a zabezpečení transevropského konvenčního železničního systému na trati Strančice–České Budějovice
  (oznámeno pod číslem K(2010) 7789) | 85 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (EU) č. 1032/2010 ze dne 15. listopadu 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 174/2005 o zavedení omezení pro poskytování pomoci související s vojenskou činností Pobřeží slonoviny

1

*

Nařízení Komise (EU) č. 1033/2010 ze dne 15. listopadu 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1505/2006, pokud jde o výroční zprávy členských států o výsledcích kontrol provedených v souvislosti s identifikací a evidencí ovcí a koz (
  1
  )

1

5

*

Nařízení Komise (EU) č. 1034/2010 ze dne 15. listopadu 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1082/2003, pokud jde o kontroly týkající se požadavků na identifikaci a evidenci skotu (
  1
  )

1

7

*

Nařízení Komise (EU) č. 1035/2010 ze dne 15. listopadu 2010 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky

10

*

Nařízení Komise (EU) č. 1036/2010 ze dne 15. listopadu 2010 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny

27

Nařízení Komise (EU) č. 1037/2010 ze dne 15. listopadu 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

44

Nařízení Komise (EU) č. 1038/2010 ze dne 15. listopadu 2010, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. listopadu 2010

46

Nařízení Komise (EU) č. 1039/2010 ze dne 15. listopadu 2010, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11

49

ROZHODNUTÍ

2010/690/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2010 o státní podpoře C 40/08 (ex N 163/08), kterou Polsko poskytlo společnosti PZL Hydral S.A.
  (oznámeno pod číslem K(2010) 5406)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2010) 5406)

1

51

2010/691/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2010, kterým se České republice přiznává odchylka od uplatňování rozhodnutí 2006/679/ES o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému pro řízení a zabezpečení transevropského konvenčního železničního systému na trati Strančice–České Budějovice
  (oznámeno pod číslem K(2010) 7789)

(oznámeno pod číslem K(2010) 7789)

85

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise (EU) č. 1015/2010 ze dne 10. listopadu 2010, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign praček pro domácnost (Úř. věst. L 293 ze dne 11.11.2010) | 87 |

Opravy

*

Oprava nařízení Komise (EU) č. 1015/2010 ze dne 10. listopadu 2010, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign praček pro domácnost (Úř. věst. L 293 ze dne 11.11.2010)

(Úř. věst. L 293 ze dne 11.11.2010)

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 16.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1032/2010

ze dne 15. listopadu 2010,

kterým se mění nařízení (ES) č. 174/2005 o zavedení omezení pro poskytování pomoci související s vojenskou činností Pobřeží slonoviny

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 215 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2010/656/SZBP ze dne 29. října 2010, kterým se obnovují omezující opatření proti Pobřeží slonoviny (1),

s ohledem na společný návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům,

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 174/2005 ze dne 31. ledna 2005 o zavedení omezení pro poskytování pomoci související s vojenskou činností Pobřeží slonoviny (2) stanoví zákaz vývozu vybavení, které by mohlo být použito k vnitřní represi, a financování a poskytování finanční pomoci související s takovým vybavením. Tato omezení byla přijata v souladu se společným postojem Rady 2004/852/SZBP ze dne 13. prosince 2004 o omezujících opatřeních vůči Pobřeží slonoviny (3). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 174/2005 ze dne 31. ledna 2005 o zavedení omezení pro poskytování pomoci související s vojenskou činností Pobřeží slonoviny (2) stanoví zákaz vývozu vybavení, které by mohlo být použito k vnitřní represi, a financování a poskytování finanční pomoci související s takovým vybavením. Tato omezení byla přijata v souladu se společným postojem Rady 2004/852/SZBP ze dne 13. prosince 2004 o omezujících opatřeních vůči Pobřeží slonoviny (3).

| (2) | Vzhledem k rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1946 (2010) ze dne 15. října 2010 a rozhodnutí Rady 2010/656/SZBP je třeba pozměnit nařízení Rady (ES) č. 174/2005, aby byl možný vývoz nesmrtícího vojenského vybavení, včetně nesmrtícího vojenského vybavení, jež by mohlo být použito k vnitřní represi, které má bezpečnostním složkám Pobřeží slonoviny umožnit použít toto vybavení vhodným a přiměřeným způsobem výhradně při udržování veřejného pořádku, a rovněž aby bylo možné poskytovat technickou pomoc, finanční prostředky a finanční pomoc související s tímto vybavením. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1946 (2010) ze dne 15. října 2010 a rozhodnutí Rady 2010/656/SZBP je třeba pozměnit nařízení Rady (ES) č. 174/2005, aby byl možný vývoz nesmrtícího vojenského vybavení, včetně nesmrtícího vojenského vybavení, jež by mohlo být použito k vnitřní represi, které má bezpečnostním složkám Pobřeží slonoviny umožnit použít toto vybavení vhodným a přiměřeným způsobem výhradně při udržování veřejného pořádku, a rovněž aby bylo možné poskytovat technickou pomoc, finanční prostředky a finanční pomoc související s tímto vybavením.

| (3) | Seznam vybavení, které může být použito k vnitřní represi, by měl být aktualizován v souladu s doporučeními odborníků a s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1236/2005 ze dne 27. června 2005 o obchodování s některým zbožím, které může být použito pro trest smrti, mučení nebo jiné kruté, nelidské či ponižující zacházení nebo trestání (4). |
| --- | --- |

(3)

Seznam vybavení, které může být použito k vnitřní represi, by měl být aktualizován v souladu s doporučeními odborníků a s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1236/2005 ze dne 27. června 2005 o obchodování s některým zbožím, které může být použito pro trest smrti, mučení nebo jiné kruté, nelidské či ponižující zacházení nebo trestání (4).

| (4) | Ve světle nedávno zavedené legislativní praxe je vhodné aktualizovat článek o působnosti Unie. |
| --- | --- |

(4)

Ve světle nedávno zavedené legislativní praxe je vhodné aktualizovat článek o působnosti Unie.

| (5) | Nařízení (ES) č. 174/2005 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit, |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 174/2005 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 174/2005 se mění takto:

| 1) | V článku 4 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Odchylně od článku 2 se zákazy v něm stanovené nevztahují na






  a) | poskytování technické pomoci, finančních prostředků a finanční pomoci v souvislosti se zbraněmi a souvisejícím vojenským materiálem, pokud jsou tato pomoc nebo tyto služby určeny výhradně k podpoře nebo pro použití operace Organizace spojených národů v Pobřeží slonoviny a francouzských ozbrojených sil, jež jim pomáhají; |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 4 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Odchylně od článku 2 se zákazy v něm stanovené nevztahují na

a)

poskytování technické pomoci, finančních prostředků a finanční pomoci v souvislosti se zbraněmi a souvisejícím vojenským materiálem, pokud jsou tato pomoc nebo tyto služby určeny výhradně k podpoře nebo pro použití operace Organizace spojených národů v Pobřeží slonoviny a francouzských ozbrojených sil, jež jim pomáhají;

| b) | poskytování technické pomoci související s nesmrtícím vojenským vybavením určeným výhradně pro humanitární nebo ochranné účely, včetně vybavení určeného pro operace na řešení krizí EU, OSN, Africké unie a Hospodářského společenství států západní Afriky (ECOWAS), pokud byla taková činnost předem schválena výborem pro sankce; |
| --- | --- |

b)

poskytování technické pomoci související s nesmrtícím vojenským vybavením určeným výhradně pro humanitární nebo ochranné účely, včetně vybavení určeného pro operace na řešení krizí EU, OSN, Africké unie a Hospodářského společenství států západní Afriky (ECOWAS), pokud byla taková činnost předem schválena výborem pro sankce;

| c) | poskytování finančních prostředků nebo finanční pomoci související s nesmrtícím vojenským vybavením určeným výhradně pro humanitární nebo ochranné účely, včetně vybavení určeného pro operace na řešení krizí EU, OSN, Africké unie a Hospodářského společenství států západní Afriky; |
| --- | --- |

c)

poskytování finančních prostředků nebo finanční pomoci související s nesmrtícím vojenským vybavením určeným výhradně pro humanitární nebo ochranné účely, včetně vybavení určeného pro operace na řešení krizí EU, OSN, Africké unie a Hospodářského společenství států západní Afriky;

| d) | poskytování technické pomoci v souvislosti se zbraněmi a souvisejícím vojenským materiálem určeným výhradně na podporu nebo pro použití v procesu restrukturalizace obranných a bezpečnostních složek v souladu s odst. 3 písm. f) Linas-Marcoussisské dohody, pokud byla tato činnost také předem schválena výborem pro sankce; |
| --- | --- |

d)

poskytování technické pomoci v souvislosti se zbraněmi a souvisejícím vojenským materiálem určeným výhradně na podporu nebo pro použití v procesu restrukturalizace obranných a bezpečnostních složek v souladu s odst. 3 písm. f) Linas-Marcoussisské dohody, pokud byla tato činnost také předem schválena výborem pro sankce;

| e) | poskytování finančních prostředků nebo finanční pomoci v souvislosti se zbraněmi a souvisejícím vojenským materiálem určeným výhradně na podporu nebo pro použití v procesu restrukturalizace obranných a bezpečnostních složek v souladu s odst. 3 písm. f) Linas-Marcoussisské dohody; |
| --- | --- |

e)

poskytování finančních prostředků nebo finanční pomoci v souvislosti se zbraněmi a souvisejícím vojenským materiálem určeným výhradně na podporu nebo pro použití v procesu restrukturalizace obranných a bezpečnostních složek v souladu s odst. 3 písm. f) Linas-Marcoussisské dohody;

| f) | prodej nebo zásoby dočasně převáděné nebo vyvážené do Pobřeží slonoviny ozbrojeným silám státu, jež provádí akce v souladu s mezinárodním právem, aby byla výhradně a přímo umožněna evakuace jeho státních příslušníků a osob, jež jsou v jeho konzulární působnosti v Pobřeží slonoviny, pokud byla tato činnost také předem oznámena výboru pro sankce; |
| --- | --- |

f)

prodej nebo zásoby dočasně převáděné nebo vyvážené do Pobřeží slonoviny ozbrojeným silám státu, jež provádí akce v souladu s mezinárodním právem, aby byla výhradně a přímo umožněna evakuace jeho státních příslušníků a osob, jež jsou v jeho konzulární působnosti v Pobřeží slonoviny, pokud byla tato činnost také předem oznámena výboru pro sankce;

| g) | poskytování technické pomoci, finančních prostředků a finanční pomoci týkající nesmrtícího vojenského vybavení určeného výhradně k tomu, aby umožnilo bezpečnostním složkám Pobřeží slonoviny jej vhodným a přiměřeným způsobem použít při udržování veřejného pořádku.“ |
| --- | --- |

g)

poskytování technické pomoci, finančních prostředků a finanční pomoci týkající nesmrtícího vojenského vybavení určeného výhradně k tomu, aby umožnilo bezpečnostním složkám Pobřeží slonoviny jej vhodným a přiměřeným způsobem použít při udržování veřejného pořádku.“

| 2) | Vkládá se článek, který zní:
  „Článek 4a
  1.   Odchylně od článku 3 může příslušný orgán členského státu podle přílohy II, ve kterém je vývozce nebo poskytovatel služby usazen, povolit, považuje-li to za vhodné, prodej, dodávky, převod nebo vývoz nesmrtícího vojenského vybavení uvedeného na seznamu v příloze I nebo poskytování technické pomoci, finančních prostředků a finanční pomoci týkající nesmrtícího vojenského vybavení, poté co stanoví, že dotčené nesmrtící vybavení je určeno výhradně k tomu, aby umožnilo bezpečnostním složkám Pobřeží slonoviny použít toto vybavení vhodným a přiměřeným způsobem při udržování veřejného pořádku.
  2.   Příslušný členský stát uvědomí ostatní členské státy a Komisi o každém povolení uděleném podle odstavce 1.
  3.   Pro činnosti, které již byly uskutečněny, se povolení neposkytne.“ |
| --- | --- |

2)

Vkládá se článek, který zní:

„Článek 4a

1.   Odchylně od článku 3 může příslušný orgán členského státu podle přílohy II, ve kterém je vývozce nebo poskytovatel služby usazen, povolit, považuje-li to za vhodné, prodej, dodávky, převod nebo vývoz nesmrtícího vojenského vybavení uvedeného na seznamu v příloze I nebo poskytování technické pomoci, finančních prostředků a finanční pomoci týkající nesmrtícího vojenského vybavení, poté co stanoví, že dotčené nesmrtící vybavení je určeno výhradně k tomu, aby umožnilo bezpečnostním složkám Pobřeží slonoviny použít toto vybavení vhodným a přiměřeným způsobem při udržování veřejného pořádku.

2.   Příslušný členský stát uvědomí ostatní členské státy a Komisi o každém povolení uděleném podle odstavce 1.

3.   Pro činnosti, které již byly uskutečněny, se povolení neposkytne.“

| 3) | Článek 9 se nahrazuje tímto:
  „Článek 9
  Toto nařízení se použije:






  a) | na území Unie včetně jejího vzdušného prostoru; |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 9 se nahrazuje tímto:

„Článek 9

Toto nařízení se použije:

a)

na území Unie včetně jejího vzdušného prostoru;

| b) | na palubě letadla nebo plavidla v pravomoci členského státu; |
| --- | --- |

b)

na palubě letadla nebo plavidla v pravomoci členského státu;

| c) | na každou osobu nacházející se na území Unie nebo mimo něj, která je státním příslušníkem některého členského státu; |
| --- | --- |

c)

na každou osobu nacházející se na území Unie nebo mimo něj, která je státním příslušníkem některého členského státu;

| d) | na právnické osoby, subjekty nebo orgány založené nebo zřízené podle právních předpisů některého členského státu; |
| --- | --- |

d)

na právnické osoby, subjekty nebo orgány založené nebo zřízené podle právních předpisů některého členského státu;

| e) | na právnické osoby, subjekty nebo orgány v souvislosti s jakoukoli obchodní činností vykonávanou zcela nebo z části v rámci Unie.“ |
| --- | --- |

e)

na právnické osoby, subjekty nebo orgány v souvislosti s jakoukoli obchodní činností vykonávanou zcela nebo z části v rámci Unie.“

| 4) | Příloha I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

4)

Příloha I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

| 5) | Název přílohy II se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

5)

Název přílohy II se nahrazuje tímto:

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 29. října 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. listopadu 2010.

Za Radu

předseda

S. VANACKERE

---

(1)  Úř. věst. L 285, 30.10.2010, s. 28.

1

(2)  Úř. věst. L 29, 2.2.2005, s. 5.

2

(3)  Úř. věst. L 368, 15.12.2004, s. 50.

3

(4)  Úř. věst. L 200, 30.7.2005, s. 1.

4

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

Seznam vybavení, které by mohlo být použito k vnitřní represi podle článků 3 a 4a

| 1. | Tyto palné zbraně, střelivo a jejich příslušenství:






  1.1 | palné zbraně, které nepodléhají kontrole podle bodů ML 1 a ML 2 Společného vojenského seznamu Evropské unie (EU) (1); |
| --- | --- | --- |

1.

Tyto palné zbraně, střelivo a jejich příslušenství:

1.1

palné zbraně, které nepodléhají kontrole podle bodů ML 1 a ML 2 Společného vojenského seznamu Evropské unie (EU) (1);

| 1.2 | střelivo speciálně určené pro palné zbraně na seznamu 1.1 a pro ně speciálně určené součásti; |
| --- | --- |

1.2

střelivo speciálně určené pro palné zbraně na seznamu 1.1 a pro ně speciálně určené součásti;

| 1.3 | zbraňová mířidla, která nepodléhají kontrole podle Společného vojenského seznamu EU. |
| --- | --- |

1.3

zbraňová mířidla, která nepodléhají kontrole podle Společného vojenského seznamu EU.

| 2. | Bomby a granáty, které nepodléhají kontrole podle Společného vojenského seznamu EU. |
| --- | --- |

2.

Bomby a granáty, které nepodléhají kontrole podle Společného vojenského seznamu EU.

| 3. | Tato vozidla:






  3.1 | vozidla vybavená vodním dělem, speciálně určená nebo upravená pro účely potlačení nepokojů; |
| --- | --- | --- |

3.

Tato vozidla:

3.1

vozidla vybavená vodním dělem, speciálně určená nebo upravená pro účely potlačení nepokojů;

| 3.2 | vozidla speciálně určená nebo upravená, aby elektřinou rozháněla útočící demonstranty; |
| --- | --- |

3.2

vozidla speciálně určená nebo upravená, aby elektřinou rozháněla útočící demonstranty;

| 3.3 | vozidla zvlášť určená nebo upravená k odstraňování barikád, včetně neprůstřelného stavebního zařízení; |
| --- | --- |

3.3

vozidla zvlášť určená nebo upravená k odstraňování barikád, včetně neprůstřelného stavebního zařízení;

| 3.4 | vozidla speciálně určená pro převoz nebo přemístění vězněných nebo zadržených osob; |
| --- | --- |

3.4

vozidla speciálně určená pro převoz nebo přemístění vězněných nebo zadržených osob;

| 3.5 | vozidla speciálně určená k rozmísťování mobilních překážek; |
| --- | --- |

3.5

vozidla speciálně určená k rozmísťování mobilních překážek;

| 3.6 | součásti pro vozidla uvedená v bodech 3.1 až 3.5 speciálně určená pro účely potlačení nepokojů.







  Poznámka 1 | Tato položka nezahrnuje vozidla speciálně určená pro hasičské účely. |
| --- | --- | --- |

3.6

součásti pro vozidla uvedená v bodech 3.1 až 3.5 speciálně určená pro účely potlačení nepokojů.

Poznámka 1

| Poznámka 2 | Pro účely položky 3.5 pojem ‚vozidla‘ zahrnuje přívěsy. |
| --- | --- |

Poznámka 2

| 4. | Tyto výbušné látky a související vybavení:






  4.1 | vybavení a zařízení speciálně určené pro vyvolání explozí elektrickými nebo neelektrickými prostředky, včetně odpalovacích zařízení, rozbušek, roznětek a zápalnic, a součásti pro ně speciálně určené; s výjimkou vybavení, zařízení nebo součástí speciálně určených pro konkrétní komerční využití, které zahrnují uvedení v pohyb nebo provoz explozivními prostředky jiného vybavení nebo zařízení, jejichž funkcí nevznikají exploze (např. nafukovače airbagů v automobilech, elektrické přepěťové pojistky spouštěčů hasicích přístrojů); |
| --- | --- | --- |

4.

Tyto výbušné látky a související vybavení:

4.1

vybavení a zařízení speciálně určené pro vyvolání explozí elektrickými nebo neelektrickými prostředky, včetně odpalovacích zařízení, rozbušek, roznětek a zápalnic, a součásti pro ně speciálně určené; s výjimkou vybavení, zařízení nebo součástí speciálně určených pro konkrétní komerční využití, které zahrnují uvedení v pohyb nebo provoz explozivními prostředky jiného vybavení nebo zařízení, jejichž funkcí nevznikají exploze (např. nafukovače airbagů v automobilech, elektrické přepěťové pojistky spouštěčů hasicích přístrojů);

| 4.2 | nálože s lineárním ničivým působením, které nejsou kontrolovány Společným vojenským seznamem EU; |
| --- | --- |

4.2

nálože s lineárním ničivým působením, které nejsou kontrolovány Společným vojenským seznamem EU;

| 4.3 | tyto jiné výbušniny a jejich příslušenství, které nejsou kontrolovány Společným vojenským seznamem EU:






  a. | amatol; |
| --- | --- | --- |

4.3

tyto jiné výbušniny a jejich příslušenství, které nejsou kontrolovány Společným vojenským seznamem EU:

a.

amatol;

| b. | nitrocelulóza (s obsahem dusíku vyšším než 12,5 %); |
| --- | --- |

b.

nitrocelulóza (s obsahem dusíku vyšším než 12,5 %);

| c. | nitroglykol; |
| --- | --- |

c.

nitroglykol;

| d. | pentaerythritol-tetranitrát (PETN); |
| --- | --- |

d.

pentaerythritol-tetranitrát (PETN);

| e. | pikrylchlorid; |
| --- | --- |

e.

pikrylchlorid;

| f. | 2,4,6-trinitrotoluen (TNT). |
| --- | --- |

f.

2,4,6-trinitrotoluen (TNT).

| 5. | Toto ochranné vybavení, které nepodléhá kontrole podle bodu ML 13 Společného vojenského seznamu EU:






  5.1 | neprůstřelné vesty poskytující ochranu proti střelbě nebo bodnutí; |
| --- | --- | --- |

5.

Toto ochranné vybavení, které nepodléhá kontrole podle bodu ML 13 Společného vojenského seznamu EU:

5.1

neprůstřelné vesty poskytující ochranu proti střelbě nebo bodnutí;

| 5.2 | neprůstřelné přilby nebo přilby s ochranou proti šrapnelům, policejní přílby, ochranné štíty a neprůstřelné štíty.







  Poznámka | Tato položka nezahrnuje:






  — | vybavení speciálně určené pro sportovní činnosti; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

neprůstřelné přilby nebo přilby s ochranou proti šrapnelům, policejní přílby, ochranné štíty a neprůstřelné štíty.

Poznámka

—

vybavení speciálně určené pro sportovní činnosti;

| — | vybavení speciálně určené pro zajištění požadavků bezpečnosti práce. |
| --- | --- |

—

vybavení speciálně určené pro zajištění požadavků bezpečnosti práce.

| 6. | Simulátory, které nepodléhají kontrole podle bodu ML 14 Společného vojenského seznamu EU, pro výcvik používání střelných zbraní a pro ně speciálně určené programové vybavení. |
| --- | --- |

6.

Simulátory, které nepodléhají kontrole podle bodu ML 14 Společného vojenského seznamu EU, pro výcvik používání střelných zbraní a pro ně speciálně určené programové vybavení.

| 7. | Zařízení pro noční vidění a termovizi a elektronkové zesilovače obrazu, které nepodléhají kontrole podle Společného vojenského seznamu EU. |
| --- | --- |

7.

Zařízení pro noční vidění a termovizi a elektronkové zesilovače obrazu, které nepodléhají kontrole podle Společného vojenského seznamu EU.

| 8. | Žiletkový ostnatý drát. |
| --- | --- |

8.

Žiletkový ostnatý drát.

| 9. | Vojenské nože, bojové nože a bajonety s ostřím delším než 10 cm. |
| --- | --- |

9.

Vojenské nože, bojové nože a bajonety s ostřím delším než 10 cm.

| 10. | Výrobní zařízení speciálně určené pro položky uvedené v tomto seznamu. |
| --- | --- |

10.

Výrobní zařízení speciálně určené pro položky uvedené v tomto seznamu.

| 11. | Zvláštní technologie pro vývoj, výrobu nebo používání položek uvedených v tomto seznamu.“ |
| --- | --- |

11.

Zvláštní technologie pro vývoj, výrobu nebo používání položek uvedených v tomto seznamu.“

---

(1)  Úř. věst. C 69, 18.3.2010, s. 19.

1

---

| 16.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1033/2010

ze dne 15. listopadu 2010,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1505/2006, pokud jde o výroční zprávy členských států o výsledcích kontrol provedených v souvislosti s identifikací a evidencí ovcí a koz

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 21/2004 ze dne 17. prosince 2003 o stanovení systému identifikace a evidence ovcí a koz a o změně nařízení (ES) č. 1782/2003 a směrnic 92/102/EHS a 64/432/EHS (1), a zejména na čl. 10 odst. 1 první pododstavec a čl. 10 odst. 1 druhý pododstavec písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1505/2006 ze dne 11. října 2006, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 21/2004, pokud jde o minimální úrovně kontrol, jež mají být prováděny v souvislosti s identifikací a evidencí ovcí a koz (2), stanoví, že členské státy mají provádět kontroly, aby ověřily dodržování požadavků nařízení (ES) č. 21/2004 jejich držiteli. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1505/2006 ze dne 11. října 2006, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 21/2004, pokud jde o minimální úrovně kontrol, jež mají být prováděny v souvislosti s identifikací a evidencí ovcí a koz (2), stanoví, že členské státy mají provádět kontroly, aby ověřily dodržování požadavků nařízení (ES) č. 21/2004 jejich držiteli.

| (2) | Kromě toho nařízení (ES) č. 1505/2006 stanoví, že členské státy mají předat výroční zprávu o výsledcích kontrol provedených v předchozím ročním kontrolním období v souladu se vzorem uvedeným v příloze zmíněného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Kromě toho nařízení (ES) č. 1505/2006 stanoví, že členské státy mají předat výroční zprávu o výsledcích kontrol provedených v předchozím ročním kontrolním období v souladu se vzorem uvedeným v příloze zmíněného nařízení.

| (3) | Shromažďování údajů během vytváření zpráv by mělo být přiměřené a úměrné sledovaným cílům. V zájmu cílenějšího a adekvátnějšího podávání zpráv by měly být zjednodušeny určité požadavky, jakož i vzor zprávy stanovený v příloze nařízení (ES) č. 1505/2006, aby se zlepšilo podávání relevantních informací o provádění kontrol a aby se předešlo zbytečné administrativní zátěži. |
| --- | --- |

(3)

Shromažďování údajů během vytváření zpráv by mělo být přiměřené a úměrné sledovaným cílům. V zájmu cílenějšího a adekvátnějšího podávání zpráv by měly být zjednodušeny určité požadavky, jakož i vzor zprávy stanovený v příloze nařízení (ES) č. 1505/2006, aby se zlepšilo podávání relevantních informací o provádění kontrol a aby se předešlo zbytečné administrativní zátěži.

| (4) | Nařízení (ES) č. 1505/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (ES) č. 1505/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1505/2006 se mění takto:

| 1) | V článku 7 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | počet zkontrolovaných hospodářství;“. |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 7 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

počet zkontrolovaných hospodářství;“.

| 2) | Příloha se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

Příloha se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. listopadu 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 8.

1

(2)  Úř. věst. L 280, 12.10.2006, s. 3.

2

---

PŘÍLOHA

Příloha nařízení (ES) č. 1505/2006 se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA

Zpráva o výsledcích kontrol provedených v odvětví ovcí a koz, které se týkají požadavků na identifikaci a evidenci těchto zvířat v souladu s nařízením (ES) č. 21/2004

1.   Obecné informace o hospodářstvích, zvířatech a kontrolách

| Celkový počet hospodářství v členském státě na počátku roku, kterého se zpráva týká (1) | |
| --- | --- |
| Celkový počet hospodářství zkontrolovaných během roku, kterého se zpráva týká | |
| Celkový počet zvířat registrovaných v členském státě na počátku roku, kterého se zpráva týká (1) | |
| Celkový počet zvířat zkontrolovaných v hospodářstvích během období, kterého se zpráva týká (1) | |

Celkový počet hospodářství v členském státě na počátku roku, kterého se zpráva týká (1)

Celkový počet hospodářství zkontrolovaných během roku, kterého se zpráva týká

Celkový počet zvířat registrovaných v členském státě na počátku roku, kterého se zpráva týká (1)

Celkový počet zvířat zkontrolovaných v hospodářstvích během období, kterého se zpráva týká (1)

2.   Zjištěný nesoulad

| Počet hospodářství, u kterých byl zjištěn nesoulad | |
| --- | --- |

Počet hospodářství, u kterých byl zjištěn nesoulad

3.   Uložené sankce

| Počet hospodářství, kterým byly uloženy sankce“ | |
| --- | --- |

Počet hospodářství, kterým byly uloženy sankce“

---

(1)  Nebo jiné vnitrostátní referenční datum pro statistiky zvířat.

1

---

| 16.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1034/2010

ze dne 15. listopadu 2010,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1082/2003, pokud jde o kontroly týkající se požadavků na identifikaci a evidenci skotu

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 820/97 (1), a zejména na čl. 10 úvodní větu a písm. d) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1082/2003 ze dne 23. června 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000, pokud jde o minimální kontroly v rámci systému identifikace a evidence skotu (2), stanoví minimální požadavky takových kontrol. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1082/2003 ze dne 23. června 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000, pokud jde o minimální kontroly v rámci systému identifikace a evidence skotu (2), stanoví minimální požadavky takových kontrol.

| (2) | Zkušenosti získané na základě provádění kontrol na místě stanovených v nařízení (ES) č. 1082/2003 uvedené v rámci ročních zpráv a na základě provádění kontrol na místě stanovených v nařízení Komise (ES) č. 1505/2006 (3) hovoří pro snížení procenta hospodářství a počtu zvířat, která mají být každý rok kontrolována. Obecně platí, že zkontrolována by měla být všechna zvířata v hospodářství. V případě hospodářství s více jak 20 zvířaty by však příslušný orgán měl mít možnost omezit kontroly na odpovídající reprezentativní vzorek zvířat. |
| --- | --- |

(2)

Zkušenosti získané na základě provádění kontrol na místě stanovených v nařízení (ES) č. 1082/2003 uvedené v rámci ročních zpráv a na základě provádění kontrol na místě stanovených v nařízení Komise (ES) č. 1505/2006 (3) hovoří pro snížení procenta hospodářství a počtu zvířat, která mají být každý rok kontrolována. Obecně platí, že zkontrolována by měla být všechna zvířata v hospodářství. V případě hospodářství s více jak 20 zvířaty by však příslušný orgán měl mít možnost omezit kontroly na odpovídající reprezentativní vzorek zvířat.

| (3) | Kromě toho nařízení (ES) č. 1082/2003 stanoví, že členské státy musí předložit roční zprávu Komisi, a to podle vzoru v příloze I uvedeného nařízení, uvádějící podrobnosti o provádění těchto kontrol. |
| --- | --- |

(3)

Kromě toho nařízení (ES) č. 1082/2003 stanoví, že členské státy musí předložit roční zprávu Komisi, a to podle vzoru v příloze I uvedeného nařízení, uvádějící podrobnosti o provádění těchto kontrol.

| (4) | Shromažďování údajů pro roční zprávu by mělo být přiměřené a úměrné sledovaným cílům. V zájmu cílenějšího a přiměřenějšího podávání zpráv by měly být některé požadavky nařízení (ES) č. 1082/2003, jakož i vzor v příloze I uvedeného nařízení, zjednodušeny, aby se zlepšilo podávání relevantních informací o provádění kontrol. |
| --- | --- |

(4)

Shromažďování údajů pro roční zprávu by mělo být přiměřené a úměrné sledovaným cílům. V zájmu cílenějšího a přiměřenějšího podávání zpráv by měly být některé požadavky nařízení (ES) č. 1082/2003, jakož i vzor v příloze I uvedeného nařízení, zjednodušeny, aby se zlepšilo podávání relevantních informací o provádění kontrol.

| (5) | Nařízení (ES) č. 1082/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 1082/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru zemědělských fondů, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru zemědělských fondů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1082/2003 se mění takto:

| 1) | V článku 2 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
  „1.   Příslušný orgán provádí každý rok kontroly, které musejí pokrýt nejméně 3 % hospodářství.
  2.   Pokud kontroly stanovené v odstavci 1 odhalí značnou míru nesouladu s nařízením (ES) č. 1760/2000, minimální počet kontrol se v následujícím ročním kontrolním období zvýší.“ |
| --- | --- |

1)

V článku 2 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

„1.   Příslušný orgán provádí každý rok kontroly, které musejí pokrýt nejméně 3 % hospodářství.

2.   Pokud kontroly stanovené v odstavci 1 odhalí značnou míru nesouladu s nařízením (ES) č. 1760/2000, minimální počet kontrol se v následujícím ročním kontrolním období zvýší.“

| 2) | Článek 3 se nahrazuje tímto:
  „Článek 3
  Příslušný orgán kontroluje identifikaci všech zvířat v hospodářství.
  Je-li však počet zvířat v hospodářství větší než dvacet, může příslušný orgán rozhodnout, že identifikační značky zkontroluje u reprezentativního vzorku těchto zvířat v souladu s mezinárodně uznávanými normami, pokud je počet zkontrolovaných zvířat dostatečný ke zjištění 5 % případů nesouladu s nařízením (ES) č. 1760/2000 ze strany držitelů těchto zvířat při 95% spolehlivosti.“ |
| --- | --- |

2)

Článek 3 se nahrazuje tímto:

„Článek 3

Příslušný orgán kontroluje identifikaci všech zvířat v hospodářství.

Je-li však počet zvířat v hospodářství větší než dvacet, může příslušný orgán rozhodnout, že identifikační značky zkontroluje u reprezentativního vzorku těchto zvířat v souladu s mezinárodně uznávanými normami, pokud je počet zkontrolovaných zvířat dostatečný ke zjištění 5 % případů nesouladu s nařízením (ES) č. 1760/2000 ze strany držitelů těchto zvířat při 95% spolehlivosti.“

| 3) | V čl. 5 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | počet zkontrolovaných hospodářství;“. |
| --- | --- | --- |

3)

V čl. 5 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

počet zkontrolovaných hospodářství;“.

| 4) | Příloha I se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení. |
| --- | --- |

4)

Příloha I se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. listopadu 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 156, 25.6.2003, s. 9.

2

(3)  Úř. věst. L 280, 12.10.2006, s. 3.

3

---

PŘÍLOHA

Příloha I nařízení (ES) č. 1082/2003 se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA I

Zpráva o výsledcích kontrol provedených na místě podle hlavy I nařízení (ES) č. 1760/2000

1.   Obecné informace o hospodářstvích a zvířatech

| Celkový počet hospodářství v členském státě na počátku období, kterého se zpráva týká (1) | |
| --- | --- |
| Celkový počet hospodářství zkontrolovaných během období, kterého se zpráva týká | |
| Celkový počet zvířat evidovaných v členském státě na počátku období, kterého se zpráva týká (1) | |
| Celkový počet zvířat zkontrolovaných v hospodářstvích během období, kterého se zpráva týká | |

Celkový počet hospodářství v členském státě na počátku období, kterého se zpráva týká (1)

Celkový počet hospodářství zkontrolovaných během období, kterého se zpráva týká

Celkový počet zvířat evidovaných v členském státě na počátku období, kterého se zpráva týká (1)

Celkový počet zvířat zkontrolovaných v hospodářstvích během období, kterého se zpráva týká

2.   Nesoulad s nařízením (ES) č. 1760/2000

| Hospodářství, u nichž byl zjištěn nesoulad | |
| --- | --- |

Hospodářství, u nichž byl zjištěn nesoulad

Sankce uložené v souladu s nařízením Komise (ES) č. 494/98 (2)

| | Nakažená zvířata | Postižená hospodářství |
| --- | --- | --- |
| 1. | Omezení přesunů jednotlivých zvířat |

Nakažená zvířata

Postižená hospodářství

1.

Omezení přesunů jednotlivých zvířat

| 2. | Omezení přesunů všech zvířat v hospodářství |
| --- | --- |

2.

Omezení přesunů všech zvířat v hospodářství

| 3. | Usmrcení zvířat |
| --- | --- |

3.

Usmrcení zvířat

Celkem

---

(1)  Nebo jiné vnitrostátní referenční datum pro statistiky zvířat.

1

(2)  Úř. věst. L 60, 28.2.1998, s. 78.“

2

---

| 16.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/10

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1035/2010

ze dne 15. listopadu 2010

o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Zahájení

| (1) | Dne 4. ledna 2010 obdržela Komise podnět týkající se dovozu melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky podaný v souladu s článkem 5 základního nařízení společnostmi Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. a Zakłady Azotowe Puławy (dále jen „žadatelé“) představujícími podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby melaminu v Unii. |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. ledna 2010 obdržela Komise podnět týkající se dovozu melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky podaný v souladu s článkem 5 základního nařízení společnostmi Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. a Zakłady Azotowe Puławy (dále jen „žadatelé“) představujícími podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby melaminu v Unii.

| (2) | Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostatečné odůvodnění k zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostatečné odůvodnění k zahájení řízení.

| (3) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) Komise dne 17. února 2010 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie. |
| --- | --- |

(3)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) Komise dne 17. února 2010 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.

2.   Strany dotčené řízením

| (4) | O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. |
| --- | --- |

(4)

O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.

| (5) | Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjišťování dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli v průběhu období šetření (od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009) základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjišťování dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli v průběhu období šetření (od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009) základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.

| (6) | V rámci postupu pro výběr vzorku bylo získáno sedm odpovědí od vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě společnosti však od další spolupráce při šetření odstoupily v rané fázi. Výběr vzorku už tedy nebyl nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorek nebude vybrán. |
| --- | --- |

(6)

V rámci postupu pro výběr vzorku bylo získáno sedm odpovědí od vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě společnosti však od další spolupráce při šetření odstoupily v rané fázi. Výběr vzorku už tedy nebyl nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorek nebude vybrán.

| (7) | Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádaly tři skupiny čínských vyvážejících výrobců a jedna společnost samostatně. Jedna další skupina požádala pouze o individuální zacházení. |
| --- | --- |

(7)

Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádaly tři skupiny čínských vyvážejících výrobců a jedna společnost samostatně. Jedna další skupina požádala pouze o individuální zacházení.

| (8) | Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpovědělo pět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce ve Spojených státech amerických, což byla navržená srovnatelná země, jak je uvedeno v oznámení o zahájení, a jeden výrobce v jiné možné srovnatelné zemi, Indonésii. Na dotazník rovněž odpověděli tři výrobci v Unii a sedm uživatelů spolupracovalo zasláním odpovědi na dotazník. Žádný z dovozců nedodal Komisi informace, a ani se nepřihlásil v průběhu šetření. |
| --- | --- |

(8)

Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpovědělo pět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce ve Spojených státech amerických, což byla navržená srovnatelná země, jak je uvedeno v oznámení o zahájení, a jeden výrobce v jiné možné srovnatelné zemi, Indonésii. Na dotazník rovněž odpověděli tři výrobci v Unii a sedm uživatelů spolupracovalo zasláním odpovědi na dotazník. Žádný z dovozců nedodal Komisi informace, a ani se nepřihlásil v průběhu šetření.

| (9) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:






  (a) | Výrobci v Unii







  — | Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Rakousko |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:

(a)

Výrobci v Unii

—

Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Rakousko

| — | DSM Melamine B.V. (nyní OCI Melamine B.V.), Nizozemsko |
| --- | --- |

—

DSM Melamine B.V. (nyní OCI Melamine B.V.), Nizozemsko

| — | Zakłady Azotowe Puławy, Polsko |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy, Polsko

| (b) | Vyvážející výrobci v ČLR







  — | skupina Sichuan Chemical: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd a M&A Chemicals Corporation |
| --- | --- | --- |

(b)

Vyvážející výrobci v ČLR

—

skupina Sichuan Chemical: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd a M&A Chemicals Corporation

| — | skupina Sichuan Golden Elephant: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd a Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd |
| --- | --- |

—

skupina Sichuan Golden Elephant: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd a Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

| — | skupina Shandong Liaherd: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd a Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd |
| --- | --- |

—

skupina Shandong Liaherd: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd a Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd

| — | Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd

| — | skupina Henan Junhua: Henan Junhua Chemical Company Ltd a Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd |
| --- | --- |

—

skupina Henan Junhua: Henan Junhua Chemical Company Ltd a Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd

| (10) | S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce, který žádal pouze o individuální zacházení, a vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů z Indonésie jako srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:






  (c) | Výrobci v Indonésii







  — | DSM Kaltim Melamine (DKM) |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce, který žádal pouze o individuální zacházení, a vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů z Indonésie jako srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:

(c)

Výrobci v Indonésii

—

DSM Kaltim Melamine (DKM)

3.   Období šetření

| (11) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(11)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (12) | Dotčeným výrobkem je melamin, v současnosti kódu KN 2933 61 00, pocházející z Čínské lidové republiky. |
| --- | --- |

(12)

Dotčeným výrobkem je melamin, v současnosti kódu KN 2933 61 00, pocházející z Čínské lidové republiky.

| (13) | Melamin je bílý krystalický prášek získávaný z močoviny. Melamin se používá zejména v laminátech, lisovacích práškách, deskách na bázi dřeva a pryskyřicích pro povrchové úpravy. |
| --- | --- |

(13)

Melamin je bílý krystalický prášek získávaný z močoviny. Melamin se používá zejména v laminátech, lisovacích práškách, deskách na bázi dřeva a pryskyřicích pro povrchové úpravy.

2.   Obdobný výrobek

| (14) | Šetření ukázalo, že melamin vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, melamin vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, melamin dovážený do Unie z ČLR a melamin vyráběný a prodávaný v Indonésii, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití. |
| --- | --- |

(14)

Šetření ukázalo, že melamin vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, melamin vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, melamin dovážený do Unie z ČLR a melamin vyráběný a prodávaný v Indonésii, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití.

| (15) | Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(15)

Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   DUMPING

1.   Zacházení jako v tržním hospodářství

| (16) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:






  — | obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty, |
| --- | --- | --- |

(16)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:

—

obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty,

| — | společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech, |
| --- | --- |

—

společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,

| — | nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství, |
| --- | --- |

—

nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,

| — | právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a |
| --- | --- |

—

právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a

| — | měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů. |
| --- | --- |

—

měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.

| (17) | Tři skupiny vyvážejících výrobců a jeden vyvážející výrobce z ČLR požádali o zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(17)

Tři skupiny vyvážejících výrobců a jeden vyvážející výrobce z ČLR požádali o zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.

| (18) | U všech těchto spolupracujících společností v ČLR si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(18)

U všech těchto spolupracujících společností v ČLR si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství.

| (19) | U všech spolupracujících vyvážejících výrobců a skupin v ČLR bylo shledáno, že nesplňují kritéria pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Všechny společnosti se sídlem v ČLR, které se podílejí na výrobě nebo uvádění melaninu na trh, byly vyzvány k požádání o zacházení jako v tržním hospodářství. Pokud by jedné skupině bylo odmítnuto udělení zacházení jako v tržním hospodářství, pak je odmítnuto i skupině jako celku. |
| --- | --- |

(19)

U všech spolupracujících vyvážejících výrobců a skupin v ČLR bylo shledáno, že nesplňují kritéria pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Všechny společnosti se sídlem v ČLR, které se podílejí na výrobě nebo uvádění melaninu na trh, byly vyzvány k požádání o zacházení jako v tržním hospodářství. Pokud by jedné skupině bylo odmítnuto udělení zacházení jako v tržním hospodářství, pak je odmítnuto i skupině jako celku.

| (20) | U těch společností, které vyrábějí močovinu ze zemního plynu za účelem výroby melaminu, bylo toto odmítnutí odůvodněno tím, že náklady na nejdůležitější vstup, zemní plyn, se nezakládají v zásadě na tržní hodnotě, jak požaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stanovilo, že důvodem byly zásahy státu na trhu se zemním plynem v ČLR. |
| --- | --- |

(20)

U těch společností, které vyrábějí močovinu ze zemního plynu za účelem výroby melaminu, bylo toto odmítnutí odůvodněno tím, že náklady na nejdůležitější vstup, zemní plyn, se nezakládají v zásadě na tržní hodnotě, jak požaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stanovilo, že důvodem byly zásahy státu na trhu se zemním plynem v ČLR.

| (21) | Na trhu se zemním plynem v ČLR dominují tři státní společnosti. Společnosti vyrábějící močovinu, kterou poté používají k výrobě melaminu, těží z nízkých, státem stanovených cen plynu pro výrobu močoviny. Společnost vyrábějící močovinu, která je hnojivem a je důležitá pro čínské zemědělství a potravinářský průmysl, platí za plyn podstatně nižší cenu než společnosti, které potřebují plyn pro jiná průmyslová použití. Kromě tohoto mechanismu dvojích cen, je cena zemního plynu pro průmyslové použití sama o sobě zkreslena státními zásahy a je podstatně nižší než cena zemního plynu na světovém trhu. |
| --- | --- |

(21)

Na trhu se zemním plynem v ČLR dominují tři státní společnosti. Společnosti vyrábějící močovinu, kterou poté používají k výrobě melaminu, těží z nízkých, státem stanovených cen plynu pro výrobu močoviny. Společnost vyrábějící močovinu, která je hnojivem a je důležitá pro čínské zemědělství a potravinářský průmysl, platí za plyn podstatně nižší cenu než společnosti, které potřebují plyn pro jiná průmyslová použití. Kromě tohoto mechanismu dvojích cen, je cena zemního plynu pro průmyslové použití sama o sobě zkreslena státními zásahy a je podstatně nižší než cena zemního plynu na světovém trhu.

| (22) | Tato nízká cena plynu umožňuje uvedeným výrobcům melaminu vyrábět jej za nepřirozeně snížené ceny, přičemž využívají výhody zkreslené nízké ceny zemního plynu. Jelikož zemní plyn tvoří převážnou část nákladů na močovinu (kolem 80 %) a tato močovina představuje 50 až 60 % nákladů na výrobu melaminu, nelze považovat kritérium 1 za splněné u těch společností v ČLR, které vyrábějí močovinu ze zemního plynu. |
| --- | --- |

(22)

Tato nízká cena plynu umožňuje uvedeným výrobcům melaminu vyrábět jej za nepřirozeně snížené ceny, přičemž využívají výhody zkreslené nízké ceny zemního plynu. Jelikož zemní plyn tvoří převážnou část nákladů na močovinu (kolem 80 %) a tato močovina představuje 50 až 60 % nákladů na výrobu melaminu, nelze považovat kritérium 1 za splněné u těch společností v ČLR, které vyrábějí močovinu ze zemního plynu.

| (23) | Některé společnosti však samy močovinu nevyrábějí, ale kupují ji od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení. Avšak samotný trh močovinou je také zkreslený třemi hlavními druhy zásahů státu. Za prvé, existencí přísných dovozních kvót na močovinu a vývozních daní ve výši 110 % během sezóny a 10 % mimo sezónu v období šetření. Za druhé, čínská vláda od 1. července 2005 osvobodila domácí prodej močoviny od DPH. Za třetí, čínská vláda je přímým účastníkem trhu prostřednictvím státního systému pro hnojiva, který funguje od roku 2004 a v rámci kterého stát nakupuje močovinu přímo od výrobců s cílem zajistit strategickou rezervu, a také může uvolnit množství močoviny pro domácí trh. Výrobci močoviny rovněž využívají výhody preferenčních sazeb za elektřinu, preferenčních sazeb za nákladní železniční přepravu a, jak je uvedeno výše, preferenčních cen zemního plynu. |
| --- | --- |

(23)

Některé společnosti však samy močovinu nevyrábějí, ale kupují ji od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení. Avšak samotný trh močovinou je také zkreslený třemi hlavními druhy zásahů státu. Za prvé, existencí přísných dovozních kvót na močovinu a vývozních daní ve výši 110 % během sezóny a 10 % mimo sezónu v období šetření. Za druhé, čínská vláda od 1. července 2005 osvobodila domácí prodej močoviny od DPH. Za třetí, čínská vláda je přímým účastníkem trhu prostřednictvím státního systému pro hnojiva, který funguje od roku 2004 a v rámci kterého stát nakupuje močovinu přímo od výrobců s cílem zajistit strategickou rezervu, a také může uvolnit množství močoviny pro domácí trh. Výrobci močoviny rovněž využívají výhody preferenčních sazeb za elektřinu, preferenčních sazeb za nákladní železniční přepravu a, jak je uvedeno výše, preferenčních cen zemního plynu.

| (24) | Omezení vývozu v kombinaci s výhodami v případě domácího prodeje vedou ke snižování objemu vývozu močoviny, a tím k odklonu dodávek na domácí trh a vytvoření tlaku na snižování domácí ceny. Tato nízká domácí cena je přímým důsledkem státních zásahů na trhu s močovinou v ČLR. Kritérium 1 proto nemůže být považováno za splněné u těch společností v ČLR, které močovinu nevyrábějí, ale kupují ji od třetích stran. |
| --- | --- |

(24)

Omezení vývozu v kombinaci s výhodami v případě domácího prodeje vedou ke snižování objemu vývozu močoviny, a tím k odklonu dodávek na domácí trh a vytvoření tlaku na snižování domácí ceny. Tato nízká domácí cena je přímým důsledkem státních zásahů na trhu s močovinou v ČLR. Kritérium 1 proto nemůže být považováno za splněné u těch společností v ČLR, které močovinu nevyrábějí, ale kupují ji od třetích stran.

| (25) | Kromě obecné situace popsané výše jedna skupina společností nesplnila ostatní požadavky kritéria 1, jelikož holdingová společnost je zcela ve vlastnictví státu, který je také většinovým vlastníkem jednotlivých společnosti v rámci skupiny. Tato skupina proto podléhá výrazným státním zásahům v souvislosti s významnými obchodními rozhodnutími. |
| --- | --- |

(25)

Kromě obecné situace popsané výše jedna skupina společností nesplnila ostatní požadavky kritéria 1, jelikož holdingová společnost je zcela ve vlastnictví státu, který je také většinovým vlastníkem jednotlivých společnosti v rámci skupiny. Tato skupina proto podléhá výrazným státním zásahům v souvislosti s významnými obchodními rozhodnutími.

| (26) | Dvě společnosti nesplnily kritérium 2 či kritérium 3. Jedna z nich nebyla schopna předložit úplné účetní záznamy a od veřejného orgánu získala bezplatně kancelářské prostory. Druhá společnost nevedla své účetnictví v souladu s mezinárodními účetními standardy a nebyla schopna prokázat, že se převzetí společnosti, která byla ve vlastnictví státu, uskutečnilo za reálnou hodnotu. |
| --- | --- |

(26)

Dvě společnosti nesplnily kritérium 2 či kritérium 3. Jedna z nich nebyla schopna předložit úplné účetní záznamy a od veřejného orgánu získala bezplatně kancelářské prostory. Druhá společnost nevedla své účetnictví v souladu s mezinárodními účetními standardy a nebyla schopna prokázat, že se převzetí společnosti, která byla ve vlastnictví státu, uskutečnilo za reálnou hodnotu.

| (27) | Jedna společnost neprokázala, že splňuje kritérium 3, jelikož nezaplatila žádný úrok z dluhu v souvislosti s prodejem svých akcií vydaných v rámci privatizačního procesu. Konkrétněji, na počátku privatizačního procesu byl akcionáři zapůjčen zpět kapitál, který investoval. Při následných převodech akcií bylo převzetí závazku použito jako platba. Půjčku splatil tehdy soukromý vlastník uvedených akcií až po deseti letech, aniž by kdy byl účtován či zaplacen jakýkoli úrok z dané částky. |
| --- | --- |

(27)

Jedna společnost neprokázala, že splňuje kritérium 3, jelikož nezaplatila žádný úrok z dluhu v souvislosti s prodejem svých akcií vydaných v rámci privatizačního procesu. Konkrétněji, na počátku privatizačního procesu byl akcionáři zapůjčen zpět kapitál, který investoval. Při následných převodech akcií bylo převzetí závazku použito jako platba. Půjčku splatil tehdy soukromý vlastník uvedených akcií až po deseti letech, aniž by kdy byl účtován či zaplacen jakýkoli úrok z dané částky.

| (28) | Jedné společnosti bylo odmítnuto zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož její prodejní společnost ve spojení, která také obchodovala s dotčeným výrobkem, nevyplnila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(28)

Jedné společnosti bylo odmítnuto zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož její prodejní společnost ve spojení, která také obchodovala s dotčeným výrobkem, nevyplnila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.

| (29) | Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody. |
| --- | --- |

(29)

Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.

| (30) | Bylo předloženo několik písemných stanovisek a konalo se slyšení s některými vyvážejícími výrobci. Vyvážející výrobci tvrdili, že v ČLR se přibližně 70 % močoviny vyrábí převážně s použitím uhlí jako hlavního vstupu a pouze asi 30 % močoviny se vyrábí ze zemního plynu. Jelikož však stát rovněž zasahuje do trhu s močovinou, jak je uvedeno v 23. a 24. bodě odůvodnění, nemění se tím závěr, že náklady na výrobu melaminu jsou významně zkresleny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(30)

Bylo předloženo několik písemných stanovisek a konalo se slyšení s některými vyvážejícími výrobci. Vyvážející výrobci tvrdili, že v ČLR se přibližně 70 % močoviny vyrábí převážně s použitím uhlí jako hlavního vstupu a pouze asi 30 % močoviny se vyrábí ze zemního plynu. Jelikož však stát rovněž zasahuje do trhu s močovinou, jak je uvedeno v 23. a 24. bodě odůvodnění, nemění se tím závěr, že náklady na výrobu melaminu jsou významně zkresleny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (31) | Další tvrzení, přednesená v písemných stanoviscích a slyšení po poskytnutí informací, nebyla takového rázu, aby změnila návrh na odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství všem společnostem, které o to požádaly. |
| --- | --- |

(31)

Další tvrzení, přednesená v písemných stanoviscích a slyšení po poskytnutí informací, nebyla takového rázu, aby změnila návrh na odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství všem společnostem, které o to požádaly.

| (32) | Z výše uvedeného vyplývá, že žádná ze spolupracujících společností v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že všem těmto společnostem by se mělo odmítnout zacházení jako v tržním hospodářství. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky. |
| --- | --- |

(32)

Z výše uvedeného vyplývá, že žádná ze spolupracujících společností v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že všem těmto společnostem by se mělo odmítnout zacházení jako v tržním hospodářství. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.

2.   Individuální zacházení

| (33) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(33)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (34) | Všechny společnosti a skupiny, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádaly o individuální zacházení v případě, že by jim nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho jedna společnost požádala pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že tři z pěti vyvážejících výrobních společností nebo skupin v ČLR splnily všechny požadavky pro udělení individuálního zacházení. Jedné skupině společností v ČLR bylo odmítnuto individuální zacházení z toho důvodu, že holding je zcela ve vlastnictví státu a že stát je většinovým vlastníkem jednotlivých společností v rámci skupiny. Další společnosti bylo odmítnuto individuální zacházení, jelikož prodejní společnost ve spojení nevyplnila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení. Nebylo proto možné posoudit kritéria pro udělení individuálního zacházení. |
| --- | --- |

(34)

Všechny společnosti a skupiny, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádaly o individuální zacházení v případě, že by jim nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho jedna společnost požádala pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že tři z pěti vyvážejících výrobních společností nebo skupin v ČLR splnily všechny požadavky pro udělení individuálního zacházení. Jedné skupině společností v ČLR bylo odmítnuto individuální zacházení z toho důvodu, že holding je zcela ve vlastnictví státu a že stát je většinovým vlastníkem jednotlivých společností v rámci skupiny. Další společnosti bylo odmítnuto individuální zacházení, jelikož prodejní společnost ve spojení nevyplnila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení. Nebylo proto možné posoudit kritéria pro udělení individuálního zacházení.

3.   Běžná hodnota

a)   Výběr srovnatelné země

| (35) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(35)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.

| (36) | V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili. |
| --- | --- |

(36)

V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.

| (37) | Komise posoudila, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země a zaslala dotazníky výrobcům melaminu v Indii, Íránu, Indonésii a ve Spojených státech amerických. Na dotazníky odpověděli pouze výrobci melaminu v USA a v Indonésii. |
| --- | --- |

(37)

Komise posoudila, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země a zaslala dotazníky výrobcům melaminu v Indii, Íránu, Indonésii a ve Spojených státech amerických. Na dotazníky odpověděli pouze výrobci melaminu v USA a v Indonésii.

| (38) | Po posouzení odpovědí byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, která se jeví jako otevřený trh s nízkým dovozním clem a s významným dovozem z několika třetích zemí. Navíc bylo zjištěno, že struktura nákladů indonéského výrobce byla srovnatelnější s čínským výrobcem než struktura nákladů amerického výrobce, a proto by vedla ke stanovení realističtější běžné hodnoty. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Indonésie považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(38)

Po posouzení odpovědí byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, která se jeví jako otevřený trh s nízkým dovozním clem a s významným dovozem z několika třetích zemí. Navíc bylo zjištěno, že struktura nákladů indonéského výrobce byla srovnatelnější s čínským výrobcem než struktura nákladů amerického výrobce, a proto by vedla ke stanovení realističtější běžné hodnoty. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Indonésie považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.

| (39) | Nakonec žádná zúčastněná strana, včetně žadatelů, netvrdila, že by se měly pro účely stávajícího šetření jako vhodná srovnatelná země použít Spojené státy americké. |
| --- | --- |

(39)

Nakonec žádná zúčastněná strana, včetně žadatelů, netvrdila, že by se měly pro účely stávajícího šetření jako vhodná srovnatelná země použít Spojené státy americké.

| (40) | Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího indonéského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na základě kterých lze stanovit běžnou hodnotu. |
| --- | --- |

(40)

Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího indonéského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na základě kterých lze stanovit běžnou hodnotu.

| (41) | Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Indonésie je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení. |
| --- | --- |

(41)

Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Indonésie je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.

b)   Stanovení běžné hodnoty

| (42) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(42)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi.

| (43) | Dotčený výrobek se prodával v reprezentativním množství na indonéském domácím trhu. |
| --- | --- |

(43)

Dotčený výrobek se prodával v reprezentativním množství na indonéském domácím trhu.

| (44) | Jelikož prodej na domácím trhu zákazníků, kteří nebyli ve spojení, nebyl během období šetření ziskový, byla běžná hodnota početně určena použitím výrobních nákladů indonéského výrobce s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a za zisk na domácím trhu. |
| --- | --- |

(44)

Jelikož prodej na domácím trhu zákazníků, kteří nebyli ve spojení, nebyl během období šetření ziskový, byla běžná hodnota početně určena použitím výrobních nákladů indonéského výrobce s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a za zisk na domácím trhu.

| (45) | Náklady PSR a zisk byly stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) na základě jiné přiměřené metody srovnáním nákladů PSR a zisku s výrobním odvětvím Unie. Použitá výše nákladů PSR byla považována za přiměřenou, jelikož byla v souladu s PSR ve výrobním odvětví Unie. Výše zisku se blížila hodnotě dosahované výrobním odvětvím Unie v ziskových letech. Nebyly žádné náznaky, že by takový zisk převýšil zisk obvykle realizovaný jinými vývozci nebo výrobci při prodeji výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu země původu. |
| --- | --- |

(45)

Náklady PSR a zisk byly stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) na základě jiné přiměřené metody srovnáním nákladů PSR a zisku s výrobním odvětvím Unie. Použitá výše nákladů PSR byla považována za přiměřenou, jelikož byla v souladu s PSR ve výrobním odvětví Unie. Výše zisku se blížila hodnotě dosahované výrobním odvětvím Unie v ziskových letech. Nebyly žádné náznaky, že by takový zisk převýšil zisk obvykle realizovaný jinými vývozci nebo výrobci při prodeji výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu země původu.

c)   Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení

| (46) | Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(46)

Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.

d)   Srovnání

| (47) | Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy. |
| --- | --- |

(47)

Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.

| (48) | Je třeba poznamenat, že běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány při stejné úrovni nepřímého zdanění, tj. včetně DPH. |
| --- | --- |

(48)

Je třeba poznamenat, že běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány při stejné úrovni nepřímého zdanění, tj. včetně DPH.

4.   Dumpingová rozpětí

a)   Pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení

| (49) | Dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše. |
| --- | --- |

(49)

Dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.

| (50) | Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd a její společnost ve spojení Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd | 44,9 % |
| Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd a její společnosti ve spojení Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd a Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd | 47,6 % |
| Henan Junhua Chemical Company Ltd a její společnost ve spojení Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd | 49,0 % |

(50)

Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd a její společnost ve spojení Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

44,9 %

Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd a její společnosti ve spojení Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd a Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd

47,6 %

Henan Junhua Chemical Company Ltd a její společnost ve spojení Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd

49,0 %

b)   Pro všechny ostatní vyvážející výrobce

| (51) | Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu. |
| --- | --- |

(51)

Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu.

| (52) | Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla malá, tj. 30%, bylo celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vývozce v ČLR stanoveno srovnáním běžné hodnoty stanovené pro Indonésii s údaji o vývozních cenách spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení. |
| --- | --- |

(52)

Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla malá, tj. 30%, bylo celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vývozce v ČLR stanoveno srovnáním běžné hodnoty stanovené pro Indonésii s údaji o vývozních cenách spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení.

| (53) | Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 65,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením. |
| --- | --- |

(53)

Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 65,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.

D.   ÚJMA

1.   Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie

| (54) | Podnět podaly tři hlavní výrobci melaminu v Unii, jejichž výrobní zařízení se nacházejí v Rakousku, Německu a Itálii (Borealis), Nizozemsku (DSM) a Polsku (Puławy), na něž společně připadá více než 90 % celkové výroby v Unii během období šetření. Dva další výrobci s nižším objemem výroby neměli proti zahájení šetření námitky. |
| --- | --- |

(54)

Podnět podaly tři hlavní výrobci melaminu v Unii, jejichž výrobní zařízení se nacházejí v Rakousku, Německu a Itálii (Borealis), Nizozemsku (DSM) a Polsku (Puławy), na něž společně připadá více než 90 % celkové výroby v Unii během období šetření. Dva další výrobci s nižším objemem výroby neměli proti zahájení šetření námitky.

| (55) | Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení. |
| --- | --- |

(55)

Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.

| (56) | Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii v období šetření činila asi 340 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby v Unii použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. |
| --- | --- |

(56)

Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii v období šetření činila asi 340 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby v Unii použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu.

2.   Spotřeba v Unii

| (57) | Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili. Odhad byl založen na údajích uvedených v podnětu.

  Tabulka 1 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tunách) | 367 476 | 388 567 | 323 638 | 266 178 |
| Index | 100 | 105 | 88 | 72 |
| Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník |

(57)

Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili. Odhad byl založen na údajích uvedených v podnětu.

Tabulka 1

2006

2007

2008

OŠ

Objem (v tunách)

367 476

388 567

323 638

266 178

Index

100

105

88

72

Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník

| (58) | Spotřeba se v letech 2006–2007 zvýšila o 5 %, v letech 2007–2008 poklesla o 17 % a v období šetření poklesla o 16 %. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 28 %. |
| --- | --- |

(58)

Spotřeba se v letech 2006–2007 zvýšila o 5 %, v letech 2007–2008 poklesla o 17 % a v období šetření poklesla o 16 %. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 28 %.

| (59) | Pokles spotřeby melaminu lze přisuzovat konjunktuře, a zejména dočasnému zmenšení trhů s bydlením a stavebních trhů, což jsou nejdůležitější trhy pro hlavní oblasti použití melaminu. Melamin představuje v tomto odvětví významný vstupní materiál a neočekává se, že by byl nahrazen jinými materiály. Proto se očekává, že poptávka po melaminu se spolu s celkovým hospodářským oživením opět zvýší. |
| --- | --- |

(59)

Pokles spotřeby melaminu lze přisuzovat konjunktuře, a zejména dočasnému zmenšení trhů s bydlením a stavebních trhů, což jsou nejdůležitější trhy pro hlavní oblasti použití melaminu. Melamin představuje v tomto odvětví významný vstupní materiál a neočekává se, že by byl nahrazen jinými materiály. Proto se očekává, že poptávka po melaminu se spolu s celkovým hospodářským oživením opět zvýší.

3.   Dovoz z dotčené země do Unie

a)   Objem, cena a podíl dovozu z ČLR na trhu

| (60) | Šetření ukázalo, že dovoz melaminu z ČLR se vyvíjel takto:

  Tabulka 2










  Dovoz z ČLR | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tunách) | 26 565 | 42 750 | 34 595 | 17 434 |
| Index | 100 | 161 | 130 | 66 |
| Zdroj: Eurostat |

(60)

Šetření ukázalo, že dovoz melaminu z ČLR se vyvíjel takto:

Tabulka 2

Dovoz z ČLR

2006

2007

2008

OŠ

Objem (v tunách)

26 565

42 750

34 595

17 434

Index

100

161

130

66

Zdroj: Eurostat

| (61) | Čínský dovoz se na trhu Unie v letech 2006–2008 zvýšil. Zatímco celková spotřeba na trhu EU se v témže období o 12 % snížila, objem prodeje čínských vývozců na trhu Unie se o 30 % zvýšil. Jak je uvedeno v tabulce níže, zvýšil se v uvedeném období i podíl na trhu. |
| --- | --- |

(61)

Čínský dovoz se na trhu Unie v letech 2006–2008 zvýšil. Zatímco celková spotřeba na trhu EU se v témže období o 12 % snížila, objem prodeje čínských vývozců na trhu Unie se o 30 % zvýšil. Jak je uvedeno v tabulce níže, zvýšil se v uvedeném období i podíl na trhu.

| (62) | V období šetření se situace obrátila: spotřeba o 18 % poklesla, ale objem vývozu čínských výrobců poklesl ještě více. V souvislosti s nižším objemem vývozu ztratil čínský dovoz v období šetření podíl na trhu.

  Tabulka 3










  Podíl dovozu z ČLR na trhu | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl na trhu | 7,2 % | 11,0 % | 10,7 % | 6,5 % |
| Index | 100 | 153 | 148 | 91 |

(62)

V období šetření se situace obrátila: spotřeba o 18 % poklesla, ale objem vývozu čínských výrobců poklesl ještě více. V souvislosti s nižším objemem vývozu ztratil čínský dovoz v období šetření podíl na trhu.

Tabulka 3

Podíl dovozu z ČLR na trhu

2006

2007

2008

OŠ

Podíl na trhu

7,2 %

11,0 %

10,7 %

6,5 %

Index

100

153

148

91

Na základě údajů z Eurostatu se zdá, že čínská dovozní cena se v posuzovaném období celkově o 10 % zvýšila.

Tabulka 4

| | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena za tunu | 814 EUR | 802 EUR | 1 149 EUR | 896 EUR |
| Index | 100 | 99 | 141 | 110 |
| Zdroj: Eurostat |

2006

2007

2008

OŠ

Průměrná cena za tunu

814 EUR

802 EUR

1 149 EUR

896 EUR

Index

100

99

141

110

Zdroj: Eurostat

| (63) | Úroveň spolupráce ze strany čínských vývozců však byla nízká a šetření ukázalo, že průměrná dovozní cena spolupracujících čínských výrobců, na něž připadá 30 % celkového čínského dovozu, byla mnohem nižší než cena zjištěná Eurostatem a nižší než cena výrobního odvětví Unie a v období šetření činila v průměru 806 EUR za tunu. |
| --- | --- |

(63)

Úroveň spolupráce ze strany čínských vývozců však byla nízká a šetření ukázalo, že průměrná dovozní cena spolupracujících čínských výrobců, na něž připadá 30 % celkového čínského dovozu, byla mnohem nižší než cena zjištěná Eurostatem a nižší než cena výrobního odvětví Unie a v období šetření činila v průměru 806 EUR za tunu.

| (64) | V této fázi šetření se proto má za to, že při analýze újmy a příčinných souvislostí by měla být vzata v úvahu cena ověřená v prostorách spolupracujících vyvážejících výrobců v Číně. |
| --- | --- |

(64)

V této fázi šetření se proto má za to, že při analýze újmy a příčinných souvislostí by měla být vzata v úvahu cena ověřená v prostorách spolupracujících vyvážejících výrobců v Číně.

| (65) | V průběhu šetření tvrdily některé zúčastněné strany, že melamin dovezený z Číny je nižší kvality než melamin vyrobený výrobním odvětvím Unie a že jej pro určitá použití, např. na plochy, nelze upotřebit. Vzhledem k tomu, že toto tvrzení se nepodařilo prokázat, nebylo k němu v této fázi šetření přihlédnuto. |
| --- | --- |

(65)

V průběhu šetření tvrdily některé zúčastněné strany, že melamin dovezený z Číny je nižší kvality než melamin vyrobený výrobním odvětvím Unie a že jej pro určitá použití, např. na plochy, nelze upotřebit. Vzhledem k tomu, že toto tvrzení se nepodařilo prokázat, nebylo k němu v této fázi šetření přihlédnuto.

b)   Cenové podbízení

| (66) | Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upraveny (zejména v případě nákladů na dopravu a manipulaci) na úroveň cen ze závodu a byly srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF. |
| --- | --- |

(66)

Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upraveny (zejména v případě nákladů na dopravu a manipulaci) na úroveň cen ze závodu a byly srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF.

| (67) | Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 10,3 %. |
| --- | --- |

(67)

Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 10,3 %.

4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

a)   Předběžné poznámky

| (68) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2006 do konce období šetření. |
| --- | --- |

(68)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2006 do konce období šetření.

b)   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Tabulka 5

| | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | 378 961 | 371 564 | 358 794 | 304 028 |
| Index | 100 | 98 | 95 | 80 |
| Kapacita (v tunách) | 442 000 | 442 000 | 396 200 | 396 200 |
| Index | 100 | 100 | 90 | 90 |
| Využití kapacity | 86 % | 84 % | 91 % | 77 % |
| Index | 100 | 98 | 106 | 90 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

2006

2007

2008

OŠ

Výroba (v tunách)

378 961

371 564

358 794

304 028

Index

100

98

95

80

Kapacita (v tunách)

442 000

442 000

396 200

396 200

Index

100

100

90

90

Využití kapacity

86 %

84 %

91 %

77 %

Index

100

98

106

90

Zdroj: Odpovědi na dotazník

| (69) | Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v uvedeném období snížila o 20 %. Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 10 %. |
| --- | --- |

(69)

Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v uvedeném období snížila o 20 %. Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 10 %.

| (70) | Výrobní odvětví Unie snížilo v roce 2008 svou výrobní kapacitu až na přibližně 396 200 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity v období šetření snížilo z 86 % v roce 2006 na 77 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2008 do období šetření. |
| --- | --- |

(70)

Výrobní odvětví Unie snížilo v roce 2008 svou výrobní kapacitu až na přibližně 396 200 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity v období šetření snížilo z 86 % v roce 2006 na 77 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2008 do období šetření.

c)   Objem prodeje a podíl na trhu

| (71) | Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.

  Tabulka 6 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tunách) | 254 707 | 274 211 | 241 867 | 215 469 |
| Index | 100 | 108 | 95 | 85 |
| Podíl na trhu | 74 % | 75 % | 80 % | 86 % |
| Index | 100 | 107 | 107 | 116 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(71)

Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.

Tabulka 6

2006

2007

2008

OŠ

Objem (v tunách)

254 707

274 211

241 867

215 469

Index

100

108

95

85

Podíl na trhu

74 %

75 %

80 %

86 %

Index

100

107

107

116

Zdroj: Odpovědi na dotazník

| (72) | Zatímco spotřeba Unie během roku 2006 a období šetření poklesla o 28 %, objem prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie poklesl o 15 %. Proto mohlo výrobní odvětví Unie navýšit svůj podíl na trhu ze 74 % v roce 2006 na 86 % v období šetření. |
| --- | --- |

(72)

Zatímco spotřeba Unie během roku 2006 a období šetření poklesla o 28 %, objem prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie poklesl o 15 %. Proto mohlo výrobní odvětví Unie navýšit svůj podíl na trhu ze 74 % v roce 2006 na 86 % v období šetření.

d)   Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie a výrobní náklady

| (73) | Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 5 %. Od roku 2008 do období šetření došlo k výraznému poklesu prodejních cen o 26 %.

  Tabulka 7a | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena za tunu | 949 EUR | 998 EUR | 1 217 EUR | 898 EUR |
| Index | 100 | 105 | 128 | 95 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(73)

Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 5 %. Od roku 2008 do období šetření došlo k výraznému poklesu prodejních cen o 26 %.

Tabulka 7a

2006

2007

2008

OŠ

Průměrná cena za tunu

949 EUR

998 EUR

1 217 EUR

898 EUR

Index

100

105

128

95

Zdroj: Odpovědi na dotazník

| (74) | Bylo zjištěno, že se průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření snížily o 2 %. V tomtéž období však bylo výrobní odvětví Unie nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než výrobní náklady. |
| --- | --- |

(74)

Bylo zjištěno, že se průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření snížily o 2 %. V tomtéž období však bylo výrobní odvětví Unie nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než výrobní náklady.

| (75) | Výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 7b | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné výrobní náklady na tunu | 1 076 EUR | 1 054 EUR | 1 229 EUR | 1 060 EUR |
| Index | 100 | 98 | 114 | 98 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(75)

Výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 7b

2006

2007

2008

OŠ

Průměrné výrobní náklady na tunu

1 076 EUR

1 054 EUR

1 229 EUR

1 060 EUR

Index

100

98

114

98

Zdroj: Odpovědi na dotazník

e)   Zásoby

| (76) | Zásoby v období šetření představovaly asi 5 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 68 %, zejména od roku 2008 do období šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.

  Tabulka 8 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (v tunách) | 51 650 | 31 019 | 48 732 | 16 611 |
| Index | 100 | 60 | 94 | 32 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(76)

Zásoby v období šetření představovaly asi 5 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 68 %, zejména od roku 2008 do období šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.

Tabulka 8

2006

2007

2008

OŠ

Zásoby (v tunách)

51 650

31 019

48 732

16 611

Index

100

60

94

32

Zdroj: Odpovědi na dotazník

f)   Zaměstnanost, mzdy a produktivita

Tabulka 9

| | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE) | 706 | 688 | 613 | 606 |
| Index | 100 | 97 | 87 | 86 |
| Náklady na pracovní sílu (v EUR na FTE) | 57 736 | 57 248 | 63 273 | 61 025 |
| Index | 100 | 99 | 110 | 106 |
| Produktivita (v jednotkách na FTE) | 537 | 540 | 585 | 502 |
| Index | 100 | 101 | 109 | 94 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

2006

2007

2008

OŠ

Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)

706

688

613

606

Index

100

97

87

86

Náklady na pracovní sílu (v EUR na FTE)

57 736

57 248

63 273

61 025

Index

100

99

110

106

Produktivita (v jednotkách na FTE)

537

540

585

502

Index

100

101

109

94

Zdroj: Odpovědi na dotazník

| (77) | Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl v roce 2008 počet zaměstnanců snížen o 13 % a v období šetření o další 1 %. Na pokles produktivity je třeba pohlížet v souvislosti s obecným charakterem těchto opatření, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily, a sice o 6 %. |
| --- | --- |

(77)

Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl v roce 2008 počet zaměstnanců snížen o 13 % a v období šetření o další 1 %. Na pokles produktivity je třeba pohlížet v souvislosti s obecným charakterem těchto opatření, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily, a sice o 6 %.

g)   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

Tabulka 10

| | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost | –9,9 % | –2,4 % | –1,3 % | –18,0 % |
| Rok/rok | | –7,5 % | +1,1 % | –16,7 % |
| Peněžní tok (v tis. EUR) | –5 091 | 36 162 | 19 682 | –20 847 |
| Rok/rok | | 41 253 | –18 480 | –40 529 |
| Investice (v tis. EUR) | 29 070 | 14 630 | 32 540 | 21 465 |
| Index | 100 | 50,3 | 112 | 74 |
| Návratnost investic | –10 % | –3 % | –2 % | –25 % |
| Rok/rok | | +7 % | +1 % | –23 % |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

2006

2007

2008

OŠ

Ziskovost

–9,9 %

–2,4 %

–1,3 %

–18,0 %

Rok/rok

–7,5 %

+1,1 %

–16,7 %

Peněžní tok (v tis. EUR)

–5 091

36 162

19 682

–20 847

Rok/rok

41 253

–18 480

–40 529

Investice (v tis. EUR)

29 070

14 630

32 540

21 465

Index

100

50,3

112

74

Návratnost investic

–10 %

–3 %

–2 %

–25 %

Rok/rok

+7 %

+1 %

–23 %

Zdroj: Odpovědi na dotazník

| (78) | Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze ztráty ve výši 9,9 % v roce 2006 na ztrátu ve výši 18 % v období šetření. K této situaci došlo navzdory snížení výrobních nákladů výrobního odvětví Unie o 14 % od roku 2008 do období šetření, jak je patrné z tabulky č. 7b výše. |
| --- | --- |

(78)

Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze ztráty ve výši 9,9 % v roce 2006 na ztrátu ve výši 18 % v období šetření. K této situaci došlo navzdory snížení výrobních nákladů výrobního odvětví Unie o 14 % od roku 2008 do období šetření, jak je patrné z tabulky č. 7b výše.

| (79) | Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho vykazuje peněžní tok během posuzovaného období výrazný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(79)

Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho vykazuje peněžní tok během posuzovaného období výrazný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.

| (80) | Vzhledem k výše uvedenému byla schopnost výrobního odvětví Unie investovat kvůli významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období omezená. V důsledku toho poklesly investice v posuzovaném období o 26,2 %. |
| --- | --- |

(80)

Vzhledem k výše uvedenému byla schopnost výrobního odvětví Unie investovat kvůli významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období omezená. V důsledku toho poklesly investice v posuzovaném období o 26,2 %.

h)   Růst

| (81) | Zatímco se spotřeba Unie od roku 2006 do období šetření snížila o 28 %, výrobní odvětví Unie snížilo svůj objem prodeje na trhu Unie o 15 %. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 15 % méně výrazný než pokles spotřeby Unie, který činil 28 %. Proto během téhož období vzrostl podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 12 procentních bodů. |
| --- | --- |

(81)

Zatímco se spotřeba Unie od roku 2006 do období šetření snížila o 28 %, výrobní odvětví Unie snížilo svůj objem prodeje na trhu Unie o 15 %. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 15 % méně výrazný než pokles spotřeby Unie, který činil 28 %. Proto během téhož období vzrostl podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 12 procentních bodů.

i)   Velikost skutečného dumpingového rozpětí

| (82) | Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(82)

Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.

5.   Závěr o újmě

| (83) | Šetření ukázalo, že některé ukazatele hospodářské situace výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zhoršily. |
| --- | --- |

(83)

Šetření ukázalo, že některé ukazatele hospodářské situace výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zhoršily.

| (84) | Objem prodeje se snížil o 15 %, objem výroby o 20 %, využití výrobních zařízení pokleslo z 86 % na 77 %, zaměstnanost bylo třeba snížit o 14 %. V tomtéž období se ceny snížily o 5 %. Od roku 2008 do období šetření došlo k poklesu prodejní ceny o 26 %, jelikož ziskovost byla dramaticky nízká a měla negativní dopad na investice a finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic. |
| --- | --- |

(84)

Objem prodeje se snížil o 15 %, objem výroby o 20 %, využití výrobních zařízení pokleslo z 86 % na 77 %, zaměstnanost bylo třeba snížit o 14 %. V tomtéž období se ceny snížily o 5 %. Od roku 2008 do období šetření došlo k poklesu prodejní ceny o 26 %, jelikož ziskovost byla dramaticky nízká a měla negativní dopad na investice a finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic.

| (85) | I když výrobní odvětví Unie dokázalo v době klesající spotřeby zvýšit svůj podíl na trhu Unie o 12 procentních bodů, nízká úroveň cen na trhu Unie, zejména v období šetření, způsobila výrazné zhoršení zejména finanční situace výrobního odvětví Unie v období šetření. Ceny neumožnily pokrýt výrobní náklady a vzniklé ztráty představovaly –18 % obratu. |
| --- | --- |

(85)

I když výrobní odvětví Unie dokázalo v době klesající spotřeby zvýšit svůj podíl na trhu Unie o 12 procentních bodů, nízká úroveň cen na trhu Unie, zejména v období šetření, způsobila výrazné zhoršení zejména finanční situace výrobního odvětví Unie v období šetření. Ceny neumožnily pokrýt výrobní náklady a vzniklé ztráty představovaly –18 % obratu.

| (86) | Na základě toho byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(86)

Na základě toho byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu.

E.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

1.   Úvod

| (87) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda byla závažná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie zapříčiněna dumpingovým dovozem z dotyčné země. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(87)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda byla závažná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie zapříčiněna dumpingovým dovozem z dotyčné země. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.

2.   Účinek dumpingového dovozu

| (88) | Je třeba připomenout, že spolupráce s čínskými vyvážejícími výrobci byla během tohoto šetření na velmi nízké úrovni. Spolupracující vyvážející výrobci představují přibližně 29 % celkového dovozu melaminu v období šetření. |
| --- | --- |

(88)

Je třeba připomenout, že spolupráce s čínskými vyvážejícími výrobci byla během tohoto šetření na velmi nízké úrovni. Spolupracující vyvážející výrobci představují přibližně 29 % celkového dovozu melaminu v období šetření.

| (89) | Statistika Eurostatu o dovozu ukazuje, že objem dovozu z Číny během posuzovaného období celkově značně poklesl, a to o 34 %. Jinými slovy se během uvedeného období tento dovoz snižoval relativně rychleji než spotřeba (–28 %). |
| --- | --- |

(89)

Statistika Eurostatu o dovozu ukazuje, že objem dovozu z Číny během posuzovaného období celkově značně poklesl, a to o 34 %. Jinými slovy se během uvedeného období tento dovoz snižoval relativně rychleji než spotřeba (–28 %).

| (90) | Pokud jde o ceny, Eurostat uvádí, že se dovozní cena čínského melaminu v posuzovaném období zvýšila o 10 %. Poté se významně snížila o 31 % v období od roku 2008 do období šetření. Z ověřených informací od čínských spolupracujících vývozců, kteří představují přibližně 30 % celkového dovozu z Číny, vyplývá, že průměrná čínská dovozní cena byla mnohem nižší, než jakou uvádí Eurostat. Bylo zjištěno, že ceny spolupracujících výrobců byly během období šetření o 10,3 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(90)

Pokud jde o ceny, Eurostat uvádí, že se dovozní cena čínského melaminu v posuzovaném období zvýšila o 10 %. Poté se významně snížila o 31 % v období od roku 2008 do období šetření. Z ověřených informací od čínských spolupracujících vývozců, kteří představují přibližně 30 % celkového dovozu z Číny, vyplývá, že průměrná čínská dovozní cena byla mnohem nižší, než jakou uvádí Eurostat. Bylo zjištěno, že ceny spolupracujících výrobců byly během období šetření o 10,3 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

| (91) | Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany ČLR se má za to, že ověřená cena u spolupracujících výrobců by měla mít větší váhu než údaje o cenách poskytnuté Eurostatem. |
| --- | --- |

(91)

Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany ČLR se má za to, že ověřená cena u spolupracujících výrobců by měla mít větší váhu než údaje o cenách poskytnuté Eurostatem.

| (92) | Každý měsíc prováděná analýza objemu dovozu melaminu ukázala, že čínský dovoz se ve velkém rozsahu objevoval na trhu Unie v prvním semestru období šetření, kdy krize v odvětví dosahovala svého vrcholu, a že tento dovoz získal v prvním semestru období šetření až 15% podíl na trhu Unie. Aby si výrobní odvětví Unie udrželo svůj podíl na trhu, nemělo vzhledem ke struktuře a procesu výroby jinou možnost, než snížit své prodejní ceny. Ačkoliv čínští vývozci svůj vývoz do Unie v druhém semestru období šetření značně snížili, negativní účinek jejich rozsáhlé přítomnosti na začátku období šetření a nízká úroveň jejich prodejních cen i nadále ovlivňovala trh Unie a výrobní odvětví Unie ve zbylém čase období šetření. |
| --- | --- |

(92)

Každý měsíc prováděná analýza objemu dovozu melaminu ukázala, že čínský dovoz se ve velkém rozsahu objevoval na trhu Unie v prvním semestru období šetření, kdy krize v odvětví dosahovala svého vrcholu, a že tento dovoz získal v prvním semestru období šetření až 15% podíl na trhu Unie. Aby si výrobní odvětví Unie udrželo svůj podíl na trhu, nemělo vzhledem ke struktuře a procesu výroby jinou možnost, než snížit své prodejní ceny. Ačkoliv čínští vývozci svůj vývoz do Unie v druhém semestru období šetření značně snížili, negativní účinek jejich rozsáhlé přítomnosti na začátku období šetření a nízká úroveň jejich prodejních cen i nadále ovlivňovala trh Unie a výrobní odvětví Unie ve zbylém čase období šetření.

| (93) | Šetření ukázalo, že ve výrobním odvětví Unie došlo v posuzovaném období ke značnému omezení výroby, snížení míry využití kapacit a ke ztrátám, pokud jde o objem prodeje a zaměstnanost. Struktura výrobního odvětví Unie a vznik výše uvedených faktorů způsobujících újmu naznačují, že důvodem zhoršení hospodářské situace tohoto odvětví byla do jisté míry krizová situace a nízká poptávka na trhu, jak vysvětluje níže uvedený 97. až 100. bod odůvodnění. Ke zhoršení však došlo rovněž kvůli nízkým cenám a tlaku vyvíjenému čínskými vývozci, zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, které neumožnily tomuto výrobnímu odvětví pokrýt jeho náklady. Výsledkem je, že ztráty nahromaděné během období šetření dosáhly až –18 % obratu. |
| --- | --- |

(93)

Šetření ukázalo, že ve výrobním odvětví Unie došlo v posuzovaném období ke značnému omezení výroby, snížení míry využití kapacit a ke ztrátám, pokud jde o objem prodeje a zaměstnanost. Struktura výrobního odvětví Unie a vznik výše uvedených faktorů způsobujících újmu naznačují, že důvodem zhoršení hospodářské situace tohoto odvětví byla do jisté míry krizová situace a nízká poptávka na trhu, jak vysvětluje níže uvedený 97. až 100. bod odůvodnění. Ke zhoršení však došlo rovněž kvůli nízkým cenám a tlaku vyvíjenému čínskými vývozci, zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, které neumožnily tomuto výrobnímu odvětví pokrýt jeho náklady. Výsledkem je, že ztráty nahromaděné během období šetření dosáhly až –18 % obratu.

| (94) | Vzhledem ke zkreslení, ke kterému došlo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství v ČLR, vzhledem ke zjištěné vysoké úrovni dumpingu a vzhledem ke zjištěním uvedeným zejména výše v 92. bodě odůvodnění se má za to, že i s klesajícím podílem na trhu by přítomnost na trhu Unie levného dumpingového dovozu, jehož ceny byly nižší o více než 10 % vůči výrobnímu odvětví Unie, hrála roli v dalším zhoršování negativní tendence prodejních cen na trhu Unie během celého období šetření. |
| --- | --- |

(94)

Vzhledem ke zkreslení, ke kterému došlo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství v ČLR, vzhledem ke zjištěné vysoké úrovni dumpingu a vzhledem ke zjištěním uvedeným zejména výše v 92. bodě odůvodnění se má za to, že i s klesajícím podílem na trhu by přítomnost na trhu Unie levného dumpingového dovozu, jehož ceny byly nižší o více než 10 % vůči výrobnímu odvětví Unie, hrála roli v dalším zhoršování negativní tendence prodejních cen na trhu Unie během celého období šetření.

| (95) | Na tomto základě je možné stanovit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(95)

Na tomto základě je možné stanovit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

3.   Vliv dalších činitelů

| (96) | Další činitele, které byly zkoumány v kontextu příčinných souvislostí, jsou vývoj poptávky na trhu Unie, hospodářská krize, výrobní náklady výrobního odvětví Unie, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a dovoz melaminu z dalších třetích zemí. |
| --- | --- |

(96)

Další činitele, které byly zkoumány v kontextu příčinných souvislostí, jsou vývoj poptávky na trhu Unie, hospodářská krize, výrobní náklady výrobního odvětví Unie, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a dovoz melaminu z dalších třetích zemí.

a)   Vývoj poptávky na trhu Unie a hospodářská krize

| (97) | Je třeba připomenout, že hlavní použití melaminu je na trhu s bydlením a ve stavebnictví. Následkem hospodářské krize se trhy s bydlením a stavební trhy zmenšily, což mělo za následek pokles spotřeby nejen na trhu Unie, ale celosvětově. Vzhledem k tomu, že EU je zdaleka největším světovým trhem pro melamin, měla krize negativní dopad na uvedený trh. To se projevilo 28% snížením spotřeby, přerušením výroby výrobním odvětvím Unie a snížením prodejních cen. |
| --- | --- |

(97)

Je třeba připomenout, že hlavní použití melaminu je na trhu s bydlením a ve stavebnictví. Následkem hospodářské krize se trhy s bydlením a stavební trhy zmenšily, což mělo za následek pokles spotřeby nejen na trhu Unie, ale celosvětově. Vzhledem k tomu, že EU je zdaleka největším světovým trhem pro melamin, měla krize negativní dopad na uvedený trh. To se projevilo 28% snížením spotřeby, přerušením výroby výrobním odvětvím Unie a snížením prodejních cen.

| (98) | Výše uvedené skutečnosti a úvahy proto naznačují, že část újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie lze přičítat hospodářské krizi. |
| --- | --- |

(98)

Výše uvedené skutečnosti a úvahy proto naznačují, že část újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie lze přičítat hospodářské krizi.

| (99) | Nicméně, jak bylo vysvětleno výše v 88. až 95. bodě odůvodnění, je třeba vzít v úvahu, že na čínském trhu s melaminem existovalo zřejmé zkreslení. Šetření rovněž prokázalo, že ceny dumpingového dovozu z ČLR byly v průběhu období šetření průměrně o 10 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což dále zhoršovalo negativní účinky na úroveň cen, zejména během období šetření. |
| --- | --- |

(99)

Nicméně, jak bylo vysvětleno výše v 88. až 95. bodě odůvodnění, je třeba vzít v úvahu, že na čínském trhu s melaminem existovalo zřejmé zkreslení. Šetření rovněž prokázalo, že ceny dumpingového dovozu z ČLR byly v průběhu období šetření průměrně o 10 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což dále zhoršovalo negativní účinky na úroveň cen, zejména během období šetření.

| (100) | Vzhledem k cenovému podbízení, které praktikují čínští vývozci a vzhledem k selektivnímu zvýšení jejich přítomnosti během období šetření (popsané výše v 92. bodě odůvodnění) by ani za předpokladu, že část podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie zapříčinila hospodářská krize, nebyla přerušena příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(100)

Vzhledem k cenovému podbízení, které praktikují čínští vývozci a vzhledem k selektivnímu zvýšení jejich přítomnosti během období šetření (popsané výše v 92. bodě odůvodnění) by ani za předpokladu, že část podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie zapříčinila hospodářská krize, nebyla přerušena příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

b)   Výrobní náklady výrobního odvětví Unie

| (101) | Šetření prokázalo, že výroba melaminu je kapitálově náročná, s vysokým podílem fixních nákladů. Výrobní náklady na výrobu melaminu zůstávaly v posuzovaném období ve výrobním odvětví Unie stabilní, ale mezi rokem 2008 a obdobím šetření se snížily o 14 %, jak ukazuje výše uvedená tabulka 7b). To mělo umožnit určité obnovení ziskovosti výrobního odvětví Unie, avšak nízká úroveň cen na trhu Unie a cenové podbízení levného dumpingového dovozu z ČLR nedovolilo, aby k obnovení ziskovosti došlo. |
| --- | --- |

(101)

Šetření prokázalo, že výroba melaminu je kapitálově náročná, s vysokým podílem fixních nákladů. Výrobní náklady na výrobu melaminu zůstávaly v posuzovaném období ve výrobním odvětví Unie stabilní, ale mezi rokem 2008 a obdobím šetření se snížily o 14 %, jak ukazuje výše uvedená tabulka 7b). To mělo umožnit určité obnovení ziskovosti výrobního odvětví Unie, avšak nízká úroveň cen na trhu Unie a cenové podbízení levného dumpingového dovozu z ČLR nedovolilo, aby k obnovení ziskovosti došlo.

| (102) | V souladu s tím se vyvozuje závěr, že výrobní náklady nejsou příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(102)

V souladu s tím se vyvozuje závěr, že výrobní náklady nejsou příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

c)   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (103) | Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie, byla jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, zkoumána i jeho vývozní výkonnost.

  Tabulka 11 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Export (v tunách) | 84 103 | 78 956 | 68 560 | 85 146 |
| Index | 100 | 94 | 82 | 101 |
| Zdroj: odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník |

(103)

Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie, byla jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, zkoumána i jeho vývozní výkonnost.

Tabulka 11

2006

2007

2008

OŠ

Export (v tunách)

84 103

78 956

68 560

85 146

Index

100

94

82

101

Zdroj: odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník

| (104) | Analýza ukázala, že během posuzovaného období byl vývoz výrobního odvětví Unie určený stranám, které nejsou ve spojení, stabilní na úrovni kolem 85 000 tun, nebo 28 % výroby během posuzovaného období. Vývozní výkonnost žadatelů tak byla velmi dobrá i během krize. Z toho vyplývá, že situace újmy výrobního odvětví Unie nemůže být vysvětlena vývozem nebo přičítána vývozu. |
| --- | --- |

(104)

Analýza ukázala, že během posuzovaného období byl vývoz výrobního odvětví Unie určený stranám, které nejsou ve spojení, stabilní na úrovni kolem 85 000 tun, nebo 28 % výroby během posuzovaného období. Vývozní výkonnost žadatelů tak byla velmi dobrá i během krize. Z toho vyplývá, že situace újmy výrobního odvětví Unie nemůže být vysvětlena vývozem nebo přičítána vývozu.

d)   Dovoz z jiných třetích zemí

| (105) | Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2006 do období šetření:

  Tabulka 12










  Ostatní třetí země | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz (v tunách) | 45 480 | 41 060 | 24 835 | 16 473 |
| Index | 100 | 90 | 55 | 36 |
| Podíl na trhu | 12,3 % | 10,6 % | 7,7 % | 6,2 % |
| Index | 100 | 86 | 62 | 50 |
| Cena (v EUR za tunu) | 820 | 941 | 1 094 | 895 |
| Index | 100 | 115 | 133 | 109 |
| Zdroj: Eurostat |

(105)

Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2006 do období šetření:

Tabulka 12

Ostatní třetí země

2006

2007

2008

OŠ

Dovoz (v tunách)

45 480

41 060

24 835

16 473

Index

100

90

55

36

Podíl na trhu

12,3 %

10,6 %

7,7 %

6,2 %

Index

100

86

62

50

Cena (v EUR za tunu)

820

941

1 094

895

Index

100

115

133

109

Zdroj: Eurostat

| (106) | S výjimkou Íránu a Saudské Arábie byl během období šetření dovoz z jednotlivých třetích zemí pod prahem minimálního množství 1% podílu na trhu Unie. Šetření ukázalo, že objem dovozu ze třetích zemí se během posuzovaného období snížil. Pokud jde o Írán a Saudskou Arábii, jejichž podíl na spotřebě EU byl v období šetření 4,4 % a 1,4 %, bylo zjištěno, že jejich ceny byly vyšší než ceny spolupracujících čínských vývozců. Z toho důvodu se má za to, že taková množství a ceny by měly na trh EU pouze omezený, pokud vůbec nějaký, dopad. |
| --- | --- |

(106)

S výjimkou Íránu a Saudské Arábie byl během období šetření dovoz z jednotlivých třetích zemí pod prahem minimálního množství 1% podílu na trhu Unie. Šetření ukázalo, že objem dovozu ze třetích zemí se během posuzovaného období snížil. Pokud jde o Írán a Saudskou Arábii, jejichž podíl na spotřebě EU byl v období šetření 4,4 % a 1,4 %, bylo zjištěno, že jejich ceny byly vyšší než ceny spolupracujících čínských vývozců. Z toho důvodu se má za to, že taková množství a ceny by měly na trh EU pouze omezený, pokud vůbec nějaký, dopad.

| (107) | Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl zásadním způsobem k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(107)

Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl zásadním způsobem k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

4.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (108) | Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně snížil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Tento dovoz se však uskutečňoval za značně dumpingové ceny, které byly o 10 % nižší než ceny, které účtovalo během období šetření výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Tento negativní účinek na prodejní ceny převažující na trhu Unie trval během celého období šetření. Na základě všech skutečností a úvah se dospělo k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou během období šetření výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(108)

Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně snížil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Tento dovoz se však uskutečňoval za značně dumpingové ceny, které byly o 10 % nižší než ceny, které účtovalo během období šetření výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Tento negativní účinek na prodejní ceny převažující na trhu Unie trval během celého období šetření. Na základě všech skutečností a úvah se dospělo k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou během období šetření výrobnímu odvětví Unie.

| (109) | Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(109)

Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

| (110) | Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(110)

Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

F.   ZÁJEM UNIE

1.   Předběžná poznámka

| (111) | V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(111)

V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.

2.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (112) | Výrobní odvětví Unie se skládá ze tří výrobců s továrnami se sídlem v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 600 lidí. |
| --- | --- |

(112)

Výrobní odvětví Unie se skládá ze tří výrobců s továrnami se sídlem v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 600 lidí.

| (113) | Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější kazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata opatření, má se za to, že by zotavení v odvětví melaminu nestačilo k tomu, aby umožnilo zlepšení finanční situace tohoto výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(113)

Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější kazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata opatření, má se za to, že by zotavení v odvětví melaminu nestačilo k tomu, aby umožnilo zlepšení finanční situace tohoto výrobního odvětví Unie.

| (114) | Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, což umožní, aby ceny melaminu odrážely různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření a zotavení odvětví umožní výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu, aby si udrželo svůj podíl na trhu, což bude mít pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost. |
| --- | --- |

(114)

Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, což umožní, aby ceny melaminu odrážely různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření a zotavení odvětví umožní výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu, aby si udrželo svůj podíl na trhu, což bude mít pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.

| (115) | Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz melaminu pocházejícího z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(115)

Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz melaminu pocházejícího z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.

3.   Zájem uživatelů

| (116) | V tomto případě byla spolupráce uživatelů relativně nízká. Známým uživatelům na trhu Unie bylo rozesláno 44 dotazníků a pouze sedm odpovědí lze považovat za natolik smysluplné, aby bylo možné na jejich základě posoudit hospodářskou situaci uživatelů a možný dopad antidumpingových opatření na jejich činnost. Spolupracující uživatelé představovali přibližně 10 % spotřeby v EU. |
| --- | --- |

(116)

V tomto případě byla spolupráce uživatelů relativně nízká. Známým uživatelům na trhu Unie bylo rozesláno 44 dotazníků a pouze sedm odpovědí lze považovat za natolik smysluplné, aby bylo možné na jejich základě posoudit hospodářskou situaci uživatelů a možný dopad antidumpingových opatření na jejich činnost. Spolupracující uživatelé představovali přibližně 10 % spotřeby v EU.

| (117) | Podle výrobního odvětví EU je podíl melaminu na výrobních nákladech výrobního odvětví uživatele nejvýše 3 %, v průměru však 2 %. Pokud se uvedené tvrzení potvrdí během dalších inspekcí na místě, které se během zbývajícího období šetření uskuteční v prostorách uživatelů, byl by dopad navrhovaných opatření na výrobní odvětví uživatelů omezený. |
| --- | --- |

(117)

Podle výrobního odvětví EU je podíl melaminu na výrobních nákladech výrobního odvětví uživatele nejvýše 3 %, v průměru však 2 %. Pokud se uvedené tvrzení potvrdí během dalších inspekcí na místě, které se během zbývajícího období šetření uskuteční v prostorách uživatelů, byl by dopad navrhovaných opatření na výrobní odvětví uživatelů omezený.

| (118) | Na základě několika smysluplných odpovědí obdržených od uživatelů se jeví, že podíl melaminu na výrobních nákladech uživatelů by činil přibližně 10 %. Možný dopad opatření by proto mohl být negativní v závislosti na úrovni jejich ziskovosti, o které uživatelé neposkytli jasné informace. Jak již bylo uvedeno výše, během zbývajícího období šetření se uskuteční v prostorách hlavních uživatelů inspekce na místě. Komise bude rovněž usilovat o větší spolupráci ze strany výrobního odvětví uživatele. |
| --- | --- |

(118)

Na základě několika smysluplných odpovědí obdržených od uživatelů se jeví, že podíl melaminu na výrobních nákladech uživatelů by činil přibližně 10 %. Možný dopad opatření by proto mohl být negativní v závislosti na úrovni jejich ziskovosti, o které uživatelé neposkytli jasné informace. Jak již bylo uvedeno výše, během zbývajícího období šetření se uskuteční v prostorách hlavních uživatelů inspekce na místě. Komise bude rovněž usilovat o větší spolupráci ze strany výrobního odvětví uživatele.

| (119) | Některé strany rovněž namítaly, že jelikož je podíl na trhu zaujímaný výrobním odvětvím Unie velmi vysoký, mohlo by v tomto případě být hlavním dopadem uložení antidumpingových opatření zvýšení cen, které by uvedené výrobní odvětví mohlo v případě melaminu uplatnit, jakmile budou opatření uložena. |
| --- | --- |

(119)

Některé strany rovněž namítaly, že jelikož je podíl na trhu zaujímaný výrobním odvětvím Unie velmi vysoký, mohlo by v tomto případě být hlavním dopadem uložení antidumpingových opatření zvýšení cen, které by uvedené výrobní odvětví mohlo v případě melaminu uplatnit, jakmile budou opatření uložena.

| (120) | Nicméně se má za to, že pokud opatření na čínský dumpingový dovoz uložena nebudou, mohlo by to vést k dalšímu snížení výroby některými výrobci v Unii a k možným problémům, jako je nedostatečná nabídka na trhu Unie, což je celosvětově největší trh s melaminem. |
| --- | --- |

(120)

Nicméně se má za to, že pokud opatření na čínský dumpingový dovoz uložena nebudou, mohlo by to vést k dalšímu snížení výroby některými výrobci v Unii a k možným problémům, jako je nedostatečná nabídka na trhu Unie, což je celosvětově největší trh s melaminem.

| (121) | Na základě výše uvedených skutečností a úvah se má v této fázi za to, že neexistují žádné odůvodněné podstatné prvky, které by naznačovaly, že dopad uložení prozatímních opatření by byl nepřiměřený vzhledem k činnostem výrobního odvětví uživatele. Proto se má za to, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření. |
| --- | --- |

(121)

Na základě výše uvedených skutečností a úvah se má v této fázi za to, že neexistují žádné odůvodněné podstatné prvky, které by naznačovaly, že dopad uložení prozatímních opatření by byl nepřiměřený vzhledem k činnostem výrobního odvětví uživatele. Proto se má za to, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření.

4.   Závěr ohledně zájmu Unie

| (122) | Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR. |
| --- | --- |

(122)

Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR.

G.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (123) | Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem. |
| --- | --- |

(123)

Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.

| (124) | Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(124)

Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

| (125) | Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2003, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. |
| --- | --- |

(125)

Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2003, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.

| (126) | Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 5 % k výrobním nákladům. |
| --- | --- |

(126)

Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 5 % k výrobním nákladům.

| (127) | Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů. |
| --- | --- |

(127)

Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.

2.   Prozatímní opatření

| (128) | Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření, pokud jde o dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. |
| --- | --- |

(128)

Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření, pokud jde o dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.

| (129) | Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(129)

Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (130) | Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(130)

Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

| (131) | Aby se zajistilo vhodné vymáhání antidumpingového cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(131)

Aby se zajistilo vhodné vymáhání antidumpingového cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

| (132) | Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:







  Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy |
| --- | --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 % | 46,5 % |
| Shandong Liaherd | 47,6 % | 47,8 % |
| Henan Junhua | 49,0 % | 53,9 % |
| Všechny ostatní společnosti | 65,6 % | 65,2 % |

(132)

Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy

Sichuan Golden Elephant

44,9 %

46,5 %

Shandong Liaherd

47,6 %

47,8 %

Henan Junhua

49,0 %

53,9 %

Všechny ostatní společnosti

65,6 %

65,2 %

H.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

| (133) | Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení, |
| --- | --- |

(133)

Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu melaminu, v současnosti kódu KN 2933 61 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Clo (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 | A986 |
| Shandong Liaherd | 47,6 | A987 |
| Henan Junhua | 49,0 | A988 |
| Všechny ostatní společnosti | 65,2 | A999 |

Společnost

Clo (v %)

Doplňkový kód TARIC

Sichuan Golden Elephant

44,9

A986

Shandong Liaherd

47,6

A987

Henan Junhua

49,0

A988

Všechny ostatní společnosti

65,2

A999

3.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

1.   Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. listopadu 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. C 40, 17.2.2010, s. 10.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgie.

3

---

| 16.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/27

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1036/2010

ze dne 15. listopadu 2010

o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1.   Zahájení

| (1) | Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 17. února 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny do Unie. |
| --- | --- |

(1)

Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 17. února 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny do Unie.

| (2) | Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.

1.2.   Strany dotčené řízením

| (3) | Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, skupinu vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozce, uživatele a ostatní strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce Bosny a Hercegoviny. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(3)

Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, skupinu vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozce, uživatele a ostatní strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce Bosny a Hercegoviny. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (4) | Žadatelé, výrobci v Unii, skupina vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(4)

Žadatelé, výrobci v Unii, skupina vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (5) | Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců a dovozců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí výrobci a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení poskytli základní údaje o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v oddíle 2.1. níže) v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců a dovozců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí výrobci a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení poskytli základní údaje o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v oddíle 2.1. níže) v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009.

| (6) | Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii s největším objemem výroby/prodeje v Unii. |
| --- | --- |

(6)

Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii s největším objemem výroby/prodeje v Unii.

| (7) | Jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Jeden z těchto dovozců však dotčený výrobek nedovážel/nenakupoval. Vzhledem k omezenému počtu dovozců se výběr vzorku nepovažoval za nutný. |
| --- | --- |

(7)

Jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Jeden z těchto dovozců však dotčený výrobek nedovážel/nenakupoval. Vzhledem k omezenému počtu dovozců se výběr vzorku nepovažoval za nutný.

| (8) | Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to skupině vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a třem dovozcům/uživatelům, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(8)

Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to skupině vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a třem dovozcům/uživatelům, kteří nejsou ve spojení.

| (9) | Odpovědi byly obdrženy od skupiny vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, včetně společností, které jsou ve spojení s touto skupinou, od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku a tří dovozců/uživatelů v Unii, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(9)

Odpovědi byly obdrženy od skupiny vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, včetně společností, které jsou ve spojení s touto skupinou, od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku a tří dovozců/uživatelů v Unii, kteří nejsou ve spojení.

| (10) | Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností: | Výrobci v Unii







  — | Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španělsko |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

Výrobci v Unii

—

Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španělsko

| — | MAL Magyar Aluminium, Ajke, Maďarsko |
| --- | --- |

—

MAL Magyar Aluminium, Ajke, Maďarsko

| — | PQ Silicas BV, Eijsden, Nizozemsko |
| --- | --- |

—

PQ Silicas BV, Eijsden, Nizozemsko

| — | Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itálie |
| --- | --- |

—

Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itálie

| | Dovozci/uživatelé v Unii







  — | skupina Reckitt Benckiser, Slough, Spojené království a Mira, Itálie |
| --- | --- | --- |

Dovozci/uživatelé v Unii

—

skupina Reckitt Benckiser, Slough, Spojené království a Mira, Itálie

| — | Henkel AG, Dusseldorf, Německo |
| --- | --- |

—

Henkel AG, Dusseldorf, Německo

| — | Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Německo |
| --- | --- |

—

Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Německo

| | Vyvážející výrobci v Bosně a Hercegovině







  — | Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik |
| --- | --- | --- |

Vyvážející výrobci v Bosně a Hercegovině

—

Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik

| — | Alumina d.o.o., Zvornik (ve spojení s výše uvedeným vyvážejícím výrobcem) |
| --- | --- |

—

Alumina d.o.o., Zvornik (ve spojení s výše uvedeným vyvážejícím výrobcem)

| | Dovozce v Unii, který je ve spojení







  — | Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva |
| --- | --- | --- |

Dovozce v Unii, který je ve spojení

—

Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva

1.3.   Období šetření

| (11) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(11)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

| (12) | Dotčeným výrobkem je zeolit A ve formě prášku, nazývaný rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2842 10 00. |
| --- | --- |

(12)

Dotčeným výrobkem je zeolit A ve formě prášku, nazývaný rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2842 10 00.

| (13) | Dotčený výrobek je určen pro konečné použití jako složka používaná při výrobě chemických čisticích prostředků a změkčovačů vody. |
| --- | --- |

(13)

Dotčený výrobek je určen pro konečné použití jako složka používaná při výrobě chemických čisticích prostředků a změkčovačů vody.

2.2.   Obdobný výrobek

| (14) | Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek prodávaný na domácím trhu v Bosně a Hercegovině a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(14)

Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek prodávaný na domácím trhu v Bosně a Hercegovině a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

| (15) | Bosenská skupina vyvážejících výrobců uvedla, že dotčený výrobek, který vyváží společnost Fabrika Glinice Birac AD i společnost Alumina d.o.o., která je s ní ve spojení (dále jen „skupina Birac“), má jiné výrobní náklady, výrobní procesy a jakost než obdobný výrobek, který vyrábějí někteří výrobci v Unii. Skupina Birac rovněž uvedla, že její výrobní proces je založen na hlinitanovém louhu z procesu výroby oxidu hlinitého namísto trihydrátu oxidu hlinitého, zatímco výroba v Unii je obvykle založena na krystalech hydroxidu, které po zahřátí a přidání hydroxidu sodného přecházejí zpět do kapalného stavu k výrobě zeolitu ve formě kaše. S ohledem na výše uvedená tvrzení se podotýká, že informace, které poskytla skupina Birac, nezpochybňují zjištěné skutečnosti, že bez ohledu na údajné rozdíly ve výrobních procesech, nákladech nebo jakosti má dotčený výrobek stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a slouží ke stejnému účelu jako obdobný výrobek. |
| --- | --- |

(15)

Bosenská skupina vyvážejících výrobců uvedla, že dotčený výrobek, který vyváží společnost Fabrika Glinice Birac AD i společnost Alumina d.o.o., která je s ní ve spojení (dále jen „skupina Birac“), má jiné výrobní náklady, výrobní procesy a jakost než obdobný výrobek, který vyrábějí někteří výrobci v Unii. Skupina Birac rovněž uvedla, že její výrobní proces je založen na hlinitanovém louhu z procesu výroby oxidu hlinitého namísto trihydrátu oxidu hlinitého, zatímco výroba v Unii je obvykle založena na krystalech hydroxidu, které po zahřátí a přidání hydroxidu sodného přecházejí zpět do kapalného stavu k výrobě zeolitu ve formě kaše. S ohledem na výše uvedená tvrzení se podotýká, že informace, které poskytla skupina Birac, nezpochybňují zjištěné skutečnosti, že bez ohledu na údajné rozdíly ve výrobních procesech, nákladech nebo jakosti má dotčený výrobek stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a slouží ke stejnému účelu jako obdobný výrobek.

3.   VÝBĚR VZORKŮ

3.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

| (16) | Na žádost o poskytnutí údajů pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpovědělo osm výrobců v Unii představujících přibližně 50 % objemu prodeje těchto výrobců na trhu. Jako součást vzorku bylo původně vybráno pět největších výrobců v Unii. Jedna společnost se však rozhodla spolupráci ukončit. Vzorek v tomto šetření proto tvoří zbývající čtyři výrobci v Unii. |
| --- | --- |

(16)

Na žádost o poskytnutí údajů pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpovědělo osm výrobců v Unii představujících přibližně 50 % objemu prodeje těchto výrobců na trhu. Jako součást vzorku bylo původně vybráno pět největších výrobců v Unii. Jedna společnost se však rozhodla spolupráci ukončit. Vzorek v tomto šetření proto tvoří zbývající čtyři výrobci v Unii.

| (17) | Tito čtyři výrobci představovali přibližně 37 % celkového objemu prodeje výrobců v Unii na trhu Unie v období šetření a více než 75 % objemu prodeje osmi výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku. Tito čtyři výrobci zařazení do vzorku se považovali za reprezentativní, pokud jde o veškeré výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(17)

Tito čtyři výrobci představovali přibližně 37 % celkového objemu prodeje výrobců v Unii na trhu Unie v období šetření a více než 75 % objemu prodeje osmi výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku. Tito čtyři výrobci zařazení do vzorku se považovali za reprezentativní, pokud jde o veškeré výrobce v Unii.

| (18) | Bosenská skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že tři výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. a Industrias Quimicas del Ebro SA) je nutno považovat za výrobce, kteří při šetření nespolupracují. Skupina uvedla, že tyto společnosti poskytly odpovědi na písemné upozornění na nedostatky, které neobsahovaly důvěrné údaje, o několik dnů později, než byla stanovená lhůta. S ohledem na výše uvedenou skutečnost se podotýká, že informace, které poskytly zmíněné strany, byly předloženy včas a nijak neohrozily pokrok šetření ani právo stran na obhajobu. |
| --- | --- |

(18)

Bosenská skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že tři výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. a Industrias Quimicas del Ebro SA) je nutno považovat za výrobce, kteří při šetření nespolupracují. Skupina uvedla, že tyto společnosti poskytly odpovědi na písemné upozornění na nedostatky, které neobsahovaly důvěrné údaje, o několik dnů později, než byla stanovená lhůta. S ohledem na výše uvedenou skutečnost se podotýká, že informace, které poskytly zmíněné strany, byly předloženy včas a nijak neohrozily pokrok šetření ani právo stran na obhajobu.

| (19) | Uvádělo se rovněž, že jeden výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium) nezmínil ve své odpovědi pro výběr vzorku, že je ve spojení s jiným výrobcem v Unii (Silkem d.o.o.). Posledně uvedená společnost nebyla do vzorku zařazena a nebyla zahrnuta v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Uvádělo se proto, že by oba tito výrobci v Unii měli být považováni za výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracují. K této skutečnosti se poznamenává, že vztah mezi oběma stranami byl útvarům Komise znám ve fázi podání podnětu a že tento vztah byl uveden v odpovědi jedné ze stran pro výběr vzorku. Tento vztah byl mimoto uveden v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Je nutno rovněž objasnit, že společnosti Silkem d.o.o. a MAL Magyar Aluminium při šetření plně spolupracovaly. Co se týká společnosti Silkem d.o.o., tato společnost poskytla údaje ve fázi výběru vzorku, nebyla však do vzorku zařazena, a nebyla tudíž požádána o vyplnění odpovědi na dotazník. Pokud jde o společnost MAL Magyar Aluminium, nebylo nutné, aby tato společnost poskytla konsolidovanou odpověď se zahrnutím společnosti Silkem d.o.o., jelikož Silkem d.o.o. je zvláštním právním subjektem. |
| --- | --- |

(19)

Uvádělo se rovněž, že jeden výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium) nezmínil ve své odpovědi pro výběr vzorku, že je ve spojení s jiným výrobcem v Unii (Silkem d.o.o.). Posledně uvedená společnost nebyla do vzorku zařazena a nebyla zahrnuta v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Uvádělo se proto, že by oba tito výrobci v Unii měli být považováni za výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracují. K této skutečnosti se poznamenává, že vztah mezi oběma stranami byl útvarům Komise znám ve fázi podání podnětu a že tento vztah byl uveden v odpovědi jedné ze stran pro výběr vzorku. Tento vztah byl mimoto uveden v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Je nutno rovněž objasnit, že společnosti Silkem d.o.o. a MAL Magyar Aluminium při šetření plně spolupracovaly. Co se týká společnosti Silkem d.o.o., tato společnost poskytla údaje ve fázi výběru vzorku, nebyla však do vzorku zařazena, a nebyla tudíž požádána o vyplnění odpovědi na dotazník. Pokud jde o společnost MAL Magyar Aluminium, nebylo nutné, aby tato společnost poskytla konsolidovanou odpověď se zahrnutím společnosti Silkem d.o.o., jelikož Silkem d.o.o. je zvláštním právním subjektem.

3.2.   Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (20) | Na žádost o informace pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpověděli pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Následně bylo zjištěno, že jedna z těchto společností dotčený výrobek nedovážela ani nenakupovala. Bylo proto rozhodnuto, že v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný. |
| --- | --- |

(20)

Na žádost o informace pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpověděli pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Následně bylo zjištěno, že jedna z těchto společností dotčený výrobek nedovážela ani nenakupovala. Bylo proto rozhodnuto, že v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.

4.   DUMPING

4.1.   Běžná hodnota

| (21) | Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům uskutečněný oběma vyvážejícími výrobci ve skupině Birac reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej nebyl reprezentativní. |
| --- | --- |

(21)

Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům uskutečněný oběma vyvážejícími výrobci ve skupině Birac reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej nebyl reprezentativní.

| (22) | Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům. |
| --- | --- |

(22)

Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.

| (23) | Prodejní transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové, pokud se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(23)

Prodejní transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové, pokud se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v průběhu období šetření.

| (24) | Výše uvedená analýza prokázala, že veškerý domácí prodej obou vyvážejících výrobců byl ziskový vzhledem ke skutečnosti, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady. |
| --- | --- |

(24)

Výše uvedená analýza prokázala, že veškerý domácí prodej obou vyvážejících výrobců byl ziskový vzhledem ke skutečnosti, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.

| (25) | Jelikož se prodej na domácím trhu neuskutečnil v reprezentativním množství, musela být běžná hodnota zjištěna početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(25)

Jelikož se prodej na domácím trhu neuskutečnil v reprezentativním množství, musela být běžná hodnota zjištěna početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

| (26) | Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny. |
| --- | --- |

(26)

Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.

4.2.   Vývozní cena

| (27) | Jelikož se veškerý vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím dovozce ve spojení, byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní cena zjištěna početně na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům. Cena při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii byla upravena s ohledem na veškeré náklady, včetně cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i s ohledem na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady, byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci dovozců, kteří nejsou ve spojení, při šetření bylo použito přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 %, a to na základě informací získaných od uživatelů, kteří v období šetření rovněž dováželi dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(27)

Jelikož se veškerý vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím dovozce ve spojení, byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní cena zjištěna početně na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům. Cena při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii byla upravena s ohledem na veškeré náklady, včetně cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i s ohledem na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady, byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci dovozců, kteří nejsou ve spojení, při šetření bylo použito přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 %, a to na základě informací získaných od uživatelů, kteří v období šetření rovněž dováželi dotčený výrobek.

| (28) | Skupina Birac uvedla, že se funkce dovozce, který je s ní ve spojení, podobají spíše funkcím vývozního oddělení než dovozce, a proto by vývozní cena neměla být zjištěna početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nýbrž by v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení měla být stanovena na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit. V této souvislosti se podotýká, že podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení je vývozní cena stanovena na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům, je-li dotčený výrobek prodáván dále nezávislým odběratelům společnostmi, které jsou ve spojení s vývozcem ve vyvážející zemi. Šetřením bylo prokázáno, že společnost ve spojení má sídlo v Unii. Tato společnost vyřizuje mimo jiné objednávky odběratelů a vystavuje faktury za dotčený výrobek vyráběný skupinou Birac. Mimoto bylo zjištěno, že skupina Birac prodává dotčený výrobek společnosti v Unii, která je s ní ve spojení, za účelem dalšího prodeje nezávislým odběratelům v EU. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. Je třeba zmínit, že skutečnost, že společnost ve spojení vykonává před dovozem určité činnosti, neznamená, že vývozní cenu nelze zjistit početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli s potřebnými úpravami podle čl. 2 odst. 9. |
| --- | --- |

(28)

Skupina Birac uvedla, že se funkce dovozce, který je s ní ve spojení, podobají spíše funkcím vývozního oddělení než dovozce, a proto by vývozní cena neměla být zjištěna početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nýbrž by v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení měla být stanovena na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit. V této souvislosti se podotýká, že podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení je vývozní cena stanovena na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům, je-li dotčený výrobek prodáván dále nezávislým odběratelům společnostmi, které jsou ve spojení s vývozcem ve vyvážející zemi. Šetřením bylo prokázáno, že společnost ve spojení má sídlo v Unii. Tato společnost vyřizuje mimo jiné objednávky odběratelů a vystavuje faktury za dotčený výrobek vyráběný skupinou Birac. Mimoto bylo zjištěno, že skupina Birac prodává dotčený výrobek společnosti v Unii, která je s ní ve spojení, za účelem dalšího prodeje nezávislým odběratelům v EU. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. Je třeba zmínit, že skutečnost, že společnost ve spojení vykonává před dovozem určité činnosti, neznamená, že vývozní cenu nelze zjistit početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli s potřebnými úpravami podle čl. 2 odst. 9.

4.3.   Srovnání

| (29) | Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Úpravy týkající se nákladů na dopravu, přepravné a pojištění, bankovních poplatků, nákladů na balení a úvěry byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. |
| --- | --- |

(29)

Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Úpravy týkající se nákladů na dopravu, přepravné a pojištění, bankovních poplatků, nákladů na balení a úvěry byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.

4.4.   Dumpingové rozpětí

| (30) | Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro oba vyvážející výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. |
| --- | --- |

(30)

Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro oba vyvážející výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.

| (31) | Individuální dumpingová rozpětí obou vyvážejících výrobců byla zvážena na základě množství vyváženého do Unie, z čehož pro skupinu Birac vyplynulo dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 28,1 %. |
| --- | --- |

(31)

Individuální dumpingová rozpětí obou vyvážejících výrobců byla zvážena na základě množství vyváženého do Unie, z čehož pro skupinu Birac vyplynulo dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 28,1 %.

| (32) | Na základě informací obsažených v podnětu a informací získaných od skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině není známo, že by v Bosně a Hercegovině existovali další výrobci dotčeného výrobku. Proto by se celostátní dumpingové rozpětí, které má být stanoveno pro Bosnu a Hercegovinu, mělo rovnat dumpingovému rozpětí zjištěnému pro jedinou skupinu spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině. |
| --- | --- |

(32)

Na základě informací obsažených v podnětu a informací získaných od skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině není známo, že by v Bosně a Hercegovině existovali další výrobci dotčeného výrobku. Proto by se celostátní dumpingové rozpětí, které má být stanoveno pro Bosnu a Hercegovinu, mělo rovnat dumpingovému rozpětí zjištěnému pro jedinou skupinu spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině.

5.   ÚJMA

5.1.   Úvodní poznámky

| (33) | Připomíná se, že v tomto případě existuje pouze jeden bosenský vyvážející výrobce (skupina Birac). V zájmu ochrany obchodních informací proto nelze uvést přesné údaje týkající se objemu dovozu, dovozních cen, podílů na trhu a výroby v Unii, ani objemu prodeje. Za daných okolností jsou ukazatele uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí. |
| --- | --- |

(33)

Připomíná se, že v tomto případě existuje pouze jeden bosenský vyvážející výrobce (skupina Birac). V zájmu ochrany obchodních informací proto nelze uvést přesné údaje týkající se objemu dovozu, dovozních cen, podílů na trhu a výroby v Unii, ani objemu prodeje. Za daných okolností jsou ukazatele uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.

| (34) | V souladu s oddílem 3.1 výše představují čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie“. |
| --- | --- |

(34)

V souladu s oddílem 3.1 výše představují čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie“.

5.2.   Spotřeba Unie

| (35) | V prozatímní fázi šetření byl výpočet spotřeby Unie založen na údajích obsažených v podnětu, které byly doplněny o ověřené údaje zjištěné u výrobců a dovozce/uživatelů účastnících se šetření. Tyto údaje byly zaslány všem zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by zpochybňovaly údaje o spotřebě Unie. |
| --- | --- |

(35)

V prozatímní fázi šetření byl výpočet spotřeby Unie založen na údajích obsažených v podnětu, které byly doplněny o ověřené údaje zjištěné u výrobců a dovozce/uživatelů účastnících se šetření. Tyto údaje byly zaslány všem zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by zpochybňovaly údaje o spotřebě Unie.

| (36) | Spotřeba Unie byla proto stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který vyrábí výrobní odvětví Unie, objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který je vyráběn ostatními známými výrobci v Unii, a objemu dovozu dotčeného výrobku ze třetích zemí. |
| --- | --- |

(36)

Spotřeba Unie byla proto stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který vyrábí výrobní odvětví Unie, objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který je vyráběn ostatními známými výrobci v Unii, a objemu dovozu dotčeného výrobku ze třetích zemí.

| (37) | Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto: | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuny | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Zdroj: podnět a odpovědi na dotazník |

(37)

Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

2005

2006

2007

2008

2009 (OŠ)

Tuny

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Zdroj: podnět a odpovědi na dotazník

| (38) | Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. To odráží postupné snižování množství dotčeného výrobku obsaženého v hlavních výrobcích, jako jsou prací prostředky, ze strany uživatelů. Odráží to rovněž skutečnost, že stále více výrobků uživatelského odvětví neobsahuje zeolit. |
| --- | --- |

(38)

Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. To odráží postupné snižování množství dotčeného výrobku obsaženého v hlavních výrobcích, jako jsou prací prostředky, ze strany uživatelů. Odráží to rovněž skutečnost, že stále více výrobků uživatelského odvětví neobsahuje zeolit.

5.3.   Dovoz z dotčené země

5.3.1.   Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu

| (39) | Objem dovozu dotčeného výrobku během posuzovaného období vzrostl o 359 %. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu | 100 | 73 | 68 | 252 | 459 |
| Index: 2005 = 100


  Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník |

(39)

Objem dovozu dotčeného výrobku během posuzovaného období vzrostl o 359 %.

2005

2006

2007

2008

2009 (OŠ)

Objem dovozu

100

73

68

252

459

Index: 2005 = 100

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník

| (40) | Průměrná dovozní cena byla od roku 2005 do roku 2008 stálá a v období šetření vzrostla přibližně o 10 %. To bylo zapříčiněno zejména lepší situací na trhu EU, která všem výrobcům dotčeného výrobku umožnila zvýšit ceny. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná dovozní cena (CIF) | 100 | 100 | 102 | 99 | 109 |
| Index: 2005 = 100


  Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník |

(40)

Průměrná dovozní cena byla od roku 2005 do roku 2008 stálá a v období šetření vzrostla přibližně o 10 %. To bylo zapříčiněno zejména lepší situací na trhu EU, která všem výrobcům dotčeného výrobku umožnila zvýšit ceny.

2005

2006

2007

2008

2009 (OŠ)

Průměrná dovozní cena (CIF)

100

100

102

99

109

Index: 2005 = 100

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník

| (41) | Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil téměř čtyřnásobně a v období šetření představoval podíl na trhu v rozmezí od 10 do 15 %. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl Bosny a Hercegoviny na trhu | 0–5 % | 0–5 % | 0–5 % | 5–10 % | 10–15 % |
| Index: 2005 = 100 | 100 | 68 | 59 | 259 | 495 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník |

(41)

Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil téměř čtyřnásobně a v období šetření představoval podíl na trhu v rozmezí od 10 do 15 %.

2005

2006

2007

2008

2009 (OŠ)

Podíl Bosny a Hercegoviny na trhu

0–5 %

0–5 %

0–5 %

5–10 %

10–15 %

Index: 2005 = 100

100

68

59

259

495

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník

5.3.2.   Dopad dumpingového dovozu na ceny

| (42) | Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny bosenského vyvážejícího výrobce srovnány s cenami výrobního odvětví Unie v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Cla nebyla brána v potaz, jelikož se na bosenského vyvážejícího výrobce v období šetření vztahovala nulová preferenční sazba. |
| --- | --- |

(42)

Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny bosenského vyvážejícího výrobce srovnány s cenami výrobního odvětví Unie v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Cla nebyla brána v potaz, jelikož se na bosenského vyvážejícího výrobce v období šetření vztahovala nulová preferenční sazba.

| (43) | Zjištěné vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento cen výrobního odvětví Unie, je v rozmezí od 20 do 25 %. |
| --- | --- |

(43)

Zjištěné vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento cen výrobního odvětví Unie, je v rozmezí od 20 do 25 %.

5.4.   Situace výrobního odvětví Unie

5.4.1.   Předběžné poznámky

| (44) | Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(44)

Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.

| (45) | Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., jsou založeny na údajích, které byly zjištěny útvary Komise a zaslány zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily, jak je uvedeno výše ve 35. bodě odůvodnění. Údaje pro tyto ukazatele zastupují všechny výrobce v Unii. Pokud jsou použity údaje týkající se veškerých výrobců v Unii, jsou v tabulkách níže jako zdroj uvedena makrodata. Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. U těchto ukazatelů se odkazuje na mikrodata. Co se týká makrodat, bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že kvůli sporné otázce týkající se příslušného kódu KN použitého pro zařazení výrobku není pravděpodobné, že jsou tyto údaje spolehlivé. V tomto ohledu se podotýká, že údajnou spornou otázkou ohledně kódů KN nejsou nijak dotčeny ukazatele újmy. Připomíná se, že ve zveřejněném oznámení o zahájení řízení byla uvedena definice dotčeného výrobku. Tato definice je jednoznačná a neponechává žádnou možnost nesprávného výkladu. Zúčastněné strany byly požádány, aby informace poskytly na základě definice výrobku bez ohledu na kódy KN, jelikož se v oznámení o zahájení řízení uvádí, že kód KN je uveden pouze pro informaci. Mimoto se připomíná, že bosenský vyvážející výrobce nezpochybnil informace týkající se spotřeby Unie. Většina informací o dovozu byla odvozena přímo z údajů bosenského vyvážejícího výrobce, zatímco zbývající informace se vztahovaly na malý objem dovozu z ostatních zemí. S přihlédnutím k výše uvedenému a s ohledem na skutečnost, že nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy dokládající tvrzení ohledně nespolehlivých údajů, bylo nutno toto tvrzení odmítnout. |
| --- | --- |

(45)

Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., jsou založeny na údajích, které byly zjištěny útvary Komise a zaslány zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily, jak je uvedeno výše ve 35. bodě odůvodnění. Údaje pro tyto ukazatele zastupují všechny výrobce v Unii. Pokud jsou použity údaje týkající se veškerých výrobců v Unii, jsou v tabulkách níže jako zdroj uvedena makrodata. Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. U těchto ukazatelů se odkazuje na mikrodata. Co se týká makrodat, bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že kvůli sporné otázce týkající se příslušného kódu KN použitého pro zařazení výrobku není pravděpodobné, že jsou tyto údaje spolehlivé. V tomto ohledu se podotýká, že údajnou spornou otázkou ohledně kódů KN nejsou nijak dotčeny ukazatele újmy. Připomíná se, že ve zveřejněném oznámení o zahájení řízení byla uvedena definice dotčeného výrobku. Tato definice je jednoznačná a neponechává žádnou možnost nesprávného výkladu. Zúčastněné strany byly požádány, aby informace poskytly na základě definice výrobku bez ohledu na kódy KN, jelikož se v oznámení o zahájení řízení uvádí, že kód KN je uveden pouze pro informaci. Mimoto se připomíná, že bosenský vyvážející výrobce nezpochybnil informace týkající se spotřeby Unie. Většina informací o dovozu byla odvozena přímo z údajů bosenského vyvážejícího výrobce, zatímco zbývající informace se vztahovaly na malý objem dovozu z ostatních zemí. S přihlédnutím k výše uvedenému a s ohledem na skutečnost, že nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy dokládající tvrzení ohledně nespolehlivých údajů, bylo nutno toto tvrzení odmítnout.

5.4.2.   Ukazatele újmy

Výroba, kapacita a využití kapacity

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba | 100 | 108 | 114 | 90 | 86 |
| Kapacita | 100 | 99 | 104 | 100 | 100 |
| Využití kapacity | 72 % | 79 % | 78 % | 65 % | 62 % |
| Index: 2005 = 100


  Zdroj: Makrodata |

2005

2006

2007

2008

2009 (OŠ)

Výroba

100

108

114

90

86

Kapacita

100

99

104

100

100

Využití kapacity

72 %

79 %

78 %

65 %

62 %

Index: 2005 = 100

Zdroj: Makrodata

| (46) | V průběhu posuzovaného období se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil o 14 %. V období 2008–2009 jeden výrobce v Unii (Sasol Italy SpA) zcela ukončil výrobu. Společnost Henkel AG navíc zastavila výrobu zeolitu ve formě kaše (nejedná se o dotčený výrobek, nýbrž o výrobek v kapalné formě, který se používá jako náhrada). Tento vývoj do jisté míry zlepšil situaci ostatních výrobců. |
| --- | --- |

(46)

V průběhu posuzovaného období se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil o 14 %. V období 2008–2009 jeden výrobce v Unii (Sasol Italy SpA) zcela ukončil výrobu. Společnost Henkel AG navíc zastavila výrobu zeolitu ve formě kaše (nejedná se o dotčený výrobek, nýbrž o výrobek v kapalné formě, který se používá jako náhrada). Tento vývoj do jisté míry zlepšil situaci ostatních výrobců.

| (47) | Navzdory výše uvedenému vývoji byla kapacita v posuzovaném období poměrně stálá, a to podle způsobu výpočtu, který obvykle používá výrobní odvětví. Z ověření u výrobců zařazených do vzorku však vyplynulo, že výpočet kapacity tohoto výrobního odvětví může kolísat v závislosti na relativním růstu trhu dotčeného výrobku a trhu ostatních výrobků, jež mohou být vyráběny s využitím stejných zařízení. |
| --- | --- |

(47)

Navzdory výše uvedenému vývoji byla kapacita v posuzovaném období poměrně stálá, a to podle způsobu výpočtu, který obvykle používá výrobní odvětví. Z ověření u výrobců zařazených do vzorku však vyplynulo, že výpočet kapacity tohoto výrobního odvětví může kolísat v závislosti na relativním růstu trhu dotčeného výrobku a trhu ostatních výrobků, jež mohou být vyráběny s využitím stejných zařízení.

| (48) | Výše uvedené údaje o využití kapacity ukazují snížení o 14 %. Tato hodnota mimoto nikdy nedosáhla 80 %, což prokazuje určitou nadměrnou kapacitu. Tato otázka je projednána níže v rámci příčinné souvislosti.

  Stav zásob | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stav zásob na konci roku | Méně než 2 % | Méně než 2 % | Méně než 2 % | Méně než 2 % | Méně než 2 % |
| Index: 2005 = 100


  Zdroj: Makrodata |

(48)

Výše uvedené údaje o využití kapacity ukazují snížení o 14 %. Tato hodnota mimoto nikdy nedosáhla 80 %, což prokazuje určitou nadměrnou kapacitu. Tato otázka je projednána níže v rámci příčinné souvislosti.

Stav zásob

2005

2006

2007

2008

2009 (OŠ)

Stav zásob na konci roku

Méně než 2 %

Méně než 2 %

Méně než 2 %

Méně než 2 %

Méně než 2 %

Index: 2005 = 100

Zdroj: Makrodata

| (49) | Úroveň zásob výrobního odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nízká a stálá. Výroba obdobného výrobku byla naplánována podle objednávek a zásoby byly udržovány na nejnižší možné úrovni. Stav zásob proto nebyl v tomto šetření důležitým činitelem.

  Objem prodeje a podíl na trhu | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje EU | 100 | 108 | 116 | 93 | 82 |
| Podíl na trhu | 95–100 % | 95–100 % | 95–100 % | 90–95 % | 85–90 % |
| Index podílu na trhu | 100 | 101 | 101 | 96 | 89 |
| Index: 2005 = 100


  Zdroj: Makrodata |

(49)

Úroveň zásob výrobního odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nízká a stálá. Výroba obdobného výrobku byla naplánována podle objednávek a zásoby byly udržovány na nejnižší možné úrovni. Stav zásob proto nebyl v tomto šetření důležitým činitelem.

Objem prodeje a podíl na trhu

2005

2006

2007

2008

2009 (OŠ)

Objem prodeje EU

100

108

116

93

82

Podíl na trhu

95–100 %

95–100 %

95–100 %

90–95 %

85–90 %

Index podílu na trhu

100

101

101

96

89

Index: 2005 = 100

Zdroj: Makrodata

| (50) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížil o 18 %. |
| --- | --- |

(50)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížil o 18 %.

| (51) | Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl o 11 %.

  Prodejní ceny | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná prodejní cena (v EUR/t) | 292 | 306 | 315 | 332 | 354 |
| Zdroj: Mikrodata |

(51)

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl o 11 %.

Prodejní ceny

2005

2006

2007

2008

2009 (OŠ)

Průměrná prodejní cena (v EUR/t)

292

306

315

332

354

Zdroj: Mikrodata

| (52) | Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v EU, které nejsou ve spojení, v posuzovaném období vzrostla o 21 %. Toto zvýšení celkově odráželo vyšší ceny surovin a energií, a samostatně se proto prodejní cena nepovažuje za smysluplný ukazatel.

  Ziskovost | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskové rozpětí před zdaněním | 3,2 % | 0,8 % | 1,4 % | -1,8 % | 4,3 % |
| Zdroj: Mikrodata |

(52)

Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v EU, které nejsou ve spojení, v posuzovaném období vzrostla o 21 %. Toto zvýšení celkově odráželo vyšší ceny surovin a energií, a samostatně se proto prodejní cena nepovažuje za smysluplný ukazatel.

Ziskovost

2005

2006

2007

2008

2009 (OŠ)

Ziskové rozpětí před zdaněním

3,2 %

0,8 %

1,4 %

-1,8 %

4,3 %

Zdroj: Mikrodata

| (53) | Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v celém posuzovaném období nízká. Tato situace byla důsledkem jeho neschopnosti zvýšit ceny z důvodů projednaných v oddíle týkajícím se příčinné souvislosti a zejména existence rostoucích objemů dumpingového dovozu. Byla rovněž výsledkem nízkého využití kapacity, jak bylo objasněno ve 47. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(53)

Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v celém posuzovaném období nízká. Tato situace byla důsledkem jeho neschopnosti zvýšit ceny z důvodů projednaných v oddíle týkajícím se příčinné souvislosti a zejména existence rostoucích objemů dumpingového dovozu. Byla rovněž výsledkem nízkého využití kapacity, jak bylo objasněno ve 47. bodě odůvodnění.

| (54) | V období od roku 2005 do roku 2008 se ziskovost výrobního odvětví Unie podstatně snížila a v roce 2008 bylo výrobní odvětví ztrátové. V průběhu období šetření se mu podařilo dostat se na nejvyšší úroveň v posuzovaném období, nedocílilo však zisku ve výši 5,9 %, jehož by výrobní odvětví mohlo dosáhnout v případě neexistence dumpingového dovozu (viz níže 67. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(54)

V období od roku 2005 do roku 2008 se ziskovost výrobního odvětví Unie podstatně snížila a v roce 2008 bylo výrobní odvětví ztrátové. V průběhu období šetření se mu podařilo dostat se na nejvyšší úroveň v posuzovaném období, nedocílilo však zisku ve výši 5,9 %, jehož by výrobní odvětví mohlo dosáhnout v případě neexistence dumpingového dovozu (viz níže 67. bod odůvodnění).

| (55) | Vyvážející výrobce tvrdil, že v roce 2009 byla ziskovost výrobců v Unii dobrá. Tento předpoklad nebyl podložen žádnými jednoznačnými důkazy, v tvrzení se pouze odkazovalo na neupřesněné „veřejně dostupné informace“. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že míra ziskovosti, jíž dosáhli v roce 2009, byla výjimečná a nebyla udržitelná vzhledem k energickému vstupu bosenských vyvážejících výrobců na trh s velkým objemem a s nízkými dumpingovými cenami. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že v roce 2010 ziskovost pravděpodobně klesne zpět na úroveň z roku 2008. |
| --- | --- |

(55)

Vyvážející výrobce tvrdil, že v roce 2009 byla ziskovost výrobců v Unii dobrá. Tento předpoklad nebyl podložen žádnými jednoznačnými důkazy, v tvrzení se pouze odkazovalo na neupřesněné „veřejně dostupné informace“. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že míra ziskovosti, jíž dosáhli v roce 2009, byla výjimečná a nebyla udržitelná vzhledem k energickému vstupu bosenských vyvážejících výrobců na trh s velkým objemem a s nízkými dumpingovými cenami. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že v roce 2010 ziskovost pravděpodobně klesne zpět na úroveň z roku 2008.

| (56) | Útvary Komise ověřily výše uvedená tvrzení. Ověření zahrnovalo zejména vývoj nákladů na suroviny a prodejních nákladů a cen uvedených v příslušných smlouvách. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie mělo v roce 2009 prospěch z určitých dočasných činitelů, které zvýšily jeho ziskovost, a to navzdory existenci značného objemu dumpingového dovozu:






  i) | Výrobci zařazení do vzorku měli do jisté míry prospěch z vyššího objemu výroby a prodeje po ukončení výroby jiných dvou výrobců v Unii, jak bylo uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. |
| --- | --- | --- |

(56)

Útvary Komise ověřily výše uvedená tvrzení. Ověření zahrnovalo zejména vývoj nákladů na suroviny a prodejních nákladů a cen uvedených v příslušných smlouvách. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie mělo v roce 2009 prospěch z určitých dočasných činitelů, které zvýšily jeho ziskovost, a to navzdory existenci značného objemu dumpingového dovozu:

i)

Výrobci zařazení do vzorku měli do jisté míry prospěch z vyššího objemu výroby a prodeje po ukončení výroby jiných dvou výrobců v Unii, jak bylo uvedeno ve 46. bodě odůvodnění.

| ii) | Ačkoliv se od roku 2008 ceny surovin celkově zvyšovaly, někteří výrobci zařazení do vzorku měli prospěch z ročních smluv o dodávkách surovin, což omezilo dopad tohoto růstu cen. |
| --- | --- |

ii)

Ačkoliv se od roku 2008 ceny surovin celkově zvyšovaly, někteří výrobci zařazení do vzorku měli prospěch z ročních smluv o dodávkách surovin, což omezilo dopad tohoto růstu cen.

| iii) | Jeden výrobce zařazený do vzorku měl v roce 2009 prospěch z podstatně nižších nákladů na financování v důsledku restrukturalizace v rámci skupiny. |
| --- | --- |

iii)

Jeden výrobce zařazený do vzorku měl v roce 2009 prospěch z podstatně nižších nákladů na financování v důsledku restrukturalizace v rámci skupiny.

| (57) | Na tomto základě naznačoval vývoj ziskového rozpětí i nadále existenci újmy, jelikož v případě neexistence dumpingového dovozu by byl zisk podstatně vyšší.

  Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice (v EUR) | 577 448 | 337 865 | 324 636 | 1 012 717 | 366 235 |
| Návratnost čistých aktiv | 17 % | 6 % | 11 % | -10 % | 26 % |
| Peněžní tok (v EUR) | 1 013 223 | 744 905 | 905 792 | – 930 920 | 1 638 112 |
| Zdroj: Mikrodata |

(57)

Na tomto základě naznačoval vývoj ziskového rozpětí i nadále existenci újmy, jelikož v případě neexistence dumpingového dovozu by byl zisk podstatně vyšší.

Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál

2005

2006

2007

2008

2009 (OŠ)

Investice (v EUR)

577 448

337 865

324 636

1 012 717

366 235

Návratnost čistých aktiv

17 %

6 %

11 %

-10 %

26 %

Peněžní tok (v EUR)

1 013 223

744 905

905 792

– 930 920

1 638 112

Zdroj: Mikrodata

| (58) | Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že investice byly v posuzovaném období nízké, zatímco výrobní odvětví Unie objasnilo, že návratnost investic byla příliš nízká, než aby odůvodňovala významné investice do dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(58)

Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že investice byly v posuzovaném období nízké, zatímco výrobní odvětví Unie objasnilo, že návratnost investic byla příliš nízká, než aby odůvodňovala významné investice do dotčeného výrobku.

| (59) | Návratnost investic, vyjádřená jako čistý zisk výrobního odvětví Unie a čistá účetní hodnota jeho investic, sledovala výše uvedený trend ziskovosti. Je třeba podotknout, že dotyčná čistá aktiva již byla do velké míry odepsána. |
| --- | --- |

(59)

Návratnost investic, vyjádřená jako čistý zisk výrobního odvětví Unie a čistá účetní hodnota jeho investic, sledovala výše uvedený trend ziskovosti. Je třeba podotknout, že dotyčná čistá aktiva již byla do velké míry odepsána.

| (60) | Situace výrobního odvětví Unie s ohledem na peněžní tok rovněž sledovala výše uvedený trend ziskovosti. V roce 2008 byla situace v oblasti peněžního toku vážná, jelikož i přes úbytek objemu prodeje museli výrobci i nadále plnit smluvní závazky týkající se nákupu surovin. |
| --- | --- |

(60)

Situace výrobního odvětví Unie s ohledem na peněžní tok rovněž sledovala výše uvedený trend ziskovosti. V roce 2008 byla situace v oblasti peněžního toku vážná, jelikož i přes úbytek objemu prodeje museli výrobci i nadále plnit smluvní závazky týkající se nákupu surovin.

| (61) | Schopnost získat kapitál nebyla výrobním odvětvím Unie zmíněna jako problém.

  Zaměstnanost, produktivita a mzdy | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku) | 241 | 241 | 253 | 244 | 221 |
| Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR) | 36 574 | 39 644 | 40 207 | 39 130 | 40 225 |
| Produktivita na pracovníka | 1 423 | 1 529 | 1 535 | 1 296 | 1 223 |
| Zdroj: Mikrodata vyjma zaměstnanosti – makrodata |

(61)

Schopnost získat kapitál nebyla výrobním odvětvím Unie zmíněna jako problém.

Zaměstnanost, produktivita a mzdy

2005

2006

2007

2008

2009 (OŠ)

Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku)

241

241

253

244

221

Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)

36 574

39 644

40 207

39 130

40 225

Produktivita na pracovníka

1 423

1 529

1 535

1 296

1 223

Zdroj: Mikrodata vyjma zaměstnanosti – makrodata

| (62) | Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii, kteří se zabývali dotčeným výrobkem, se v posuzovaném období snížil v souladu se snižováním objemu výroby a prodeje. Průměrné mzdové náklady na pracovníka vzrostly v důsledku inflace. |
| --- | --- |

(62)

Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii, kteří se zabývali dotčeným výrobkem, se v posuzovaném období snížil v souladu se snižováním objemu výroby a prodeje. Průměrné mzdové náklady na pracovníka vzrostly v důsledku inflace.

| (63) | Produktivita, vyjádřená jako výkon na pracovníka, v posuzovaném období klesla o 14 %, jelikož se objem prodeje snížil více než zaměstnanost. Tento negativní vývoj pravděpodobně povede k dalšímu úbytku pracovních míst v budoucnu. |
| --- | --- |

(63)

Produktivita, vyjádřená jako výkon na pracovníka, v posuzovaném období klesla o 14 %, jelikož se objem prodeje snížil více než zaměstnanost. Tento negativní vývoj pravděpodobně povede k dalšímu úbytku pracovních míst v budoucnu.

5.4.3.   Velikost dumpingu

| (64) | S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(64)

S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU považovat za zanedbatelný.

5.5.   Závěr ohledně újmy

| (65) | V průběhu posuzovaného období utrpěli výrobci v Unii podstatnou újmu, co se týká objemu, což je jednoznačně zřejmé z výše uvedené analýzy trendů v oblasti výroby, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity. |
| --- | --- |

(65)

V průběhu posuzovaného období utrpěli výrobci v Unii podstatnou újmu, co se týká objemu, což je jednoznačně zřejmé z výše uvedené analýzy trendů v oblasti výroby, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity.

| (66) | Pokud jde o ceny a ziskovost, újma je rovněž patrná. Tato analýza je však ztížena růstem cen surovin a energií, který měl dopad na ceny dotčeného výrobku. V období 2005–2008 se zhoršila ziskovost, peněžní tok i návratnost investic. Rok 2008 byl pro výrobní odvětví obzvláště složitý, jelikož společnosti byly vázány smlouvami o dodávkách surovin, přišly však o více než 20 % svého objemu prodeje. |
| --- | --- |

(66)

Pokud jde o ceny a ziskovost, újma je rovněž patrná. Tato analýza je však ztížena růstem cen surovin a energií, který měl dopad na ceny dotčeného výrobku. V období 2005–2008 se zhoršila ziskovost, peněžní tok i návratnost investic. Rok 2008 byl pro výrobní odvětví obzvláště složitý, jelikož společnosti byly vázány smlouvami o dodávkách surovin, přišly však o více než 20 % svého objemu prodeje.

| (67) | V roce 2009 se situace na trhu zklidnila a růst cen umožnil docílit vyšší ziskovosti, jak je však vysvětleno výše v 56. bodě odůvodnění, bylo zřejmé, že se jedná o dočasnou úlevu a že se situace na trhu z roku 2009 nebude pravděpodobně opakovat. Je však třeba uvést, že ani v roce 2009 nedosáhla ziskovost úrovně 5,9 %, která se pro toto výrobní odvětví považuje za běžný zisk. |
| --- | --- |

(67)

V roce 2009 se situace na trhu zklidnila a růst cen umožnil docílit vyšší ziskovosti, jak je však vysvětleno výše v 56. bodě odůvodnění, bylo zřejmé, že se jedná o dočasnou úlevu a že se situace na trhu z roku 2009 nebude pravděpodobně opakovat. Je však třeba uvést, že ani v roce 2009 nedosáhla ziskovost úrovně 5,9 %, která se pro toto výrobní odvětví považuje za běžný zisk.

| (68) | Újma byla posouzena pro celé výrobní odvětví Unie (makroekonomické ukazatele), ačkoliv u některých ukazatelů byli posouzeni pouze výrobci zařazení do vzorku (mikroekonomické ukazatele). Mezi mikroekonomickými a makroekonomickými ukazateli nebyly zjištěny žádné významné rozdíly. |
| --- | --- |

(68)

Újma byla posouzena pro celé výrobní odvětví Unie (makroekonomické ukazatele), ačkoliv u některých ukazatelů byli posouzeni pouze výrobci zařazení do vzorku (mikroekonomické ukazatele). Mezi mikroekonomickými a makroekonomickými ukazateli nebyly zjištěny žádné významné rozdíly.

| (69) | Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému zjištění, že významná část výrobního odvětví Unie utrpěla podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(69)

Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému zjištění, že významná část výrobního odvětví Unie utrpěla podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

6.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

6.1.   Úvod

| (70) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, kterou lze považovat za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(70)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, kterou lze považovat za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.

6.2.   Účinky dumpingového dovozu

| (71) | V posuzovaném období se dovoz z dotčené země zvýšil téměř o 400 % a získal významnou část trhu, tj. zvýšil se z úrovně nižší než 5 % na úroveň mezi 10 a 15 %. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, přičemž dumpingový dovoz byl jediným dalším důležitým účastníkem na trhu EU, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný. |
| --- | --- |

(71)

V posuzovaném období se dovoz z dotčené země zvýšil téměř o 400 % a získal významnou část trhu, tj. zvýšil se z úrovně nižší než 5 % na úroveň mezi 10 a 15 %. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, přičemž dumpingový dovoz byl jediným dalším důležitým účastníkem na trhu EU, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.

| (72) | K růstu podílu dumpingového dovozu na trhu došlo při současném poklesu spotřeby v EU v posuzovaném období o 7 %. |
| --- | --- |

(72)

K růstu podílu dumpingového dovozu na trhu došlo při současném poklesu spotřeby v EU v posuzovaném období o 7 %.

| (73) | Ceny rostoucího objemu dumpingového dovozu byly v období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 20–25 %. Přiměřeně lze vyvodit závěr, že se takovýto rostoucí dovoz na zmenšující se trh v roce 2008 a 2009 zasloužil o stlačení cen. Tento dopad dumpingového dovozu na ceny zhoršila skutečnost, že se prodej uskutečňuje většinou na základě ročních smluv. Dumpingový bosenský dovoz bylo proto možno využít k potlačení růstu cen u velkých objemů prodeje, a to navzdory růstu cen surovin. V roce 2009 došlo ke zmírnění tohoto dopadu, nikoli však v dostatečné míře, aby mohlo celé výrobní odvětví dosáhnout běžné úrovně zisku ve výši 5,9 %. |
| --- | --- |

(73)

Ceny rostoucího objemu dumpingového dovozu byly v období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 20–25 %. Přiměřeně lze vyvodit závěr, že se takovýto rostoucí dovoz na zmenšující se trh v roce 2008 a 2009 zasloužil o stlačení cen. Tento dopad dumpingového dovozu na ceny zhoršila skutečnost, že se prodej uskutečňuje většinou na základě ročních smluv. Dumpingový bosenský dovoz bylo proto možno využít k potlačení růstu cen u velkých objemů prodeje, a to navzdory růstu cen surovin. V roce 2009 došlo ke zmírnění tohoto dopadu, nikoli však v dostatečné míře, aby mohlo celé výrobní odvětví dosáhnout běžné úrovně zisku ve výši 5,9 %.

| (74) | Vzhledem k jednoznačně zjištěné časové souvislosti mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny, které jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie, na straně jedné a úbytkem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie, snížením jeho podílu na trhu a stlačováním cen na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz hrál významnou úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(74)

Vzhledem k jednoznačně zjištěné časové souvislosti mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny, které jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie, na straně jedné a úbytkem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie, snížením jeho podílu na trhu a stlačováním cen na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz hrál významnou úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

6.3.   Účinky jiných činitelů

6.3.1.   Vývozní výkonnost výrobců v Unii

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vývoz výroby v Unii | 100 | 108 | 90 | 57 | 121 |
| Index: 2005 = 100


  Zdroj: Makrodata |

2005

2006

2007

2008

2009 (OŠ)

Vývoz výroby v Unii

100

108

90

57

121

Index: 2005 = 100

Zdroj: Makrodata

| (75) | Objem vývozu všech výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšil, představoval však v průměru přibližně pouze 10 % výroby. Vývoz výrobců zařazených do vzorku vzrostl a částečně vyrovnal úbytky objemu prodeje v EU. |
| --- | --- |

(75)

Objem vývozu všech výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšil, představoval však v průměru přibližně pouze 10 % výroby. Vývoz výrobců zařazených do vzorku vzrostl a částečně vyrovnal úbytky objemu prodeje v EU.

| (76) | Vývozní výkonnost výrobců v Unii proto pomohla zachovat jejich obchodní činnost a nepřispěla k podstatné újmě, která jim byla způsobena. |
| --- | --- |

(76)

Vývozní výkonnost výrobců v Unii proto pomohla zachovat jejich obchodní činnost a nepřispěla k podstatné újmě, která jim byla způsobena.

6.3.2.   Dovoz ze třetích zemí

| (77) | Dovoz ze třetích zemí byl v průběhu posuzovaného období zanedbatelný a nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že výrobci v Unii přišli o podíl na trhu kvůli dovozu z Číny a Koreje, toto tvrzení však nebylo doloženo konkrétními skutečnostmi, jelikož dovoz z těchto zemí byl minimální. |
| --- | --- |

(77)

Dovoz ze třetích zemí byl v průběhu posuzovaného období zanedbatelný a nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že výrobci v Unii přišli o podíl na trhu kvůli dovozu z Číny a Koreje, toto tvrzení však nebylo doloženo konkrétními skutečnostmi, jelikož dovoz z těchto zemí byl minimální.

6.3.3.   Dopad poklesu spotřeby

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba EU (v tunách) | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Zdroj: Makrodata |

2005

2006

2007

2008

2009 (OŠ)

Spotřeba EU (v tunách)

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Zdroj: Makrodata

| (78) | V posuzovaném období spotřeba klesla přibližně o 24 000 tun (7 %), což odráží skutečnost, že odvětví výroby pracích prostředků v jejich složení postupně více používá alternativní výrobky s cílem nahradit dotčený výrobek. Vyvážející výrobce uvedl, že to vedlo ke „zvýšeným zásobám, zrušení objednávek a nižšímu zisku“. |
| --- | --- |

(78)

V posuzovaném období spotřeba klesla přibližně o 24 000 tun (7 %), což odráží skutečnost, že odvětví výroby pracích prostředků v jejich složení postupně více používá alternativní výrobky s cílem nahradit dotčený výrobek. Vyvážející výrobce uvedl, že to vedlo ke „zvýšeným zásobám, zrušení objednávek a nižšímu zisku“.

| (79) | Je nutno uvést, že na konci posuzovaného období ukončili dva výrobci na trhu v EU výrobu, a proto došlo k úpravě kapacity, která vyrovnala pokles spotřeby. Jak je mimoto vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění, úroveň zásob zůstala nízká a stálá, což znamená, že se výroba přizpůsobila nižší úrovni spotřeby. |
| --- | --- |

(79)

Je nutno uvést, že na konci posuzovaného období ukončili dva výrobci na trhu v EU výrobu, a proto došlo k úpravě kapacity, která vyrovnala pokles spotřeby. Jak je mimoto vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění, úroveň zásob zůstala nízká a stálá, což znamená, že se výroba přizpůsobila nižší úrovni spotřeby.

| (80) | Ačkoliv nelze vyloučit, že pokles spotřeby přispěl k újmě, která byla způsobena výrobcům v Unii, zdá se, že tento dopad není významný. |
| --- | --- |

(80)

Ačkoliv nelze vyloučit, že pokles spotřeby přispěl k újmě, která byla způsobena výrobcům v Unii, zdá se, že tento dopad není významný.

6.3.4.   Dopad investic

| (81) | Vyvážející výrobce tvrdil, že újma byla způsobena dodržováním právních předpisů týkajících se registrace, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH). Jak je však objasněno v 58. bodě odůvodnění, vzhledem k úrovni investic do dotčeného výrobku v celém posuzovaném období nemohlo toto významnou měrou přispět ke způsobené újmě. Náklady spojené s REACH jsou mimoto nízké. |
| --- | --- |

(81)

Vyvážející výrobce tvrdil, že újma byla způsobena dodržováním právních předpisů týkajících se registrace, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH). Jak je však objasněno v 58. bodě odůvodnění, vzhledem k úrovni investic do dotčeného výrobku v celém posuzovaném období nemohlo toto významnou měrou přispět ke způsobené újmě. Náklady spojené s REACH jsou mimoto nízké.

6.3.5.   Dopad zvýšení nákladů na suroviny a energie

| (82) | Některé strany tvrdily, k újmě přispěly vyšší náklady na suroviny a energie. Zvýšení těchto nákladů bylo skutečně významné a došlo k němu především v roce 2008. To mělo bezpochyby určitý dopad na ziskovost v tomto roce, jelikož k němu došlo v době klesajícího objemu prodeje. Růst nákladů na energie se však do jisté míry projevil v růstu prodejních cen, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, ačkoliv přiměřenému zvýšení cen zabránil účinek dumpingového dovozu vedoucí ke snižování cen. |
| --- | --- |

(82)

Některé strany tvrdily, k újmě přispěly vyšší náklady na suroviny a energie. Zvýšení těchto nákladů bylo skutečně významné a došlo k němu především v roce 2008. To mělo bezpochyby určitý dopad na ziskovost v tomto roce, jelikož k němu došlo v době klesajícího objemu prodeje. Růst nákladů na energie se však do jisté míry projevil v růstu prodejních cen, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, ačkoliv přiměřenému zvýšení cen zabránil účinek dumpingového dovozu vedoucí ke snižování cen.

| (83) | Usuzuje se proto, že zvýšení nákladů na suroviny a energie nepřispělo ke způsobené újmě. |
| --- | --- |

(83)

Usuzuje se proto, že zvýšení nákladů na suroviny a energie nepřispělo ke způsobené újmě.

6.3.6.   Dopad záležitostí týkajících se kapacity

| (84) | Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity byly projednány ve 46. bodě odůvodnění. Dopad záležitostí týkajících se kapacity na ziskovost je nutno posoudit na základě strukturálních charakteristik tohoto výrobního odvětví i existence dumpingového dovozu. Dopad na ziskovost je způsoben značnými fixními náklady, jež by byly získány zpět, pokud by byla míra využití kapacity vyšší. |
| --- | --- |

(84)

Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity byly projednány ve 46. bodě odůvodnění. Dopad záležitostí týkajících se kapacity na ziskovost je nutno posoudit na základě strukturálních charakteristik tohoto výrobního odvětví i existence dumpingového dovozu. Dopad na ziskovost je způsoben značnými fixními náklady, jež by byly získány zpět, pokud by byla míra využití kapacity vyšší.

| (85) | Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity mohou částečně vysvětlit některé negativní ukazatele újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, nevysvětlují však velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušují příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii. |
| --- | --- |

(85)

Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity mohou částečně vysvětlit některé negativní ukazatele újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, nevysvětlují však velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušují příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.

6.3.7.   Dopad globální úvěrové krize / celkové hospodářské krize

| (86) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že k újmě přispěly globální úvěrová krize a celková hospodářská krize. V období 2008–2009, kdy došlo k těmto krizím, spotřeba dotčeného výrobku skutečně poklesla. |
| --- | --- |

(86)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že k újmě přispěly globální úvěrová krize a celková hospodářská krize. V období 2008–2009, kdy došlo k těmto krizím, spotřeba dotčeného výrobku skutečně poklesla.

| (87) | Tyto záležitosti však nemohou vysvětlit, proč se podíl výrobců v Unii na trhu v roce 2009 významně snížil, zatímco podíl bosenského dovozu na trhu se zvýšil a ceny tohoto dovozu byly o více než 20 % nižší než ceny EU. Ačkoliv by pokles spotřeby v období 2008–2009 sám o sobě ovlivnil výrobní odvětví Unie, významný nárůst dovozu z Bosny a Hercegoviny měl mnohem důležitější dopad na objem prodeje výrobního odvětví Unie a vzhledem k cenovému podbízení i na ceny. Krize tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii. |
| --- | --- |

(87)

Tyto záležitosti však nemohou vysvětlit, proč se podíl výrobců v Unii na trhu v roce 2009 významně snížil, zatímco podíl bosenského dovozu na trhu se zvýšil a ceny tohoto dovozu byly o více než 20 % nižší než ceny EU. Ačkoliv by pokles spotřeby v období 2008–2009 sám o sobě ovlivnil výrobní odvětví Unie, významný nárůst dovozu z Bosny a Hercegoviny měl mnohem důležitější dopad na objem prodeje výrobního odvětví Unie a vzhledem k cenovému podbízení i na ceny. Krize tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.

6.3.8.   Dopad konsolidovaného uživatelského odvětví

| (88) | Ačkoliv v období šetření vyrábělo dotčený výrobek více než 10 společností, hlavní uživatelské odvětví (výrobci pracích prostředků a změkčovačů vody) sestávalo v zásadě ze 4 velkých skupin (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble a Unilever). Na dva hlavní spolupracující uživatele připadalo téměř 40 % nákupů dotčeného výrobku v EU. Prostřednictvím centralizovaného nákupu jsou tyto 4 skupiny skutečně schopny udržovat ceny dotčeného výrobku na nízké úrovni. |
| --- | --- |

(88)

Ačkoliv v období šetření vyrábělo dotčený výrobek více než 10 společností, hlavní uživatelské odvětví (výrobci pracích prostředků a změkčovačů vody) sestávalo v zásadě ze 4 velkých skupin (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble a Unilever). Na dva hlavní spolupracující uživatele připadalo téměř 40 % nákupů dotčeného výrobku v EU. Prostřednictvím centralizovaného nákupu jsou tyto 4 skupiny skutečně schopny udržovat ceny dotčeného výrobku na nízké úrovni.

| (89) | Tato záležitost však není nová, nýbrž trvá mnoho let. Nemůže proto opět vysvětlit velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii. |
| --- | --- |

(89)

Tato záležitost však není nová, nýbrž trvá mnoho let. Nemůže proto opět vysvětlit velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.

6.4.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (90) | Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil dotyčný dumpingový dovoz. |
| --- | --- |

(90)

Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil dotyčný dumpingový dovoz.

| (91) | Kromě dumpingového dovozu byla přezkoumána řada jiných činitelů, žádný z těchto činitelů však nemohl objasnit významné úbytky podílu na trhu, objemu výroby a prodeje, k nimž došlo v roce 2008 a 2009 a které se časově shodují s nárůstem objemu dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(91)

Kromě dumpingového dovozu byla přezkoumána řada jiných činitelů, žádný z těchto činitelů však nemohl objasnit významné úbytky podílu na trhu, objemu výroby a prodeje, k nimž došlo v roce 2008 a 2009 a které se časově shodují s nárůstem objemu dumpingového dovozu.

| (92) | Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z Bosny a Hercegoviny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(92)

Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z Bosny a Hercegoviny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

7.   ZÁJEM UNIE

7.1.   Obecné poznámky

| (93) | Komise ověřila, zda navzdory předběžnému závěru o existenci dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření. |
| --- | --- |

(93)

Komise ověřila, zda navzdory předběžnému závěru o existenci dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.

7.2.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (94) | Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. To výrobnímu odvětví Unie bránilo v dosažení úrovně ziskovosti, která je podobná úrovním dosahovaným u jiných výrobků. |
| --- | --- |

(94)

Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. To výrobnímu odvětví Unie bránilo v dosažení úrovně ziskovosti, která je podobná úrovním dosahovaným u jiných výrobků.

| (95) | Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingového dovozu z dotčené země na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Situace se nezlepšila navzdory restrukturalizaci, k níž došlo u výrobců v Unii (dvě společnosti ukončily výrobu). V této souvislosti se uvádí, že zeolit A ve formě prášku je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat společností zařazených do vzorku, a činí až 30 % jejich prodejního obratu. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se jednoznačně dále zhoršovala. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek. |
| --- | --- |

(95)

Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingového dovozu z dotčené země na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Situace se nezlepšila navzdory restrukturalizaci, k níž došlo u výrobců v Unii (dvě společnosti ukončily výrobu). V této souvislosti se uvádí, že zeolit A ve formě prášku je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat společností zařazených do vzorku, a činí až 30 % jejich prodejního obratu. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se jednoznačně dále zhoršovala. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.

| (96) | Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(96)

Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.

7.3.   Zájem dovozců

| (97) | V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli rovněž uživateli. Analýza týkající se těchto dovozců je proto uvedena v příslušném oddíle týkajícím se zájmu uživatelů. |
| --- | --- |

(97)

V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli rovněž uživateli. Analýza týkající se těchto dovozců je proto uvedena v příslušném oddíle týkajícím se zájmu uživatelů.

7.4.   Zájem uživatelů a spotřebitelů

| (98) | Po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení se nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů. Analýza byla proto omezena na dopad opatření na uživatele. |
| --- | --- |

(98)

Po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení se nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů. Analýza byla proto omezena na dopad opatření na uživatele.

| (99) | Dotazníky byly rozeslány osmi známým uživatelům. Smysluplné připomínky však byly obdrženy pouze od dvou uživatelů. Analýza zájmu Unie proto vychází z odpovědí dvou poměrně velkých uživatelů, kteří společně představují téměř 40 % spotřeby Unie. |
| --- | --- |

(99)

Dotazníky byly rozeslány osmi známým uživatelům. Smysluplné připomínky však byly obdrženy pouze od dvou uživatelů. Analýza zájmu Unie proto vychází z odpovědí dvou poměrně velkých uživatelů, kteří společně představují téměř 40 % spotřeby Unie.

| (100) | Dva spolupracující uživatelé v Unii představují hlavní účastníky v odvětví výroby pracích prostředků a změkčovačů vody v Unii. Oba uživatelé vznesli proti uložení opatření námitky. |
| --- | --- |

(100)

Dva spolupracující uživatelé v Unii představují hlavní účastníky v odvětví výroby pracích prostředků a změkčovačů vody v Unii. Oba uživatelé vznesli proti uložení opatření námitky.

| (101) | Šetřením bylo zjištěno, že co se týká spotřeby spolupracujících uživatelů v Unii, je od bosenského vyvážejícího výrobce dovážena méně než třetina. Zbývající část je pokryta dodávkami od výrobců v Unii, kteří jsou pro spolupracující uživatele i nadále hlavním zdrojem dodávek. Vzhledem k nízké míře využití kapacity výrobců v Unii (jak je vysvětleno ve 47. a 48. bodě odůvodnění) je zřejmé, že případné uložení opatření podle očekávání nepovede k nedostatečným dodávkám nebo následnému zvýšení cen. |
| --- | --- |

(101)

Šetřením bylo zjištěno, že co se týká spotřeby spolupracujících uživatelů v Unii, je od bosenského vyvážejícího výrobce dovážena méně než třetina. Zbývající část je pokryta dodávkami od výrobců v Unii, kteří jsou pro spolupracující uživatele i nadále hlavním zdrojem dodávek. Vzhledem k nízké míře využití kapacity výrobců v Unii (jak je vysvětleno ve 47. a 48. bodě odůvodnění) je zřejmé, že případné uložení opatření podle očekávání nepovede k nedostatečným dodávkám nebo následnému zvýšení cen.

| (102) | V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se zdá, že uživatelské odvětví v Unii již začalo zkoumat možnost dovozu z Číny. Skutečnost, že tato možnost existuje a považuje se za spolehlivou, prokazuje, že případné uložení opatření nepovede k nedostatku dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(102)

V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se zdá, že uživatelské odvětví v Unii již začalo zkoumat možnost dovozu z Číny. Skutečnost, že tato možnost existuje a považuje se za spolehlivou, prokazuje, že případné uložení opatření nepovede k nedostatku dotčeného výrobku.

| (103) | Byl posouzen rovněž procentní podíl konečných výrobků obsahujících dotčený výrobek na celkovém obratu. V tomto ohledu se podotýká, že v obou případech představují příslušné výrobky méně než 10 % obratu. |
| --- | --- |

(103)

Byl posouzen rovněž procentní podíl konečných výrobků obsahujících dotčený výrobek na celkovém obratu. V tomto ohledu se podotýká, že v obou případech představují příslušné výrobky méně než 10 % obratu.

| (104) | Ověřeny byly rovněž procentní podíly dotčeného výrobku obsaženého v konečných výrobcích. Šetřením bylo zjištěno, že celkově jsou tyto procentní podíly mimořádně nízké (v průměru méně než 5 % celkových nákladů), a dotčený výrobek proto nepředstavuje velmi důležitou složku nákladů na konečné výrobky. |
| --- | --- |

(104)

Ověřeny byly rovněž procentní podíly dotčeného výrobku obsaženého v konečných výrobcích. Šetřením bylo zjištěno, že celkově jsou tyto procentní podíly mimořádně nízké (v průměru méně než 5 % celkových nákladů), a dotčený výrobek proto nepředstavuje velmi důležitou složku nákladů na konečné výrobky.

| (105) | Komise rovněž ověřila, zda by uložení opatření mělo významný negativní finanční dopad na situaci těchto dvou uživatelů. Komise vypracovala dva scénáře, tj. scénář v nejhorším případě a reálnější scénář. |
| --- | --- |

(105)

Komise rovněž ověřila, zda by uložení opatření mělo významný negativní finanční dopad na situaci těchto dvou uživatelů. Komise vypracovala dva scénáře, tj. scénář v nejhorším případě a reálnější scénář.

| (106) | Scénář v nejhorším případě předpokládá, že ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie vzrostou o výši cla. To by náklady uživatelů zvýšilo průměrně o méně než 2 %. |
| --- | --- |

(106)

Scénář v nejhorším případě předpokládá, že ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie vzrostou o výši cla. To by náklady uživatelů zvýšilo průměrně o méně než 2 %.

| (107) | Výše popsanou situaci je nutno srovnat s mírou ziskovosti spolupracujících uživatelů v Unii. Ziskovost uživatelů u výrobků obsahujících dotčený výrobek činí přibližně 11 % a u všech jejich výrobků byla vyšší než 20 %. Vzhledem k této míře ziskovosti by i úplné přenesení opatření na ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie nemělo na finanční situaci těchto stran nepřiměřený dopad. |
| --- | --- |

(107)

Výše popsanou situaci je nutno srovnat s mírou ziskovosti spolupracujících uživatelů v Unii. Ziskovost uživatelů u výrobků obsahujících dotčený výrobek činí přibližně 11 % a u všech jejich výrobků byla vyšší než 20 %. Vzhledem k této míře ziskovosti by i úplné přenesení opatření na ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie nemělo na finanční situaci těchto stran nepřiměřený dopad.

| (108) | Mnohem reálnějším scénářem je ve skutečnosti to, že uložení opatření povede k situaci, kdy se zvýší pouze ceny dovozu z Bosny a Hercegoviny, zatímco výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z větších úspor z rozsahu. Jak bylo vysvětleno výše, situace v dodávkách dotčeného výrobku v EU je plně dostačující, jelikož většina výrobců v Unii ani zdaleka nevyužívá plně svou kapacitu. |
| --- | --- |

(108)

Mnohem reálnějším scénářem je ve skutečnosti to, že uložení opatření povede k situaci, kdy se zvýší pouze ceny dovozu z Bosny a Hercegoviny, zatímco výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z větších úspor z rozsahu. Jak bylo vysvětleno výše, situace v dodávkách dotčeného výrobku v EU je plně dostačující, jelikož většina výrobců v Unii ani zdaleka nevyužívá plně svou kapacitu.

| (109) | Je nutno rovněž uvést, že šetřením bylo zjištěno, že existují výrobky, které mohou dotčený výrobek nahradit. Je zřejmé, že spolupracující i nespolupracující uživatelé vyrábějí rovněž prací prostředky, které dotčený výrobek neobsahují. Podle tohoto reálnějšího scénáře se náklady spolupracujících uživatelů zvýší pouze o zlomek procenta. Jinými slovy, na základě údajů o ziskovosti bude mít uložení opatření pro uživatele pouze zanedbatelné důsledky. |
| --- | --- |

(109)

Je nutno rovněž uvést, že šetřením bylo zjištěno, že existují výrobky, které mohou dotčený výrobek nahradit. Je zřejmé, že spolupracující i nespolupracující uživatelé vyrábějí rovněž prací prostředky, které dotčený výrobek neobsahují. Podle tohoto reálnějšího scénáře se náklady spolupracujících uživatelů zvýší pouze o zlomek procenta. Jinými slovy, na základě údajů o ziskovosti bude mít uložení opatření pro uživatele pouze zanedbatelné důsledky.

| (110) | S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že uložení opatření nebude mít na uživatele významný dopad, a je tudíž velmi nepravděpodobné, že by vedlo ke zvýšení ceny pro spotřebitele. |
| --- | --- |

(110)

S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že uložení opatření nebude mít na uživatele významný dopad, a je tudíž velmi nepravděpodobné, že by vedlo ke zvýšení ceny pro spotřebitele.

7.5.   Závěr ohledně zájmu Unie

| (111) | Celkově se očekává, že výrobní odvětví Unie bude mít z těchto opatření jednoznačně prospěch. Vzhledem k vyššímu využití kapacity v důsledku zvýšení výroby a prodeje by výrobní odvětví mohlo v prvé řadě využít větších úspor z rozsahu. |
| --- | --- |

(111)

Celkově se očekává, že výrobní odvětví Unie bude mít z těchto opatření jednoznačně prospěch. Vzhledem k vyššímu využití kapacity v důsledku zvýšení výroby a prodeje by výrobní odvětví mohlo v prvé řadě využít větších úspor z rozsahu.

| (112) | Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uživatele v Unii významně neovlivní a že je celkově v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(112)

Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uživatele v Unii významně neovlivní a že je celkově v zájmu Unie.

8.   NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ

| (113) | Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uložena prozatímní opatření, aby se zamezilo další újmě, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz. |
| --- | --- |

(113)

Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uložena prozatímní opatření, aby se zamezilo další újmě, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.

8.1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (114) | Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí. |
| --- | --- |

(114)

Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.

| (115) | Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se usuzovalo, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, jehož by bylo možno přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 5,9 % obratu. Jednalo se o úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie v období šetření dosáhlo u všech svých výrobků, včetně dotčeného výrobku. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že tato úroveň zisku je rozumná a přiměřená. Zvažovalo se rovněž, zda by neměly být použity míry zisku, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v období 2005–2007, tyto míry zisku však byly nízké s ohledem na ziskovost, které dosahují společnosti u podobných výrobků, a nepovažovaly se za reprezentativní pro životaschopné výrobní odvětví. Důvodem je to, že v průběhu těchto tří let byla cena bosenského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie o 10–20 % a takovéto rozdíly by hrály významnou úlohu při sjednávání ročních smluv. Nebylo proto možno usuzovat, že tato zisková rozpětí představují běžnou situaci na trhu EU. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům. |
| --- | --- |

(115)

Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se usuzovalo, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, jehož by bylo možno přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 5,9 % obratu. Jednalo se o úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie v období šetření dosáhlo u všech svých výrobků, včetně dotčeného výrobku. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že tato úroveň zisku je rozumná a přiměřená. Zvažovalo se rovněž, zda by neměly být použity míry zisku, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v období 2005–2007, tyto míry zisku však byly nízké s ohledem na ziskovost, které dosahují společnosti u podobných výrobků, a nepovažovaly se za reprezentativní pro životaschopné výrobní odvětví. Důvodem je to, že v průběhu těchto tří let byla cena bosenského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie o 10–20 % a takovéto rozdíly by hrály významnou úlohu při sjednávání ročních smluv. Nebylo proto možno usuzovat, že tato zisková rozpětí představují běžnou situaci na trhu EU. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.

| (116) | Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny zjištěné pro výpočet cenového podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v EU, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Vypočtené rozpětí podbízení činilo 31,5 %. |
| --- | --- |

(116)

Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny zjištěné pro výpočet cenového podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v EU, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Vypočtené rozpětí podbízení činilo 31,5 %.

8.2.   Prozatímní opatření

| (117) | Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející z Bosny a Hercegoviny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí. |
| --- | --- |

(117)

Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející z Bosny a Hercegoviny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí.

| (118) | Na základě výše uvedených skutečností činí sazba prozatímního antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %. |
| --- | --- |

(118)

Na základě výše uvedených skutečností činí sazba prozatímního antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.

9.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

| (119) | V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena, |
| --- | --- |

(119)

V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.

2.   Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 28,1 %.

3.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

1.   Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. listopadu 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. C 40, 17.2.2010, s. 5.

2

---

| 16.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/44

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1037/2010

ze dne 15. listopadu 2010

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. listopadu 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. listopadu 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 39,6 |
| MA | 72,3 |
| MK | 61,3 |
| ZZ | 57,7 |
| 0707 00 05 | AL | 68,6 |
| EG | 161,4 |
| TR | 136,0 |
| ZZ | 122,0 |
| 0709 90 70 | MA | 87,2 |
| TR | 137,5 |
| ZZ | 112,4 |
| 0805 20 10 | MA | 62,2 |
| ZA | 145,6 |
| ZZ | 103,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 45,5 |
| TR | 59,9 |
| UY | 55,0 |
| ZZ | 53,5 |
| 0805 50 10 | AR | 42,7 |
| TR | 67,8 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 69,3 |
| 0806 10 10 | BR | 258,3 |
| TR | 146,2 |
| US | 260,4 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 186,0 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 75,7 |
| US | 96,5 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 75,9 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| ZZ | 54,9 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

39,6

MA

72,3

MK

61,3

ZZ

57,7

0707 00 05

AL

68,6

EG

161,4

TR

136,0

ZZ

122,0

0709 90 70

MA

87,2

TR

137,5

ZZ

112,4

0805 20 10

MA

62,2

ZA

145,6

ZZ

103,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

45,5

TR

59,9

UY

55,0

ZZ

53,5

0805 50 10

AR

42,7

TR

67,8

UY

57,1

ZA

109,5

ZZ

69,3

0806 10 10

BR

258,3

TR

146,2

US

260,4

ZA

79,2

ZZ

186,0

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

MK

27,2

NZ

75,7

US

96,5

ZA

96,2

ZZ

75,9

0808 20 50

CN

54,9

ZZ

54,9

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 16.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/46

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1038/2010

ze dne 15. listopadu 2010,

kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. listopadu 2010

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (EU) č. 642/2010 ze dne 20. července 2010, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku.

| (2) | Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF.

| (3) | Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010 je cenou pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010 je cenou pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5 uvedeného nařízení.

| (4) | Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 16. listopadu 2010 až do doby, kdy budou stanovena nová dovozní cla a vstoupí v platnost, |
| --- | --- |

(4)

Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 16. listopadu 2010 až do doby, kdy budou stanovena nová dovozní cla a vstoupí v platnost,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Počínaje dnem 16. listopadu 2010 jsou dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. listopadu 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. listopadu 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 187, 21.7.2010, s. 5.

2

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla za produkty podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 použitelná ode dne 16. listopadu 2010

| Kód KN | Popis zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICE tvrdá vysoké jakosti | 0,00 |
| střední jakosti | 0,00 |
| nízké jakosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICE obecná, k setí | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo | 0,00 |
| 1002 00 00 | ŽITO | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKUŘICE, jiná než osivo (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí | 0,00 |

Kód KN

Popis zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICE tvrdá vysoké jakosti

0,00

střední jakosti

0,00

nízké jakosti

0,00

1001 90 91

PŠENICE obecná, k setí

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo

0,00

1002 00 00

ŽITO

0,00

1005 10 90

KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo

0,00

1005 90 00

KUKUŘICE, jiná než osivo (2)

0,00

1007 00 90

zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí

0,00

---

(1)  Pro zboží, které je do Unie dopravováno přes Atlantický oceán nebo Suezským průplavem může podle čl. 2 odst. 4 nařízení (EU) č. 642/2010 dovozce získat snížení cla ve výši:

| — | 3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři nebo v Černém moři, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři nebo v Černém moři,

| — | 2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova.

(2)  Dovozci může být poskytnuto paušální snížení ve výši 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 3 nařízení (EU) č. 642/2010.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel stanovených v příloze I

2.11.2010-12.11.2010

| 1. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pšenice obecná (1) | Kukuřice | Pšenice tvrdá, vysoké jakosti | Pšenice tvrdá, střední jakosti (2) | Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3) | Ječmen |
| Burza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotace | 219,39 | 161,99 | — | — | — | — |
| Cena FOB USA | — | — | 208,44 | 198,44 | 178,44 | 123,34 |
| Prémie – Záliv | — | 17,04 | — | — | — | — |
| Prémie – Velká jezera | 20,14 | — | — | — | — | — |

1.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:

(EUR/t)

Pšenice obecná (1)

Kukuřice

Pšenice tvrdá, vysoké jakosti

Pšenice tvrdá, střední jakosti (2)

Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3)

Ječmen

Burza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotace

219,39

161,99

—

—

—

—

Cena FOB USA

—

—

208,44

198,44

178,44

123,34

Prémie – Záliv

—

17,04

—

—

—

—

Prémie – Velká jezera

20,14

—

—

—

—

—

| 2. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:






  Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam: | 18,20 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam: | 46,32 EUR/t |

2.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:

Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam:

18,20 EUR/t

Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam:

46,32 EUR/t

---

(1)  Kladná prémie 14 EUR/t zahrnuta (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

(2)  Záporná prémie 10 EUR/t (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

(3)  Záporná prémie 30 EUR/t (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

---

| 16.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/49

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1039/2010

ze dne 15. listopadu 2010,

kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2010/11 byly stanoveny nařízením Komise (EU) č. 867/2010 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 1029/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2010/11 byly stanoveny nařízením Komise (EU) č. 867/2010 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 1029/2010 (4).

| (2) | Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. listopadu 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. listopadu 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 296, 13.11.2010, s. 17.

4

---

PŘÍLOHA

Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 ode dne 16. listopadu 2010

| (EUR) |
| --- |
| Kód KN | Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu | Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu |
| 1701 11 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,75 | 1,94 |
| 1701 99 10 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

Kód KN

Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

1701 11 10 (1)

55,54

0,00

1701 11 90 (1)

55,54

0,00

1701 12 10 (1)

55,54

0,00

1701 12 90 (1)

55,54

0,00

1701 91 00 (2)

51,75

1,94

1701 99 10 (2)

51,75

0,00

1701 99 90 (2)

51,75

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

(2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

(3)  Na 1 % obsahu sacharosy.

---

ROZHODNUTÍ

| 16.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/51

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 4. srpna 2010

o státní podpoře C 40/08 (ex N 163/08), kterou Polsko poskytlo společnosti PZL Hydral S.A.

(oznámeno pod číslem K(2010) 5406)

(Pouze polské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2010/690/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

s ohledem na rozhodnutí K(2008) 4753 v konečném znění (1), kterým Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, a rozhodnutí K(2008) 6371 v konečném znění (2), kterým rozšířila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory č. C 40/2008 (ex N 163/2008),

poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby podle výše uvedených ustanovení předložily své připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 27. března 2008 polské orgány oznámily plán restrukturalizace podniku PZL Hydral S.A. (dále jen „PZL Hydral“). Dopisem ze dne 6. května 2008 si Komise vyžádala doplňující informace. Dopisem ze dne 4. června 2008 polské orgány požádaly o prodloužení lhůty na odpověď do 27. června 2008 a Komise dopisem ze dne 10. června 2008 této žádosti vyhověla. Doplňující informace o plánu restrukturalizace polské orgány předložily dopisem ze dne 7. července 2008. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 27. března 2008 polské orgány oznámily plán restrukturalizace podniku PZL Hydral S.A. (dále jen „PZL Hydral“). Dopisem ze dne 6. května 2008 si Komise vyžádala doplňující informace. Dopisem ze dne 4. června 2008 polské orgány požádaly o prodloužení lhůty na odpověď do 27. června 2008 a Komise dopisem ze dne 10. června 2008 této žádosti vyhověla. Doplňující informace o plánu restrukturalizace polské orgány předložily dopisem ze dne 7. července 2008.

| (2) | Řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (formální vyšetřovací řízení) bylo zahájeno dne 10. září 2008. Formální vyšetřovací řízení bylo následně rozšířeno rozhodnutím přijatým dne 12. listopadu 2008. |
| --- | --- |

(2)

Řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (formální vyšetřovací řízení) bylo zahájeno dne 10. září 2008. Formální vyšetřovací řízení bylo následně rozšířeno rozhodnutím přijatým dne 12. listopadu 2008.

| (3) | Polsko předložilo své připomínky dne 14. října a 22. prosince 2008 a doplňující informace dne 7. dubna 2009. Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran. |
| --- | --- |

(3)

Polsko předložilo své připomínky dne 14. října a 22. prosince 2008 a doplňující informace dne 7. dubna 2009. Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.

| (4) | Setkání s polskými orgány se konala dne 27. dubna a 14. října 2009 a dne 12. února 2010. Dne 18. prosince 2009 si Komise vyžádala další informace. Mezi Komisí a polskými orgány proběhla výměna e-mailů různého druhu a polské orgány předložily doplňující informace v následujících dnech: 20. října 2009, 23. listopadu 2009, 15. prosince 2009, 13. ledna 2010, 16. ledna 2010, 9. února 2010, 10. února 2010, 26. února 2010, 1. března 2010, 3. března 2010, 4. března 2010, 19. března 2010, 5. května 2010, 12. května 2010, 20. května 2010, 28. května 2010, 3. června 2010, 4. června 2010, 7. června 2010, 8. června 2010, 9. června 2010, 17. června 2010, 23. června 2010, 24. června 2010, 28. června 2010, 7. července 2010, 8. července 2010, 9. července 2010, 12. července 2010 a 13. července 2010. |
| --- | --- |

(4)

Setkání s polskými orgány se konala dne 27. dubna a 14. října 2009 a dne 12. února 2010. Dne 18. prosince 2009 si Komise vyžádala další informace. Mezi Komisí a polskými orgány proběhla výměna e-mailů různého druhu a polské orgány předložily doplňující informace v následujících dnech: 20. října 2009, 23. listopadu 2009, 15. prosince 2009, 13. ledna 2010, 16. ledna 2010, 9. února 2010, 10. února 2010, 26. února 2010, 1. března 2010, 3. března 2010, 4. března 2010, 19. března 2010, 5. května 2010, 12. května 2010, 20. května 2010, 28. května 2010, 3. června 2010, 4. června 2010, 7. června 2010, 8. června 2010, 9. června 2010, 17. června 2010, 23. června 2010, 24. června 2010, 28. června 2010, 7. července 2010, 8. července 2010, 9. července 2010, 12. července 2010 a 13. července 2010.

II.   POPIS

II.1   Příjemci: PZL Hydral a PZL Wrocław

| (5) | Společnost PZL Hydral byla založena v roce 1946 jako státní podnik. V současné době se jedná o velký podnik, který se do roku 2008 zaměřoval na výrobu civilních a vojenských hydraulických systémů, vývoj, výrobu a služby v oblasti elektronických hydromechanických systémů palivové regulace pro letecké motory všech druhů, hydraulické kontrolní systémy letadel a hydraulická zařízení pro helikoptéry. Od roku 2008 působí PZL Hydral jako mateřská společnost kapitálové skupiny a nevyvíjí nadále žádnou vlastní průmyslovou činnost. |
| --- | --- |

(5)

Společnost PZL Hydral byla založena v roce 1946 jako státní podnik. V současné době se jedná o velký podnik, který se do roku 2008 zaměřoval na výrobu civilních a vojenských hydraulických systémů, vývoj, výrobu a služby v oblasti elektronických hydromechanických systémů palivové regulace pro letecké motory všech druhů, hydraulické kontrolní systémy letadel a hydraulická zařízení pro helikoptéry. Od roku 2008 působí PZL Hydral jako mateřská společnost kapitálové skupiny a nevyvíjí nadále žádnou vlastní průmyslovou činnost.

| (6) | V roce 2003 získala státní Agentura pro průmyslový rozvoj (Agencja Rozwoju Przemysłu – ARP) od ministerstva financí 80,94 % akcií PZL Hydral (1 284 686 akcií). Další převody akcií z ministerstva financí na ARP proběhly v roce 2005 (499 103 akcií), čímž se podíl akcií v držení ARP zvýšil na 87,39 %, v roce 2007 (64 374 akcií), čímž se podíl akcií zvýšil na 90,54 %, a dne 12. ledna 2010 (38 399 akcií), kdy se podíl zvýšil na 92,42 %. Každá z těchto transakcí se uskutečnila za symbolickou cenu 1 PLN. Od 12. ledna 2010 je v držení ARP 18 886 562 akcií o nominální hodnotě 18 865 620 PLN. Zbývající akcie (7,58 %) o nominální hodnotě 1 547 210 PLN jsou v současné době v držení zaměstnanců. |
| --- | --- |

(6)

V roce 2003 získala státní Agentura pro průmyslový rozvoj (Agencja Rozwoju Przemysłu – ARP) od ministerstva financí 80,94 % akcií PZL Hydral (1 284 686 akcií). Další převody akcií z ministerstva financí na ARP proběhly v roce 2005 (499 103 akcií), čímž se podíl akcií v držení ARP zvýšil na 87,39 %, v roce 2007 (64 374 akcií), čímž se podíl akcií zvýšil na 90,54 %, a dne 12. ledna 2010 (38 399 akcií), kdy se podíl zvýšil na 92,42 %. Každá z těchto transakcí se uskutečnila za symbolickou cenu 1 PLN. Od 12. ledna 2010 je v držení ARP 18 886 562 akcií o nominální hodnotě 18 865 620 PLN. Zbývající akcie (7,58 %) o nominální hodnotě 1 547 210 PLN jsou v současné době v držení zaměstnanců.

| (7) | V roce 2007 kontrolovala PZL Hydral následující dceřiné společnosti: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., jehož hlavní činností je výroba odlitků a jejich mechanické, tepelné a plastové zpracování; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., který vyrábí a prodává tepelnou energii; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., zabývající se zabývá výrobou ventilů a hydraulických rozdělovacích bloků a opracováním kovových zařízení a poskytuje opravárenské služby pro hydraulické stroje a zařízení, a PZL Wrocław Sp. z o.o. (dále jen „PZL Wrocław“). Společnost PZL Hydral k tomu kontrolovala dvě další společnosti, které jsou nyní v likvidačním řízení. Koncem roku 2006 zaměstnávala skupina jako celek 795 pracovníků. |
| --- | --- |

(7)

V roce 2007 kontrolovala PZL Hydral následující dceřiné společnosti: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., jehož hlavní činností je výroba odlitků a jejich mechanické, tepelné a plastové zpracování; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., který vyrábí a prodává tepelnou energii; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., zabývající se zabývá výrobou ventilů a hydraulických rozdělovacích bloků a opracováním kovových zařízení a poskytuje opravárenské služby pro hydraulické stroje a zařízení, a PZL Wrocław Sp. z o.o. (dále jen „PZL Wrocław“). Společnost PZL Hydral k tomu kontrolovala dvě další společnosti, které jsou nyní v likvidačním řízení. Koncem roku 2006 zaměstnávala skupina jako celek 795 pracovníků.

| (8) | Společnost PZL Wrocław byla založena v roce 2004 jako dceřiná společnost v plném vlastnictví společnosti PZL Hydral. Cílem bylo vytvořit provozní podnik, který by převzal operační složku PZL Hydral, a tím jí umožnil jednat jako holdingová společnost a řídit restrukturalizaci skupiny PZL Hydral. |
| --- | --- |

(8)

Společnost PZL Wrocław byla založena v roce 2004 jako dceřiná společnost v plném vlastnictví společnosti PZL Hydral. Cílem bylo vytvořit provozní podnik, který by převzal operační složku PZL Hydral, a tím jí umožnil jednat jako holdingová společnost a řídit restrukturalizaci skupiny PZL Hydral.

| (9) | Část aktiv PZL Wrocław byla z PZL Hydral do PZL Wrocław převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem za účetní hodnotu podle účetních knih PZL Hydral k roku 2004, jak je uvedeno v tabulce 1.

  Tabulka 1


  Převod aktiv formou věcného příspěvku nebo prodeje (v PLN)









  Datum převodu | Druh aktiv | Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek) | Účetní hodnota aktiv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2004 | dlouhodobá aktiva – movitý majetek | věcný příspěvek | 3 917 321,00 |
| 30.12.2004 | nehmotná aktiva | věcný příspěvek | 801 332,00 |
| 30.12.2004 | nedokončená výroba | věcný příspěvek | 1 251 352,00 |
| 30.12.2004 | materiály | věcný příspěvek | 251 719,00 |
| 30.11.2006 | dlouhodobá aktiva – movitý majetek | věcný příspěvek | 138 516,44 |
| 30.11.2006 | materiály | věcný příspěvek | 679 915,73 |
| 30.11.2006 | dlouhodobá aktiva – movitý majetek | věcný příspěvek | 1 186 803,54 |
| 30.11.2006 | nehmotná aktiva | věcný příspěvek | 290 268,95 |
| 20.6.2007 | dlouhodobá aktiva – movitý majetek | prodej | 1 250 000,00 |
| 30.12.2007 | dlouhodobá aktiva – movitý majetek | věcný příspěvek | 1 293 600,00 |
| 21.–23.12.2008 | nedokončená výroba | prodej | 5 230 644,91 |
| 27.3.2008 | materiály | prodej | 2 985 631,15 |
| 10.3.2009 | materiály | prodej | 304 294,33 |

(9)

Část aktiv PZL Wrocław byla z PZL Hydral do PZL Wrocław převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem za účetní hodnotu podle účetních knih PZL Hydral k roku 2004, jak je uvedeno v tabulce 1.

Tabulka 1

Převod aktiv formou věcného příspěvku nebo prodeje (v PLN)

Datum převodu

Druh aktiv

Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)

Účetní hodnota aktiv

30.12.2004

dlouhodobá aktiva – movitý majetek

věcný příspěvek

3 917 321,00

30.12.2004

nehmotná aktiva

věcný příspěvek

801 332,00

30.12.2004

nedokončená výroba

věcný příspěvek

1 251 352,00

30.12.2004

materiály

věcný příspěvek

251 719,00

30.11.2006

dlouhodobá aktiva – movitý majetek

věcný příspěvek

138 516,44

30.11.2006

materiály

věcný příspěvek

679 915,73

30.11.2006

dlouhodobá aktiva – movitý majetek

věcný příspěvek

1 186 803,54

30.11.2006

nehmotná aktiva

věcný příspěvek

290 268,95

20.6.2007

dlouhodobá aktiva – movitý majetek

prodej

1 250 000,00

30.12.2007

dlouhodobá aktiva – movitý majetek

věcný příspěvek

1 293 600,00

21.–23.12.2008

nedokončená výroba

prodej

5 230 644,91

27.3.2008

materiály

prodej

2 985 631,15

10.3.2009

materiály

prodej

304 294,33

| (10) | Hmotná dlouhodobá aktiva, která PZL Wrocław získala od PZL Hydral, byla převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem, jak je uvedeno v tabulce 2. V obou případech byla hodnota transakce založena na ocenění, které provedl nezávislý odborník. V době převodu byla již tato dlouhodobá aktiva zatížena hypotékami na nemovitý majetek ve prospěch následujících veřejných věřitelů: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství a Městského úřadu Vratislav, a to v celkové výši 142,558 milionu PLN.

  Tabulka 2


  Převod nemovitého majetku (v PLN)









  Datum převodu | Druh aktiv | Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek) | Účetní hodnota aktiv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2007 | dlouhodobá aktiva – nemovitý majetek | věcný příspěvek | 8 337 000,00 |
| 30.12.2007 | dlouhodobá aktiva – nemovitý majetek | prodej | 10 309 508,56 |

(10)

Hmotná dlouhodobá aktiva, která PZL Wrocław získala od PZL Hydral, byla převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem, jak je uvedeno v tabulce 2. V obou případech byla hodnota transakce založena na ocenění, které provedl nezávislý odborník. V době převodu byla již tato dlouhodobá aktiva zatížena hypotékami na nemovitý majetek ve prospěch následujících veřejných věřitelů: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství a Městského úřadu Vratislav, a to v celkové výši 142,558 milionu PLN.

Tabulka 2

Převod nemovitého majetku (v PLN)

Datum převodu

Druh aktiv

Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)

Účetní hodnota aktiv

30.12.2007

dlouhodobá aktiva – nemovitý majetek

věcný příspěvek

8 337 000,00

30.12.2007

dlouhodobá aktiva – nemovitý majetek

prodej

10 309 508,56

| (11) | Dne 31. prosince 2007 převedla společnost PZL Hydral na PZL Wrocław finanční prostředky v celkové nominální hodnotě 918 900 PLN jako příspěvek ke kapitálu PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(11)

Dne 31. prosince 2007 převedla společnost PZL Hydral na PZL Wrocław finanční prostředky v celkové nominální hodnotě 918 900 PLN jako příspěvek ke kapitálu PZL Wrocław.

| (12) | Převod zbývajících aktiv z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi 17. lednem 2006 a 27. dubnem 2010 probíhal formou prodeje za účetní cenu a spočíval v řadě převodů dlouhodobých aktiv ve výstavbě, která nebyla zatížena žádnými závazky nebo hypotékami. |
| --- | --- |

(12)

Převod zbývajících aktiv z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi 17. lednem 2006 a 27. dubnem 2010 probíhal formou prodeje za účetní cenu a spočíval v řadě převodů dlouhodobých aktiv ve výstavbě, která nebyla zatížena žádnými závazky nebo hypotékami.

| (13) | Celková hodnota aktiv převedených z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi roky 2004 a 2010 dosáhla celkové výše 44 708 791,02 PLN. |
| --- | --- |

(13)

Celková hodnota aktiv převedených z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi roky 2004 a 2010 dosáhla celkové výše 44 708 791,02 PLN.

| (14) | V roce 2008 bylo převedeno z PZL Hydral do PZL Wrocław 559 zaměstnanců a v roce 2009 třicet sedm. |
| --- | --- |

(14)

V roce 2008 bylo převedeno z PZL Hydral do PZL Wrocław 559 zaměstnanců a v roce 2009 třicet sedm.

| (15) | PZL Wrocław vyrábí součástky pro letecké stroje používané polskými ozbrojenými silami (do konce roku 2007 tuto výrobu zajišťovala společnost PZL Hydral) a poskytuje služby v oblasti údržby a oprav zařízení používaných polskou armádou. Výrobky vojenského určení podléhají vystavení osvědčení pro každý druh výrobku podle technických požadavků polských ozbrojených sil. V každé fázi jejich výroby se vyhotovuje samostatná dokumentace a na výrobky (a navazující údržbářské služby) dohlíží stálý vojenský zástupce. |
| --- | --- |

(15)

PZL Wrocław vyrábí součástky pro letecké stroje používané polskými ozbrojenými silami (do konce roku 2007 tuto výrobu zajišťovala společnost PZL Hydral) a poskytuje služby v oblasti údržby a oprav zařízení používaných polskou armádou. Výrobky vojenského určení podléhají vystavení osvědčení pro každý druh výrobku podle technických požadavků polských ozbrojených sil. V každé fázi jejich výroby se vyhotovuje samostatná dokumentace a na výrobky (a navazující údržbářské služby) dohlíží stálý vojenský zástupce.

| (16) | PZL Wrocław vyvíjí v současnosti činnost na základě povolení č. B-007/2007 vystaveném Ministerstvem vnitra a státní správy dne 17. ledna 2007 pro výkon podnikatelské činnosti v oblasti:






  — | výroby a odbytu zařízení pro odstřelování poplachového, signálního a plynového střeliva definovaného v odstavci 8 (Druhy zbraní a střeliva) přílohy č. 1 nařízení vlády ze dne 3. prosince 2001 o druzích zbraní a střeliva a uvedeného na seznamu vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení (3); |
| --- | --- | --- |

(16)

PZL Wrocław vyvíjí v současnosti činnost na základě povolení č. B-007/2007 vystaveném Ministerstvem vnitra a státní správy dne 17. ledna 2007 pro výkon podnikatelské činnosti v oblasti:

—

výroby a odbytu zařízení pro odstřelování poplachového, signálního a plynového střeliva definovaného v odstavci 8 (Druhy zbraní a střeliva) přílohy č. 1 nařízení vlády ze dne 3. prosince 2001 o druzích zbraní a střeliva a uvedeného na seznamu vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení (3);

| — | výroby a odbytu výrobků vojenského nebo policejního určení definovaných v oddíle „WT V“ a součástek nebo dílů výrobků definovaných pod hlavičkami „WT II“, „WT III“ a „WT XIV“ (odstavce 1 až 4 a 7 až 10) přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení; |
| --- | --- |

—

výroby a odbytu výrobků vojenského nebo policejního určení definovaných v oddíle „WT V“ a součástek nebo dílů výrobků definovaných pod hlavičkami „WT II“, „WT III“ a „WT XIV“ (odstavce 1 až 4 a 7 až 10) přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení;

| — | výroby a odbytu zařízení pro produkci výrobků vojenského nebo policejního určení a odbytu technologie pro produkci výrobků tohoto určení definovaných pod hlavičkou „WT XIII“ přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení. |
| --- | --- |

—

výroby a odbytu zařízení pro produkci výrobků vojenského nebo policejního určení a odbytu technologie pro produkci výrobků tohoto určení definovaných pod hlavičkou „WT XIII“ přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení.

| (17) | Společnost PZL Wrocław obdržela následující osvědčení:






  — | osvědčení o shodě s požadavky normy ISO 9001:2000 udělené Bureau Veritas Certification; |
| --- | --- | --- |

(17)

Společnost PZL Wrocław obdržela následující osvědčení:

—

osvědčení o shodě s požadavky normy ISO 9001:2000 udělené Bureau Veritas Certification;

| — | osvědčení o shodě s požadavky normy AS9100-B udělené Bureau Veritas Certification; |
| --- | --- |

—

osvědčení o shodě s požadavky normy AS9100-B udělené Bureau Veritas Certification;

| — | osvědčení opravňující k výrobě leteckých příslušenství splňujících požadavky PART21 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví; |
| --- | --- |

—

osvědčení opravňující k výrobě leteckých příslušenství splňujících požadavky PART21 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;

| — | osvědčení pro výkon technického servisu u výrobků splňujícího požadavky PART 145 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví; |
| --- | --- |

—

osvědčení pro výkon technického servisu u výrobků splňujícího požadavky PART 145 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;

| — | osvědčení NADCAP udělené Performance Review Insitute pro vybrané zvláštní technologické postupy: tepelné zpracování (HT), nedestruktivní zkoušky (NDT), chemické procesy (CHP) a elektroerozívní obrábění (EDM). |
| --- | --- |

—

osvědčení NADCAP udělené Performance Review Insitute pro vybrané zvláštní technologické postupy: tepelné zpracování (HT), nedestruktivní zkoušky (NDT), chemické procesy (CHP) a elektroerozívní obrábění (EDM).

| (18) | Polské orgány informovaly Komisi, že výrobní řada PZL Hydral (a nyní PZL Wrocław) je důležitou součástí plánu hospodářského rozvoje vyhlášeného polskou vládou v roce 1995 na období 1996–2000 a v roce 2000 na období 2001–2006. |
| --- | --- |

(18)

Polské orgány informovaly Komisi, že výrobní řada PZL Hydral (a nyní PZL Wrocław) je důležitou součástí plánu hospodářského rozvoje vyhlášeného polskou vládou v roce 1995 na období 1996–2000 a v roce 2000 na období 2001–2006.

| (19) | Výslovný odkaz na společnost PZL Hydral nebo na její podnikatelskou činnost navíc obsahuje řada prováděcích opatřeních a vládních pokynů k plánu hospodářského rozvoje, např.:






  — | pokyny ministra – vedoucího Ústředního plánovacího úřadu ze dne 30. ledna 1995 k plánu hospodářského rozvoje na období 1996–2000; |
| --- | --- | --- |

(19)

Výslovný odkaz na společnost PZL Hydral nebo na její podnikatelskou činnost navíc obsahuje řada prováděcích opatřeních a vládních pokynů k plánu hospodářského rozvoje, např.:

—

pokyny ministra – vedoucího Ústředního plánovacího úřadu ze dne 30. ledna 1995 k plánu hospodářského rozvoje na období 1996–2000;

| — | pokyny ministra hospodářství z července 2000 k centrálnímu plánu hospodářského rozvoje na období 2001–2006; |
| --- | --- |

—

pokyny ministra hospodářství z července 2000 k centrálnímu plánu hospodářského rozvoje na období 2001–2006;

| — | zákon ze dne 23. srpna 2001 o organizaci úkolů prováděných společnostmi pro účely národní obrany (4); |
| --- | --- |

—

zákon ze dne 23. srpna 2001 o organizaci úkolů prováděných společnostmi pro účely národní obrany (4);

| — | nařízení vlády ze dne 24. června 2003 o objektech zvláštního významu pro bezpečnost a obranu státu a o jejich zvláštní ochraně (5); |
| --- | --- |

—

nařízení vlády ze dne 24. června 2003 o objektech zvláštního významu pro bezpečnost a obranu státu a o jejich zvláštní ochraně (5);

| — | nařízení vlády ze dne 20. srpna 2004 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (6); |
| --- | --- |

—

nařízení vlády ze dne 20. srpna 2004 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (6);

| — | nařízení vlády ze dne 9. listopadu 2007 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (7); |
| --- | --- |

—

nařízení vlády ze dne 9. listopadu 2007 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (7);

| (20) | Společnosti uvedené na seznamech tohoto typu mají za povinnost podávat podrobnou výroční zprávu o svých výrobních kapacitách v oblasti národní obrany (množství, profil, hodnoty), aby umožnily ministerstvu provedení vojenských úkolů. |
| --- | --- |

(20)

Společnosti uvedené na seznamech tohoto typu mají za povinnost podávat podrobnou výroční zprávu o svých výrobních kapacitách v oblasti národní obrany (množství, profil, hodnoty), aby umožnily ministerstvu provedení vojenských úkolů.

| (21) | Polské orgány informovaly Komisi, že příslušná povolení a osvědčení (body 16 a 17) umožňují dodávat zboží a služby zvláštní jakosti zvláštním zákazníkům (podnikům zvláštního významu pro obranu státu a Ministerstvu národní obrany). PZL Wrocław (v minulosti PZL Hydral) nedodává pouze součásti hydraulických, palivových a kontrolních systémů. Opravy instalovaných podsestav jsou zásadní pro fungování leteckých strojů používaných polskými ozbrojenými silami (W–3, Mi–2, M28 Bryza a PZL 130 Orlik). Polské orgány také uvedly, že W–3 a Mi–2 jsou hlavními modely helikoptér používanými polskou armádou. |
| --- | --- |

(21)

Polské orgány informovaly Komisi, že příslušná povolení a osvědčení (body 16 a 17) umožňují dodávat zboží a služby zvláštní jakosti zvláštním zákazníkům (podnikům zvláštního významu pro obranu státu a Ministerstvu národní obrany). PZL Wrocław (v minulosti PZL Hydral) nedodává pouze součásti hydraulických, palivových a kontrolních systémů. Opravy instalovaných podsestav jsou zásadní pro fungování leteckých strojů používaných polskými ozbrojenými silami (W–3, Mi–2, M28 Bryza a PZL 130 Orlik). Polské orgány také uvedly, že W–3 a Mi–2 jsou hlavními modely helikoptér používanými polskou armádou.

| (22) | Zboží vyráběné PZL Hydral pro potřeby ozbrojených sil má podle standardizační dohody NATO odpovídající kódové označení NATO a samotná společnost má přidělen kód NATO. |
| --- | --- |

(22)

Zboží vyráběné PZL Hydral pro potřeby ozbrojených sil má podle standardizační dohody NATO odpovídající kódové označení NATO a samotná společnost má přidělen kód NATO.

| (23) | Jak je vysvětleno v bodě 9 a dále, od prosince 2004 převedla společnost PZL Hydral aktiva na PZL Wrocław. Pouze aktiva převedená dne 30. prosince 2007 (nemovitý majetek) byla zatížena hypotékami ve prospěch veřejných věřitelů. |
| --- | --- |

(23)

Jak je vysvětleno v bodě 9 a dále, od prosince 2004 převedla společnost PZL Hydral aktiva na PZL Wrocław. Pouze aktiva převedená dne 30. prosince 2007 (nemovitý majetek) byla zatížena hypotékami ve prospěch veřejných věřitelů.

| (24) | Polské orgány potvrdily, že od zahájení činnosti vyrovnala společnost PZL Wrocław všechny své závazky vůči veřejným věřitelům, a to včetně příspěvků na sociální zabezpečení a daní za své zaměstnance. |
| --- | --- |

(24)

Polské orgány potvrdily, že od zahájení činnosti vyrovnala společnost PZL Wrocław všechny své závazky vůči veřejným věřitelům, a to včetně příspěvků na sociální zabezpečení a daní za své zaměstnance.

II.2   Finanční potíže PZL Hydral

| (25) | Společnost PZL Hydral začala mít potíže s úhradou svých závazků jak vůči soukromým, tak vůči veřejným věřitelům v roce 1998. |
| --- | --- |

(25)

Společnost PZL Hydral začala mít potíže s úhradou svých závazků jak vůči soukromým, tak vůči veřejným věřitelům v roce 1998.

| (26) | Na konci roku 1998 dosáhly soukromé závazky PZL Hydral vůči bankám a dodavatelům částky 90,4 milionu PLN. Hlavní část těchto dluhů byla povinována dvěma bankám: bance [...] (8) a bance [...]. |
| --- | --- |

(26)

Na konci roku 1998 dosáhly soukromé závazky PZL Hydral vůči bankám a dodavatelům částky 90,4 milionu PLN. Hlavní část těchto dluhů byla povinována dvěma bankám: bance [...] (8) a bance [...].

| (27) | Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance [...] částku 54 milionů PLN a v listopadu 2006, kdy byla podepsána dohoda o vyrovnání, částku 86,4 milionu PLN. Tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2007. Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance [...] částku 23 milionů PLN, v říjnu 2003 částku 55,6 milionu PLN a tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2004.

  Tabulka 3


  Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky [...] (v tisících PLN) | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jistina | 44 447 | 48 424 | 51 605 | 49 628 | 37 416 | 39 041 | 38 741 | 38 291 | 35 377 |
| Úroky | 9 583 | 17 683 | 26 194 | 34 449 | 29 157 | 38 184 | 40 920 | 43 776 | 51 018 |
| Celkem | 54 030 | 66 107 | 77 798 | 84 077 | 66 573 | 77 225 | 79 721 | 82 067 | 86 395 |

(27)

Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance [...] částku 54 milionů PLN a v listopadu 2006, kdy byla podepsána dohoda o vyrovnání, částku 86,4 milionu PLN. Tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2007. Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance [...] částku 23 milionů PLN, v říjnu 2003 částku 55,6 milionu PLN a tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2004.

Tabulka 3

Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky [...] (v tisících PLN)

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

Jistina

44 447

48 424

51 605

49 628

37 416

39 041

38 741

38 291

35 377

Úroky

9 583

17 683

26 194

34 449

29 157

38 184

40 920

43 776

51 018

Celkem

54 030

66 107

77 798

84 077

66 573

77 225

79 721

82 067

86 395

Tabulka 4

Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky [...] (v tisících PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jistina | 18 571 | 21 986 | 21 959 | 21 127 | 20 741 | 19 825 | 4 000 | 0 | 0 |
| Úroky | 4 572 | 5 983 | 10 842 | 16 759 | 23 975 | 35 773 | 0 | 0 | 0 |
| Celkem | 23 143 | 27 969 | 32 801 | 37 886 | 44 716 | 55 598 | 4 000 | 0 | 0 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

Jistina

18 571

21 986

21 959

21 127

20 741

19 825

4 000

0

0

Úroky

4 572

5 983

10 842

16 759

23 975

35 773

0

0

0

Celkem

23 143

27 969

32 801

37 886

44 716

55 598

4 000

0

0

| (28) | Tyto soukromé banky měly prvořadé zabezpečení (viz podrobný popis v níže uvedených bodech 32 a 34) a byly by mohly snadno uplatnit své pohledávky na základě bankovních vykonatelných titulů. Podle bankovního zákona (9) z roku 1997 mohou banky vystavovat bankovní vykonatelné tituly na základě svých účetních knih nebo jiných podkladů spojených s bankovními transakcemi. Bankovní vykonatelný titul může sloužit jako základ pro vymáhání poté, co k němu soud připojil doložku o vykonatelnosti. Jedná se o mnohem rychlejší způsob než v případě jiných věřitelů, kteří se před vymáháním pohledávek musí obrátit na příslušný soud, aby získali odpovídající rozhodnutí. Soukromí věřitelé přesto nikdy nepodnikli žádné kroky k nucenému vymáhání pohledávek, čili nepožádali o zahájení konkurzního řízení proti PZL Hydral a ani nepodnikli žádná další opatření k uplatnění svých pohledávek, pokud jde o předmětná aktiva. |
| --- | --- |

(28)

Tyto soukromé banky měly prvořadé zabezpečení (viz podrobný popis v níže uvedených bodech 32 a 34) a byly by mohly snadno uplatnit své pohledávky na základě bankovních vykonatelných titulů. Podle bankovního zákona (9) z roku 1997 mohou banky vystavovat bankovní vykonatelné tituly na základě svých účetních knih nebo jiných podkladů spojených s bankovními transakcemi. Bankovní vykonatelný titul může sloužit jako základ pro vymáhání poté, co k němu soud připojil doložku o vykonatelnosti. Jedná se o mnohem rychlejší způsob než v případě jiných věřitelů, kteří se před vymáháním pohledávek musí obrátit na příslušný soud, aby získali odpovídající rozhodnutí. Soukromí věřitelé přesto nikdy nepodnikli žádné kroky k nucenému vymáhání pohledávek, čili nepožádali o zahájení konkurzního řízení proti PZL Hydral a ani nepodnikli žádná další opatření k uplatnění svých pohledávek, pokud jde o předmětná aktiva.

| (29) | Když měla společnost PZL Hydral v období 1998–2006 potíže se splácením svých úvěrů, mohly ji banky podle polského občanského zákoníku zatížit zákonnou úrokovou sazbou stanovenou vládou, jak je uvedeno v tabulce 7. Místo systematického uplatňování této sazby ale banky tentokrát jen uplatnily úrokové sazby uvedené v tabulkách 5 a 6.

  Tabulka 5


  Úrokové sazby uplatňované bankou [...] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
















  Rok | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 8,53 | 8,71 | 9,87 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 |

(29)

Když měla společnost PZL Hydral v období 1998–2006 potíže se splácením svých úvěrů, mohly ji banky podle polského občanského zákoníku zatížit zákonnou úrokovou sazbou stanovenou vládou, jak je uvedeno v tabulce 7. Místo systematického uplatňování této sazby ale banky tentokrát jen uplatnily úrokové sazby uvedené v tabulkách 5 a 6.

Tabulka 5

Úrokové sazby uplatňované bankou [...] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)

Rok

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

8,53

8,71

9,87

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

Tabulka 6

Úrokové sazby uplatňované bankou [...] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)

| Rok | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 7,78 | 7,96 | 9,12 | 6,08 | 4,45 | 3,62 | 4,37 | 6,26 | 7,63 | 7,37 |

Rok

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

7,78

7,96

9,12

6,08

4,45

3,62

4,37

6,26

7,63

7,37

Tabulka 7

Zákonná úroková sazba

| Rok | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 34 | 23 | 23 | 30 | 18 | 13 | 12 | 13 | 11,5 | 11,5 |

Rok

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

34

23

23

30

18

13

12

13

11,5

11,5

| (30) | Polské orgány tvrdí, že se tyto banky domnívaly, že získají vyšší návratnost, pokud se budou podílet na restrukturalizaci PZL Hydral. Pozorně sledovaly jednání s první společností, která projevila zájem o akvizici PZL Wrocław, a to konkrétně společnost [...] (viz bod 57 a následující). Banky pravidelně sledovaly hospodářskou situaci PZL Hydral prostřednictvím jejích finančních zpráv, návštěv jejích provozoven a analýz trhu. |
| --- | --- |

(30)

Polské orgány tvrdí, že se tyto banky domnívaly, že získají vyšší návratnost, pokud se budou podílet na restrukturalizaci PZL Hydral. Pozorně sledovaly jednání s první společností, která projevila zájem o akvizici PZL Wrocław, a to konkrétně společnost [...] (viz bod 57 a následující). Banky pravidelně sledovaly hospodářskou situaci PZL Hydral prostřednictvím jejích finančních zpráv, návštěv jejích provozoven a analýz trhu.

| (31) | Banka [...] nakonec vypořádala své pohledávky dohodou o vypořádání uzavřenou v dubnu roku 2003. Odepsala 51,6 milionu PLN a souhlasila se splacením pouze 4 milionů PLN (7 %). Odpis vyplývající z dohody o vypořádání byl zanesen do účetních knih společnosti PZL Hydral za rozpočtový rok 2004. |
| --- | --- |

(31)

Banka [...] nakonec vypořádala své pohledávky dohodou o vypořádání uzavřenou v dubnu roku 2003. Odepsala 51,6 milionu PLN a souhlasila se splacením pouze 4 milionů PLN (7 %). Odpis vyplývající z dohody o vypořádání byl zanesen do účetních knih společnosti PZL Hydral za rozpočtový rok 2004.

| (32) | Banka [...] souhlasila s vypořádáním na základě vlastního hospodářského posouzení bez ohledu na skutečnost, že vlastnila hypotéky s prvořadou prioritou. Banka zejména zabezpečila svůj úvěr zárukou movitým majetkem ve výši 13,7 milionu PLN, postoupením všech licenčních a obchodních práv v rámci licenční dohody uzavřené s [...] na výrobu klimatizačních zařízení v hodnotě 1,2 milionu USD (přibližně 3 968 000 PLN) (10), převedením strojů a zařízení dodaných [...] v rámci licenční dohody v hodnotě 2,4 milionu USD (přibližně 7 938 000 PLN) a postoupením příjmů z prodeje klimatizačních přístrojů v hodnotě nejméně 8 milionů USD ročně (přibližně 26,5 milionu PLN) (11). |
| --- | --- |

(32)

Banka [...] souhlasila s vypořádáním na základě vlastního hospodářského posouzení bez ohledu na skutečnost, že vlastnila hypotéky s prvořadou prioritou. Banka zejména zabezpečila svůj úvěr zárukou movitým majetkem ve výši 13,7 milionu PLN, postoupením všech licenčních a obchodních práv v rámci licenční dohody uzavřené s [...] na výrobu klimatizačních zařízení v hodnotě 1,2 milionu USD (přibližně 3 968 000 PLN) (10), převedením strojů a zařízení dodaných [...] v rámci licenční dohody v hodnotě 2,4 milionu USD (přibližně 7 938 000 PLN) a postoupením příjmů z prodeje klimatizačních přístrojů v hodnotě nejméně 8 milionů USD ročně (přibližně 26,5 milionu PLN) (11).

| (33) | V listopadu 2006 banka [...] souhlasila v dohodě o vypořádání s odpisem částky 86,4 milionu PLN a splacením pouze částky 11,5 milionu PLN. Tímto způsobem PZL Hydral posléze splatila pouze 13 % pohledávky. Zůstatek, tzn. 74,9 milionu PLN, byl odepsán. |
| --- | --- |

(33)

V listopadu 2006 banka [...] souhlasila v dohodě o vypořádání s odpisem částky 86,4 milionu PLN a splacením pouze částky 11,5 milionu PLN. Tímto způsobem PZL Hydral posléze splatila pouze 13 % pohledávky. Zůstatek, tzn. 74,9 milionu PLN, byl odepsán.

| (34) | Banka [...] souhlasila s touto nízkou částkou bez ohledu na skutečnost, že vlastnila prvořadé zabezpečení nejdůležitějším nemovitým majetkem, na kterém závisela většina výroby a v němž sídlily správní struktury společnosti. Toto zabezpečení spočívalo zejména v prvořadých hypotékách na dvě nemovitosti v celkové hodnotě 19,75 milionu PLN, prvořadé zástavě technologické výrobní linky kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadém postoupení příjmů ze smluv uzavřených na prodej kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadé zaevidované zástavě strojů a zařízení v celkové hodnotě 2,8 milionu PLN a prvořadých dohodách o převodu movitého majetku v hodnotách 2,65 milionu PLN, 2,4 milionu PLN, 0,56 milionu PLN a 1,1 milionu PLN. Povaha zabezpečení by kromě toho umožnila každému případnému kupci pokračovat po koupi ve výrobě a, pokud by se případný kupec rozhodl je přemístit, mohl by přepravit stroje jako celek nebo jako podsestavy, aniž by je musel rozebrat. |
| --- | --- |

(34)

Banka [...] souhlasila s touto nízkou částkou bez ohledu na skutečnost, že vlastnila prvořadé zabezpečení nejdůležitějším nemovitým majetkem, na kterém závisela většina výroby a v němž sídlily správní struktury společnosti. Toto zabezpečení spočívalo zejména v prvořadých hypotékách na dvě nemovitosti v celkové hodnotě 19,75 milionu PLN, prvořadé zástavě technologické výrobní linky kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadém postoupení příjmů ze smluv uzavřených na prodej kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadé zaevidované zástavě strojů a zařízení v celkové hodnotě 2,8 milionu PLN a prvořadých dohodách o převodu movitého majetku v hodnotách 2,65 milionu PLN, 2,4 milionu PLN, 0,56 milionu PLN a 1,1 milionu PLN. Povaha zabezpečení by kromě toho umožnila každému případnému kupci pokračovat po koupi ve výrobě a, pokud by se případný kupec rozhodl je přemístit, mohl by přepravit stroje jako celek nebo jako podsestavy, aniž by je musel rozebrat.

| (35) | Po dohodách s bankami bylo uvolněno jištění dlouhodobými aktivy. To vedlo k tomu, že se postavení veřejných věřitelů ohledně tohoto zabezpečení zlepšilo, tzn. získali vyšší postavení v pořadí práv zapsaných do katastru nemovitostí (12). |
| --- | --- |

(35)

Po dohodách s bankami bylo uvolněno jištění dlouhodobými aktivy. To vedlo k tomu, že se postavení veřejných věřitelů ohledně tohoto zabezpečení zlepšilo, tzn. získali vyšší postavení v pořadí práv zapsaných do katastru nemovitostí (12).

| (36) | V roce 1998 dosáhly závazky vůči veřejným věřitelům na základě pohledávek vyplývajících z veřejného práva (tzn. pohledávky Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Wrocław (Vratislav) – Psie Pole, Úřadu Dolnoslezského vojvodství, Městského úřadu Vratislav a Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) výše 29 milionů PLN. Mimo to mělo ministerstvo financí občanskoprávní pohledávky ve výši 9,4 milionu PLN. Tyto závazky vůči jednotlivým veřejným věřitelům se vyvíjely způsobem uvedeným v tabulkách 8, 9, 10, 11, 12, 13 a 14.

  Tabulka 8


  Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu sociálního zabezpečení (v tis. PLN) | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jistina | 20 028 | 27 477 | 35 107 | 42 963 | 47 695 | 55 935 | 62 395 | 69 296 | 74 187 | 74 903 |
| Úrok | 9 219 | 20 000 | 32 651 | 46 100 | 60 810 | 68 421 | 76 653 | 84 040 | 88 835 | 102 223 |
| Celkem | 29 247 | 47 477 | 67 758 | 89 063 | 108 505 | 124 356 | 139 048 | 153 336 | 163 022 | 177 126 |

(36)

V roce 1998 dosáhly závazky vůči veřejným věřitelům na základě pohledávek vyplývajících z veřejného práva (tzn. pohledávky Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Wrocław (Vratislav) – Psie Pole, Úřadu Dolnoslezského vojvodství, Městského úřadu Vratislav a Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) výše 29 milionů PLN. Mimo to mělo ministerstvo financí občanskoprávní pohledávky ve výši 9,4 milionu PLN. Tyto závazky vůči jednotlivým veřejným věřitelům se vyvíjely způsobem uvedeným v tabulkách 8, 9, 10, 11, 12, 13 a 14.

Tabulka 8

Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu sociálního zabezpečení (v tis. PLN)

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Jistina

20 028

27 477

35 107

42 963

47 695

55 935

62 395

69 296

74 187

74 903

Úrok

9 219

20 000

32 651

46 100

60 810

68 421

76 653

84 040

88 835

102 223

Celkem

29 247

47 477

67 758

89 063

108 505

124 356

139 048

153 336

163 022

177 126

Tabulka 9

Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jistina | 1 700 | 2 700 | 3 656 | 4 750 | 6 198 | 10 928 | 12 471 | 18 655 | 20 769 | 38 946 |
| Úrok | 750 | 1 100 | 1 500 | 1 950 | 2 900 | 3 200 | 3 800 | 5 347 | 8 450 | 10 553 |
| Celkem | 2 450 | 3 800 | 5 156 | 6 700 | 9 098 | 14 128 | 16 271 | 24 002 | 29 219 | 49 499 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Jistina

1 700

2 700

3 656

4 750

6 198

10 928

12 471

18 655

20 769

38 946

Úrok

750

1 100

1 500

1 950

2 900

3 200

3 800

5 347

8 450

10 553

Celkem

2 450

3 800

5 156

6 700

9 098

14 128

16 271

24 002

29 219

49 499

Tabulka 10

Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Vratislav – Psie Pole (v tis. PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jistina | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Úrok (13) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |
| Celkem | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Jistina

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Úrok (13)

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

Celkem

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

Tabulka 11

Závazky PLZ Hydral vůči Městskému úřadu Vratislav (v tis. PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jistina | 1 682 | 3 058 | 4 510 | 5 972 | 7 556 | 9 404 | 11 299 | 13 180 | 14 465 | 16 389 |
| Úrok | 1 800 | 2 200 | 3 500 | 5 500 | 7 100 | 7 950 | 8 500 | 9 065 | 9 951 | 10 698 |
| Celkem | 3 482 | 5 258 | 8 010 | 11 472 | 14 656 | 17 354 | 19 799 | 22 245 | 24 416 | 27 087 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Jistina

1 682

3 058

4 510

5 972

7 556

9 404

11 299

13 180

14 465

16 389

Úrok

1 800

2 200

3 500

5 500

7 100

7 950

8 500

9 065

9 951

10 698

Celkem

3 482

5 258

8 010

11 472

14 656

17 354

19 799

22 245

24 416

27 087

Tabulka 12

Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jistina | 0 | 15 | 37 | 57 | 76 | 90 | 90 | 90 | 567 | 935 |
| Úrok | 0 | 2 | 8 | 14 | 21 | 29 | 35 | 40 | 75 | 136 |
| Celkem | 0 | 17 | 45 | 71 | 97 | 119 | 125 | 130 | 642 | 1 071 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Jistina

0

15

37

57

76

90

90

90

567

935

Úrok

0

2

8

14

21

29

35

40

75

136

Celkem

0

17

45

71

97

119

125

130

642

1 071

Tabulka 13

Závazky PLZ Hydral vůči Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob (v tis. PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jistina | 2 446 | 2 937 | 3 457 | 3 394 | 4 313 | 4 771 | 4 927 | 5 510 | 5 577 | 5 639 |
| Úrok | 3 550 | 3 900 | 4 100 | 4 308 | 4 807 | 5 080 | 5 518 | 6 040 | 6 898 | 7 245 |
| Celkem | 5 996 | 6 837 | 7 557 | 7 702 | 9 120 | 9 851 | 10 445 | 11 550 | 12 476 | 12 884 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Jistina

2 446

2 937

3 457

3 394

4 313

4 771

4 927

5 510

5 577

5 639

Úrok

3 550

3 900

4 100

4 308

4 807

5 080

5 518

6 040

6 898

7 245

Celkem

5 996

6 837

7 557

7 702

9 120

9 851

10 445

11 550

12 476

12 884

Tabulka 14

Závazky PLZ Hydral vůči ministerstvu financí (v tis. PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jistina | 8 018,8 | 14 395,5 | 64 717,1 | 64 717,1 | 19 687,7 | 19 646,5 | 19 422,5 | 18 773,1 | 18 260,3 | 18 260,3 |
| Úrok | 1 372,9 | 2 639,2 | 9 627,6 | 28 741,3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 193,7 | 1 117,1 |
| Celkem | 9 391,7 | 17 034,7 | 74 344,7 | 93 458,4 | 19 687,7 | 19 646,5 | 19 422,5 | 18 773,1 | 18 454,0 | 19 377,4 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Jistina

8 018,8

14 395,5

64 717,1

64 717,1

19 687,7

19 646,5

19 422,5

18 773,1

18 260,3

18 260,3

Úrok

1 372,9

2 639,2

9 627,6

28 741,3

0

0

0

0

193,7

1 117,1

Celkem

9 391,7

17 034,7

74 344,7

93 458,4

19 687,7

19 646,5

19 422,5

18 773,1

18 454,0

19 377,4

| (37) | Tabulka 15 uvádí úrokové sazby u nedoplatků uplatňované veřejnými věřiteli. Je nutno poznamenat, že tabulky 8 až 14 zohledňují částečné splacení částek a uvádí úroveň na konci roku. Dlužné úroky v daném roce nejsou tudíž v přímém poměru s jistinou, která může kolísat.

  Tabulka 15


  Úroková míra u daňových nedoplatků
   (14)



















  Rok | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 50 | 35 | 44 | 40 | 23 | 15 | 15 | 14 | 11 | 12 | 14 | 11 | 10 |

(37)

Tabulka 15 uvádí úrokové sazby u nedoplatků uplatňované veřejnými věřiteli. Je nutno poznamenat, že tabulky 8 až 14 zohledňují částečné splacení částek a uvádí úroveň na konci roku. Dlužné úroky v daném roce nejsou tudíž v přímém poměru s jistinou, která může kolísat.

Tabulka 15

Úroková míra u daňových nedoplatků
   (14)

Rok

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

%

50

35

44

40

23

15

15

14

11

12

14

11

10

| (38) | Kromě uplatnění odpovídající úrokové sazby na daňové nedoplatky Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství , Finanční úřad Vratislav – Psie Pole, Městský úřad Vratislav a Úřad Dolnoslezského vojvodství zajistily své pohledávky vůči PZL Hydral zaregistrováním hypoték na jeho nemovitý majetek. Tabulky 16, 17, 18, 19 a 20 uvádějí změny v hypotékách na aktiva PZL Hydral v držení těchto veřejných věřitelů.

  Tabulka 16


  Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu sociálního zabezpečení | Rok | Částka | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 21 996 411,92 PLN | celková výše hypoték |
| 2 | 1999 | 21 996 411,92 PLN | celková výše hypoték |
| 3 | 2000 | 21 996 411,92 PLN | celková výše hypoték |
| 4 | 2001 | 28 660 990,95 PLN | celková výše hypoték
  přidána hypotéka ve výši 6 664 579,03 PLN |
| 5 | 2002 | 29 602 956,07 PLN | celková výše hypoték
  přidána hypotéka ve výši 941 965,12 PLN |
| 6 | 2003 | 37 315 430,58 PLN | celková výše hypoték
  přidána hypotéka ve výši 7 712 474,51 PLN |
| 7 | 2004 | 68 984 278,13 PLN | celková výše hypoték
  přidána hypotéka ve výši 31 668 847,55 PLN |
| 8 | 2005 | 82 625 551,83 PLN | celková výše hypoték
  přidána hypotéka ve výši 1 364 127,70 PLN |
| 9 | 2006 | 91 511 663,94 | celková výše hypoték
  přidána hypotéka ve výši 8 886 112,11 PLN |
| 10 | 2007 | 96 153 021,00 | celková výše hypoték
  přidána hypotéka ve výši 4 641 357,06 PLN |

(38)

Kromě uplatnění odpovídající úrokové sazby na daňové nedoplatky Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství , Finanční úřad Vratislav – Psie Pole, Městský úřad Vratislav a Úřad Dolnoslezského vojvodství zajistily své pohledávky vůči PZL Hydral zaregistrováním hypoték na jeho nemovitý majetek. Tabulky 16, 17, 18, 19 a 20 uvádějí změny v hypotékách na aktiva PZL Hydral v držení těchto veřejných věřitelů.

Tabulka 16

Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu sociálního zabezpečení

Rok

Částka

Poznámky

1

1998

21 996 411,92 PLN

celková výše hypoték

2

1999

21 996 411,92 PLN

celková výše hypoték

3

2000

21 996 411,92 PLN

celková výše hypoték

4

2001

28 660 990,95 PLN

celková výše hypoték

přidána hypotéka ve výši 6 664 579,03 PLN

5

2002

29 602 956,07 PLN

celková výše hypoték

přidána hypotéka ve výši 941 965,12 PLN

6

2003

37 315 430,58 PLN

celková výše hypoték

přidána hypotéka ve výši 7 712 474,51 PLN

7

2004

68 984 278,13 PLN

celková výše hypoték

přidána hypotéka ve výši 31 668 847,55 PLN

8

2005

82 625 551,83 PLN

celková výše hypoték

přidána hypotéka ve výši 1 364 127,70 PLN

9

2006

91 511 663,94

celková výše hypoték

přidána hypotéka ve výši 8 886 112,11 PLN

10

2007

96 153 021,00

celková výše hypoték

přidána hypotéka ve výši 4 641 357,06 PLN

Tabulka 17

Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství

| | Rok | Částka | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | — | — |
| 4 | 2001 | — | — |
| 5 | 2002 | — | — |
| 6 | 2003 | — | — |
| 7 | 2004 | — | — |
| 8 | 2005 | 5 692 649,25 PLN | celková výše hypoték |
| 9 | 2006 | 5 692 649,25 PLN | celková výše hypoték |
| 10 | 2007 | 5 692 649,25 PLN | celková výše hypoték |

Rok

Částka

Poznámky

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

—

—

4

2001

—

—

5

2002

—

—

6

2003

—

—

7

2004

—

—

8

2005

5 692 649,25 PLN

celková výše hypoték

9

2006

5 692 649,25 PLN

celková výše hypoték

10

2007

5 692 649,25 PLN

celková výše hypoték

Tabulka 18

Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Vratislav – Psie Pole

| | Rok | Částka | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | 112 759,61 PLN | celková výše hypoték |
| 4 | 2001 | 212 138,61 PLN | celková výše hypoték
  přidána hypotéka ve výši 99 379,00 PLN |
| 5 | 2002 | 212 138,61 PLN | celková výše hypoték |
| 6 | 2003 | 212 138,61 PLN | celková výše hypoték |
| 7 | 2004 | 212 138,61 PLN | celková výše hypoték |
| 8 | 2005 | 212 138,61 PLN | celková výše hypoték |
| 9 | 2006 | 212 138,61 PLN | celková výše hypoték |
| 10 | 2007 | 212 138,61 PLN | celková výše hypoték |

Rok

Částka

Poznámky

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

112 759,61 PLN

celková výše hypoték

4

2001

212 138,61 PLN

celková výše hypoték

přidána hypotéka ve výši 99 379,00 PLN

5

2002

212 138,61 PLN

celková výše hypoték

6

2003

212 138,61 PLN

celková výše hypoték

7

2004

212 138,61 PLN

celková výše hypoték

8

2005

212 138,61 PLN

celková výše hypoték

9

2006

212 138,61 PLN

celková výše hypoték

10

2007

212 138,61 PLN

celková výše hypoték

Tabulka 19

Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Městského úřadu Vratislav

| | Rok | Částka | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 710 074,30 PLN | celková výše hypoték |
| 2 | 1999 | 710 074,30 PLN | celková výše hypoték |
| 3 | 2000 | 710 074,30 PLN | celková výše hypoték |
| 4 | 2001 | 945 962,80 PLN | celková výše hypoték
  přidána hypotéka ve výši 235 888,50 PLN |
| 5 | 2002 | 2 119 622,40 PLN | celková výše hypoték
  přidána hypotéka ve výši 1 173 659,60 PLN |
| 6 | 2003 | 2 119 622,40 PLN | celková výše hypoték |
| 7 | 2004 | 11 217 294,85 PLN | celková výše hypoték
  přidána hypotéka ve výši 9 097 672,45 PLN |
| 8 | 2005 | 11 217 294,85 PLN | celková výše hypoték |
| 9 | 2006 | 12 589 452,85 PLN | celková výše hypoték
  přidána hypotéka ve výši 3 538 324,00 PLN |
| 10 | 2007 | 15 379 758,25 PLN | celková výše hypoték
  přidána hypotéka ve výši 2 790 305,40 PLN |

Rok

Částka

Poznámky

1

1998

710 074,30 PLN

celková výše hypoték

2

1999

710 074,30 PLN

celková výše hypoték

3

2000

710 074,30 PLN

celková výše hypoték

4

2001

945 962,80 PLN

celková výše hypoték

přidána hypotéka ve výši 235 888,50 PLN

5

2002

2 119 622,40 PLN

celková výše hypoték

přidána hypotéka ve výši 1 173 659,60 PLN

6

2003

2 119 622,40 PLN

celková výše hypoték

7

2004

11 217 294,85 PLN

celková výše hypoték

přidána hypotéka ve výši 9 097 672,45 PLN

8

2005

11 217 294,85 PLN

celková výše hypoték

9

2006

12 589 452,85 PLN

celková výše hypoték

přidána hypotéka ve výši 3 538 324,00 PLN

10

2007

15 379 758,25 PLN

celková výše hypoték

přidána hypotéka ve výši 2 790 305,40 PLN

Tabulka 20

Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu Dolnoslezského vojvodství

| | Rok | Částka | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | — | — |
| 4 | 2001 | — | — |
| 5 | 2002 | 634 594,10 PLN | celková výše hypoték |
| 6 | 2003 | 634 594,10 PLN | celková výše hypoték |
| 7 | 2004 | 634 594,10 PLN | celková výše hypoték |
| 8 | 2005 | 634 594,10 PLN | celková výše hypoték |
| 9 | 2006 | 634 594,10 PLN | celková výše hypoték |
| 10 | 2007 | 634 594,10 PLN | celková výše hypoték |

Rok

Částka

Poznámky

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

—

—

4

2001

—

—

5

2002

634 594,10 PLN

celková výše hypoték

6

2003

634 594,10 PLN

celková výše hypoték

7

2004

634 594,10 PLN

celková výše hypoték

8

2005

634 594,10 PLN

celková výše hypoték

9

2006

634 594,10 PLN

celková výše hypoték

10

2007

634 594,10 PLN

celková výše hypoték

| (39) | Polské orgány také uvedly, že veřejní věřitelé brali ohled na značné zvýšení hodnoty průmyslových nemovitostí ve Vratislavi od roku 2003 do roku 2008. Ceny nemovitostí vzrostly obecně o 100 % a hodnota nemovitého majetku PZL Hydral o 300 %. Hodnota zajištění veřejných věřitelů vlastnících hypotéky na aktiva PZL Hydral tak de facto vzrostla. |
| --- | --- |

(39)

Polské orgány také uvedly, že veřejní věřitelé brali ohled na značné zvýšení hodnoty průmyslových nemovitostí ve Vratislavi od roku 2003 do roku 2008. Ceny nemovitostí vzrostly obecně o 100 % a hodnota nemovitého majetku PZL Hydral o 300 %. Hodnota zajištění veřejných věřitelů vlastnících hypotéky na aktiva PZL Hydral tak de facto vzrostla.

| (40) | Polské orgány informovaly Komisi, že Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a ministerstvo financí neměly v držení žádná zajištění (hypotéky) na aktiva PZL Hydral. Ministerstvo financí si ale vymohlo část svých pohledávek dohodou uzavřenou s PZL Hydral dne 20. května 2002, podle které společnost PZL Hydral musela splatit podstatnou část svých závazků do konce roku 2002, jak uvádí tabulka 14. |
| --- | --- |

(40)

Polské orgány informovaly Komisi, že Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a ministerstvo financí neměly v držení žádná zajištění (hypotéky) na aktiva PZL Hydral. Ministerstvo financí si ale vymohlo část svých pohledávek dohodou uzavřenou s PZL Hydral dne 20. května 2002, podle které společnost PZL Hydral musela splatit podstatnou část svých závazků do konce roku 2002, jak uvádí tabulka 14.

| (41) | Podle polských orgánů přistoupili veřejní věřitelé na rozdíl od soukromých k nucenému vymáhání pomocí soudního vykonavatele. V letech 1998 až 2007 vydal Úřad sociálního zabezpečení vykonatelné tituly v celkové výši 119,95 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství ve výši 43,8 milionu PLN a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob ve výši 2,1 milionu PLN, ovšem skutečná částka získaná vymáháním nedosáhla výše závazků uvedených na vykonatelných titulech. Polské orgány zdůraznily, že alternativní řešení, jakými bylo převzetí aktiv, nepovažoval soudní vykonavatel za rozumné provést a tato řešení neměla žádný hospodářský smysl. Další veřejní věřitelé nepodnikli žádné kroky k vymáhání, ale sledovali proces privatizace a restrukturalizace, který jim podle jejich názoru mohl přinést vyšší návratnost než přímá exekuce jejich pohledávek.

  Tabulka 21


  Přehled exekučních opatření veřejných věřitelů vůči PZL Hydral (1997–2009) | Rok | Splacené veřejné závazky |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 206 349,90 PLN |
| 2 | 1999 | 0,00 PLN |
| 3 | 2000 | 674 100,75 PLN |
| 4 | 2001 | 4 922 525,14 PLN |
| 5 | 2002 | 3 209 042,05 PLN |
| 6 | 2003 | 223 928,70 PLN |
| 7 | 2004 | 1 960 765,69 PLN |
| 8 | 2005 | 3 641 223,35 PLN |
| 9 | 2006 | 4 472 476,92 PLN |
| 10 | 2007 | 9 455 133,89 PLN |
| 11 | 2008 | 54 590 790,45 PLN |
| 12 | 2009 | 4 500 000,00 PLN |
| Celkem | | 87 846 336,84 PLN |

(41)

Podle polských orgánů přistoupili veřejní věřitelé na rozdíl od soukromých k nucenému vymáhání pomocí soudního vykonavatele. V letech 1998 až 2007 vydal Úřad sociálního zabezpečení vykonatelné tituly v celkové výši 119,95 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství ve výši 43,8 milionu PLN a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob ve výši 2,1 milionu PLN, ovšem skutečná částka získaná vymáháním nedosáhla výše závazků uvedených na vykonatelných titulech. Polské orgány zdůraznily, že alternativní řešení, jakými bylo převzetí aktiv, nepovažoval soudní vykonavatel za rozumné provést a tato řešení neměla žádný hospodářský smysl. Další veřejní věřitelé nepodnikli žádné kroky k vymáhání, ale sledovali proces privatizace a restrukturalizace, který jim podle jejich názoru mohl přinést vyšší návratnost než přímá exekuce jejich pohledávek.

Tabulka 21

Přehled exekučních opatření veřejných věřitelů vůči PZL Hydral (1997–2009)

Rok

Splacené veřejné závazky

1

1998

206 349,90 PLN

2

1999

0,00 PLN

3

2000

674 100,75 PLN

4

2001

4 922 525,14 PLN

5

2002

3 209 042,05 PLN

6

2003

223 928,70 PLN

7

2004

1 960 765,69 PLN

8

2005

3 641 223,35 PLN

9

2006

4 472 476,92 PLN

10

2007

9 455 133,89 PLN

11

2008

54 590 790,45 PLN

12

2009

4 500 000,00 PLN

Celkem

87 846 336,84 PLN

| (42) | V letech 1998 až 2009 došlo ke splacení veřejných závazků v celkové výši 87,846 milionu PLN (26 %). |
| --- | --- |

(42)

V letech 1998 až 2009 došlo ke splacení veřejných závazků v celkové výši 87,846 milionu PLN (26 %).

| (43) | Od roku 2003 společnost PZL Hydral výrazně zvýšila splácení svých veřejných závazků. |
| --- | --- |

(43)

Od roku 2003 společnost PZL Hydral výrazně zvýšila splácení svých veřejných závazků.

II.3   PZL Hydral jako společnost v obtížích

| (44) | Tabulka 22 uvádí finanční údaje společnosti PZL Hydral za období 1998–2009.

  Tabulka 22


  Vybrané údaje z finančních zpráv společnosti PZL Hydral (v tis. PLN) | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Příjem z čistého prodeje | 44 088 | 46 403 | 45 691 | 37 933 | 35 500 | 37 111 | 34 651 | 47 560 | 48 618 | 55 741 | 32 757 | 11 870 |
| Zisk (ztráta) z prodeje | (10 839) | (1 546) | 2 004 | (8 772) | (10 005) | (9 420) | (6 857) | 972 | 49 | 3 641 | (6 454) | (165 020) |
| Čistý zisk (ztráta) (15) | (13 661) | (13 354) | 217 | 18,473 | 49,346 | (177 982) | (48 151) | (14 927) | (1 076) | 61 578 | 23 902 | 46 |
| Aktiva celkem | 203 936 | 212 834 | 228 344 | 250 115 | 192 013 | 113 255 | 86 966 | 92 011 | 76 986 | 111 051 | 35 661 | 30 617 |
| Vlastní kapitál (záporná hodnota) | 9 707 | 3 078 | 268 | 18 440 | 15 074 | (166 664) | (214 815) | (229 743) | (250 500) | (188 922) | (165 020) | (164 974) |
| Dlouhodobé závazky a rezervy | 194 231 | 209 756 | 228 075 | 231 675 | 176 939 | 279 920 | 301 781 | 321 753 | 327 486 | 299 973 | 200 681 | 195 592 |

(44)

Tabulka 22 uvádí finanční údaje společnosti PZL Hydral za období 1998–2009.

Tabulka 22

Vybrané údaje z finančních zpráv společnosti PZL Hydral (v tis. PLN)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Příjem z čistého prodeje

44 088

46 403

45 691

37 933

35 500

37 111

34 651

47 560

48 618

55 741

32 757

11 870

Zisk (ztráta) z prodeje

(10 839)

(1 546)

2 004

(8 772)

(10 005)

(9 420)

(6 857)

972

49

3 641

(6 454)

(165 020)

Čistý zisk (ztráta) (15)

(13 661)

(13 354)

217

18,473

49,346

(177 982)

(48 151)

(14 927)

(1 076)

61 578

23 902

46

Aktiva celkem

203 936

212 834

228 344

250 115

192 013

113 255

86 966

92 011

76 986

111 051

35 661

30 617

Vlastní kapitál (záporná hodnota)

9 707

3 078

268

18 440

15 074

(166 664)

(214 815)

(229 743)

(250 500)

(188 922)

(165 020)

(164 974)

Dlouhodobé závazky a rezervy

194 231

209 756

228 075

231 675

176 939

279 920

301 781

321 753

327 486

299 973

200 681

195 592

| (45) | Od roku 1998 do roku 2002 vykazoval vlastní kapitál PZL Hydral kladnou hodnotu. V roce 2003 vykázal zápornou hodnotu a do roku 2007 vykazoval systematicky ztrátu. Od roku 2007 do roku 2009 byla společnost PZL Hydral zisková. Hodnota aktiv PZL Hydral se snížila z 203,936 milionů PLN v roce 1998 na 76,986 PLN v roce 2006. Dlouhodobé závazky trvale rostly v obdobích 1998 až 2001 a 2003 až 2006, kdy dosáhly částky 327,486 milionů PLN. |
| --- | --- |

(45)

Od roku 1998 do roku 2002 vykazoval vlastní kapitál PZL Hydral kladnou hodnotu. V roce 2003 vykázal zápornou hodnotu a do roku 2007 vykazoval systematicky ztrátu. Od roku 2007 do roku 2009 byla společnost PZL Hydral zisková. Hodnota aktiv PZL Hydral se snížila z 203,936 milionů PLN v roce 1998 na 76,986 PLN v roce 2006. Dlouhodobé závazky trvale rostly v obdobích 1998 až 2001 a 2003 až 2006, kdy dosáhly částky 327,486 milionů PLN.

| (46) | Jak je vysvětleno výše, počínaje rokem 2008 pocházel příjem PZL Hydral převážně z prodeje služeb a zásob vyrobených v předchozích letech a v omezeném rozsahu od jejích dceřiných společností. |
| --- | --- |

(46)

Jak je vysvětleno výše, počínaje rokem 2008 pocházel příjem PZL Hydral převážně z prodeje služeb a zásob vyrobených v předchozích letech a v omezeném rozsahu od jejích dceřiných společností.

II.4   PZL Wrocław jako společnost v obtížích

| (47) | Pokud jde o finanční situaci PZL Wrocław, společnost neztratila ani v roce 2007, ani v letech 2008 a 2009 více než 50 % vlastního kapitálu, a podle polských právních předpisů tak nesplnila podmínky způsobilosti pro insolventní řízení. Obrat PZL Wrocław dosáhl v roce 2006 částky 5,3 milionu PLN, v roce 2007 částky 23 milionů PLN a v roce 2008 částky 60 milionů PLN. Čistá ztráta v roce 2006 byla 1 milion PLN, zatímco v roce 2007 dosáhl čistý zisk výše 0,04 milionu PLN a v roce 2008 prudce vzrostl na 8,7 milionu PLN. |
| --- | --- |

(47)

Pokud jde o finanční situaci PZL Wrocław, společnost neztratila ani v roce 2007, ani v letech 2008 a 2009 více než 50 % vlastního kapitálu, a podle polských právních předpisů tak nesplnila podmínky způsobilosti pro insolventní řízení. Obrat PZL Wrocław dosáhl v roce 2006 částky 5,3 milionu PLN, v roce 2007 částky 23 milionů PLN a v roce 2008 částky 60 milionů PLN. Čistá ztráta v roce 2006 byla 1 milion PLN, zatímco v roce 2007 dosáhl čistý zisk výše 0,04 milionu PLN a v roce 2008 prudce vzrostl na 8,7 milionu PLN.

| (48) | Podle finančních zpráv společnosti PZL Wrocław vzrostla hodnota jejích dlouhodobých aktiv z 4,8 milionu PLN v roce 2006 na 25,7 milionu PLN v roce 2007, 27 milionů PLN v roce 2008 a 29 milionů PLN v roce 2009. Podle polského zákona o rozpočtu přiděluje finanční prostředky na nákupy vojenského určení každý rok ministerstvo národní obrany. V roce PZL Wrocław získala smlouvy a prodala zboží vojenského určení (tzn. hydraulické systémy a pneumatické součásti systémů palivové regulace) ve výši [...] a poskytla ministerstvu národní obrany údržbářské služby v hodnotě [...], což činí celkem [...]. |
| --- | --- |

(48)

Podle finančních zpráv společnosti PZL Wrocław vzrostla hodnota jejích dlouhodobých aktiv z 4,8 milionu PLN v roce 2006 na 25,7 milionu PLN v roce 2007, 27 milionů PLN v roce 2008 a 29 milionů PLN v roce 2009. Podle polského zákona o rozpočtu přiděluje finanční prostředky na nákupy vojenského určení každý rok ministerstvo národní obrany. V roce PZL Wrocław získala smlouvy a prodala zboží vojenského určení (tzn. hydraulické systémy a pneumatické součásti systémů palivové regulace) ve výši [...] a poskytla ministerstvu národní obrany údržbářské služby v hodnotě [...], což činí celkem [...].

| (49) | Kromě toho polské orgány tvrdí, že do konce roku 2008 trh, na kterém PZL Wrocław působila, tzn. letectví a obrana, neprojevoval žádné příznaky zpomalení. |
| --- | --- |

(49)

Kromě toho polské orgány tvrdí, že do konce roku 2008 trh, na kterém PZL Wrocław působila, tzn. letectví a obrana, neprojevoval žádné příznaky zpomalení.

| (50) | V roce 2009 ale PZL Wrocław zaznamenala finanční potíže v důsledku prudkého poklesu objednávek ministerstva národní obrany vyvolaného hospodářskou krizí. V roce 2009 poklesla hodnota objednaného a prodaného zboží vojenského určení (např.. hydraulických systémů a pneumatických součástí systémů regulace paliva) na [...] a hodnota poskytnutých údržbářských služeb na [...]. Ve srovnání s rokem 2008 tak prodej zboží vojenského určení poklesl o [...] %. V souvislosti s tím zaznamenala v roce 2009 PZL Wrocław čistou ztrátu ve výši 8,3 milionu PLN. Její obrat poklesl z 60 milionů PLN v roce 2008 na 41 milionů PLN v roce 2009. |
| --- | --- |

(50)

V roce 2009 ale PZL Wrocław zaznamenala finanční potíže v důsledku prudkého poklesu objednávek ministerstva národní obrany vyvolaného hospodářskou krizí. V roce 2009 poklesla hodnota objednaného a prodaného zboží vojenského určení (např.. hydraulických systémů a pneumatických součástí systémů regulace paliva) na [...] a hodnota poskytnutých údržbářských služeb na [...]. Ve srovnání s rokem 2008 tak prodej zboží vojenského určení poklesl o [...] %. V souvislosti s tím zaznamenala v roce 2009 PZL Wrocław čistou ztrátu ve výši 8,3 milionu PLN. Její obrat poklesl z 60 milionů PLN v roce 2008 na 41 milionů PLN v roce 2009.

| (51) | Závazky společnosti vzrostly z 31 milionů PLN v roce 2008 na 35 milionů v roce 2009. V roce 2006 závazky dosahovaly výše 7 milionů PLN a v roce 2007 částku 18,4 milionu PLN. |
| --- | --- |

(51)

Závazky společnosti vzrostly z 31 milionů PLN v roce 2008 na 35 milionů v roce 2009. V roce 2006 závazky dosahovaly výše 7 milionů PLN a v roce 2007 částku 18,4 milionu PLN.

| (52) | Polské orgány informovaly Komisi, že podle polských právních předpisů (16) PZL Wrocław dosud nesplnila kritéria pro vyhlášení úpadkového řízení. Pokud se ovšem nepodaří probíhající restrukturalizace skupiny Hydral opírající se o předpoklad restrukturalizace veřejných závazků a rámcovou dohodu s investorem, PZL Wrocław bude muset podat žádost o vyhlášení úpadku. |
| --- | --- |

(52)

Polské orgány informovaly Komisi, že podle polských právních předpisů (16) PZL Wrocław dosud nesplnila kritéria pro vyhlášení úpadkového řízení. Pokud se ovšem nepodaří probíhající restrukturalizace skupiny Hydral opírající se o předpoklad restrukturalizace veřejných závazků a rámcovou dohodu s investorem, PZL Wrocław bude muset podat žádost o vyhlášení úpadku.

II.5   Plán restrukturalizace a privatizace

| (53) | Na plán restrukturalizace PZL Hydral a PZL Wrocław (dále jen „plán restrukturalizace“) je nutno nahlížet v souvislosti s úsilím polských orgánů privatizovat ziskové části jejich hospodářské činnosti, a to zejména oblasti letectví a obrany. |
| --- | --- |

(53)

Na plán restrukturalizace PZL Hydral a PZL Wrocław (dále jen „plán restrukturalizace“) je nutno nahlížet v souvislosti s úsilím polských orgánů privatizovat ziskové části jejich hospodářské činnosti, a to zejména oblasti letectví a obrany.

| (54) | V roce 1998 vypracovala soukromá poradenská společnost „Business Management Finance S.A.“ strategii restrukturalizace PZL Hydral. Strategie obsahovala diagnózu stávajícího finančního stavu společnosti PZL Hydral spolu s analýzou nákladů a restrukturalizačními opatřeními. Stojí v ní, že by bylo rozumné oddělit některá aktiva PZL Hydral a prodat je soukromému investorovi s cílem restrukturalizovat závazky PZL Hydral. |
| --- | --- |

(54)

V roce 1998 vypracovala soukromá poradenská společnost „Business Management Finance S.A.“ strategii restrukturalizace PZL Hydral. Strategie obsahovala diagnózu stávajícího finančního stavu společnosti PZL Hydral spolu s analýzou nákladů a restrukturalizačními opatřeními. Stojí v ní, že by bylo rozumné oddělit některá aktiva PZL Hydral a prodat je soukromému investorovi s cílem restrukturalizovat závazky PZL Hydral.

| (55) | Akcionáři PZL Hydral a PZL Wrocław (po jejím založení v roce 2004) pravidelně zvažovali privatizaci skupiny nebo jejích částí (PZL Wrocław) a vyjednávali podmínky transakce se zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

(55)

Akcionáři PZL Hydral a PZL Wrocław (po jejím založení v roce 2004) pravidelně zvažovali privatizaci skupiny nebo jejích částí (PZL Wrocław) a vyjednávali podmínky transakce se zúčastněnými stranami.

| (56) | Polské orgány následně zahájily jednání s možnými investory, která byla pozorně sledována soukromými (pouze při prvním pokusu o privatizaci [...]) a veřejnými věřiteli. Jednání probíhala s následujícími společnostmi: [...] (2002–2006), [...] (2007–2008), [...] (2008) a v roce 2009 se současným investorem, společností [...] (dále jen „[...]“ či „investor“). |
| --- | --- |

(56)

Polské orgány následně zahájily jednání s možnými investory, která byla pozorně sledována soukromými (pouze při prvním pokusu o privatizaci [...]) a veřejnými věřiteli. Jednání probíhala s následujícími společnostmi: [...] (2002–2006), [...] (2007–2008), [...] (2008) a v roce 2009 se současným investorem, společností [...] (dále jen „[...]“ či „investor“).

| (57) | V důsledku průmyslové spolupráce byly v roce 2002 zahájeny rozhovory o prodeji PZL Hydral s [...], globálním výrobcem leteckých dílů s ročním obratem v roce 2009 ve výši [...]. Dne 25. listopadu 2002 uzavřely společnosti [...] a PZL Hydral dohodu o neposkytování informací. Dne 22. dubna 2003 zaslala společnost [...] PZL Hydral dopis o záměru s vyjádřením svého zájmu o možný nákup akcií PZL Hydral a ochoty provést hloubkovou prověrku (due diligence). Hloubková prověrka byla provedena v květnu roku 2003. V dubnu roku 2005 společnost [...] rozšířila rozsah hloubkové prověrky s ohledem na možnou koupi společnosti PZL Wrocław, která byla založena v roce 2004. V červnu roku 2005 byla společnosti [...] předložena dokumentace. V druhé polovině roku 2005 a během první poloviny roku 2006 došlo k řadě setkání se zástupci společnosti [...]. Od listopadu roku 2006 ale společnost [...] nepodnikla žádné kroky k dovršení transakce. |
| --- | --- |

(57)

V důsledku průmyslové spolupráce byly v roce 2002 zahájeny rozhovory o prodeji PZL Hydral s [...], globálním výrobcem leteckých dílů s ročním obratem v roce 2009 ve výši [...]. Dne 25. listopadu 2002 uzavřely společnosti [...] a PZL Hydral dohodu o neposkytování informací. Dne 22. dubna 2003 zaslala společnost [...] PZL Hydral dopis o záměru s vyjádřením svého zájmu o možný nákup akcií PZL Hydral a ochoty provést hloubkovou prověrku (due diligence). Hloubková prověrka byla provedena v květnu roku 2003. V dubnu roku 2005 společnost [...] rozšířila rozsah hloubkové prověrky s ohledem na možnou koupi společnosti PZL Wrocław, která byla založena v roce 2004. V červnu roku 2005 byla společnosti [...] předložena dokumentace. V druhé polovině roku 2005 a během první poloviny roku 2006 došlo k řadě setkání se zástupci společnosti [...]. Od listopadu roku 2006 ale společnost [...] nepodnikla žádné kroky k dovršení transakce.

| (58) | Podle polských orgánů se společnost [...] stáhla z jednání, protože nebylo nalezeno žádné řešení v otázce zadlužení společnosti. |
| --- | --- |

(58)

Podle polských orgánů se společnost [...] stáhla z jednání, protože nebylo nalezeno žádné řešení v otázce zadlužení společnosti.

| (59) | Během těchto jednání byli veřejní a soukromí věřitelé pravidelně informováni, někdy v týdenních intervalech, o jejich vývoji. |
| --- | --- |

(59)

Během těchto jednání byli veřejní a soukromí věřitelé pravidelně informováni, někdy v týdenních intervalech, o jejich vývoji.

| (60) | Polské orgány se rozhodly pro novou strategii privatizace a zaměřily se na přeměnu společnosti PZL Wrocław v ziskový podnik, aby mohla být prodána, a na následnou likvidaci společnosti PZL Hydral s využitím výnosu z prodeje PZL Wrocław, dalších dceřiných společností a aktiv. Tato strategie byla odsouhlasena ARP, PZL Hydral a veřejnými věřiteli PZL Hydral a byla formalizována ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 v podobě plánu restrukturalizace na období 2007–2010 (dále jen „plán“). |
| --- | --- |

(60)

Polské orgány se rozhodly pro novou strategii privatizace a zaměřily se na přeměnu společnosti PZL Wrocław v ziskový podnik, aby mohla být prodána, a na následnou likvidaci společnosti PZL Hydral s využitím výnosu z prodeje PZL Wrocław, dalších dceřiných společností a aktiv. Tato strategie byla odsouhlasena ARP, PZL Hydral a veřejnými věřiteli PZL Hydral a byla formalizována ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 v podobě plánu restrukturalizace na období 2007–2010 (dále jen „plán“).

| (61) | Podle tohoto plánu měly být pohledávky veřejných věřitelů splaceny z výnosu z prodeje následujících aktiv PZL Hydral: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. – 1 milion PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. – 3 miliony PLN. Prodej PZL Wrocław (včetně slévárny) měl vynést částku 65,9 milionu PLN. Prodej jiných finančních aktiv měl vynést částku 0,5 milionu PLN, nemovitosti zvané BBCenter 47,5 milionu PLN, parkoviště 2 miliony PLN a elektrárny (GSZ) 0,9 milionu PLN. Plán restrukturalizace tak byl založen na předpokladu, že prodej aktiv celkově vynese přinejmenším 120,8 milionu PLN. |
| --- | --- |

(61)

Podle tohoto plánu měly být pohledávky veřejných věřitelů splaceny z výnosu z prodeje následujících aktiv PZL Hydral: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. – 1 milion PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. – 3 miliony PLN. Prodej PZL Wrocław (včetně slévárny) měl vynést částku 65,9 milionu PLN. Prodej jiných finančních aktiv měl vynést částku 0,5 milionu PLN, nemovitosti zvané BBCenter 47,5 milionu PLN, parkoviště 2 miliony PLN a elektrárny (GSZ) 0,9 milionu PLN. Plán restrukturalizace tak byl založen na předpokladu, že prodej aktiv celkově vynese přinejmenším 120,8 milionu PLN.

| (62) | Plán také předpokládal kapitálovou dotaci ve výši 36 milionů PLN na zaručení úhrady pohledávek veřejných věřitelů činících156,8 milionu PLN. Plán restrukturalizace také počítal s možností, že ARP poskytne dodatečnou kapitálovou dotaci ve výši 77,4 milionu PLN na uhrazení pohledávek Úřadu sociálního zabezpečení za období 1996–1998. |
| --- | --- |

(62)

Plán také předpokládal kapitálovou dotaci ve výši 36 milionů PLN na zaručení úhrady pohledávek veřejných věřitelů činících156,8 milionu PLN. Plán restrukturalizace také počítal s možností, že ARP poskytne dodatečnou kapitálovou dotaci ve výši 77,4 milionu PLN na uhrazení pohledávek Úřadu sociálního zabezpečení za období 1996–1998.

| (63) | Následně, v lednu roku 2007, společnost PZL Wrocław získala vojenská osvědčení a povolení pro obchodování se zbraněmi (viz bod 16). Během roku 2007 získala další aktiva, stroje, zařízení a know-how. Tato akvizice byla financována úvěrem ve výši 12,5 milionu PLN, který ARP poskytla PZL Wrocław dne 24. května 2007 (dále jen „úvěr z roku 2007“), a navýšením kapitálu PZL Wrocław mateřskou společností PZL Hydral věcným příspěvkem v podobě převodu aktiv v prosinci roku 2007. |
| --- | --- |

(63)

Následně, v lednu roku 2007, společnost PZL Wrocław získala vojenská osvědčení a povolení pro obchodování se zbraněmi (viz bod 16). Během roku 2007 získala další aktiva, stroje, zařízení a know-how. Tato akvizice byla financována úvěrem ve výši 12,5 milionu PLN, který ARP poskytla PZL Wrocław dne 24. května 2007 (dále jen „úvěr z roku 2007“), a navýšením kapitálu PZL Wrocław mateřskou společností PZL Hydral věcným příspěvkem v podobě převodu aktiv v prosinci roku 2007.

| (64) | Polské orgány zdůraznily, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut s tím, že ARP získá v PZL Wrocław přibližně [...]% podíl (odpovídající kapitalizaci dluhu ) a zajistí si přiměřenou návratnost investovaného kapitálu poté, co prodá své podíly v PZL Wrocław, zatímco PZL Hydral použije své podíly k uspokojení veřejných věřitelů. |
| --- | --- |

(64)

Polské orgány zdůraznily, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut s tím, že ARP získá v PZL Wrocław přibližně [...]% podíl (odpovídající kapitalizaci dluhu ) a zajistí si přiměřenou návratnost investovaného kapitálu poté, co prodá své podíly v PZL Wrocław, zatímco PZL Hydral použije své podíly k uspokojení veřejných věřitelů.

| (65) | Úvěr z roku 2007 byl poskytnut s pohyblivou úrokovou sazbou 3M WIBOR + 200 základních bodů, což v té době odpovídalo 6,45 %, zpočátku do roku 2007, přičemž se počítalo s tím, že jeho délka bude prodloužena až do doby, dokud nedojde před prodejem PZL Wrocław ke skutečné kapitalizaci dluhu. Úvěr byl jištěn následujícími zárukami:






  — | evidovanou zástavou (17) dlouhodobých aktiv společnosti PZL Wrocław (strojové vybavení) v hodnotě 5,5 milionu PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav, |
| --- | --- | --- |

(65)

Úvěr z roku 2007 byl poskytnut s pohyblivou úrokovou sazbou 3M WIBOR + 200 základních bodů, což v té době odpovídalo 6,45 %, zpočátku do roku 2007, přičemž se počítalo s tím, že jeho délka bude prodloužena až do doby, dokud nedojde před prodejem PZL Wrocław ke skutečné kapitalizaci dluhu. Úvěr byl jištěn následujícími zárukami:

—

evidovanou zástavou (17) dlouhodobých aktiv společnosti PZL Wrocław (strojové vybavení) v hodnotě 5,5 milionu PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav,

| — | obvyklou zástavou (18)66 850 akcií představujících 100 % akcií společnosti v okamžiku transakce v květnu roku 2007 a [...] % na konci roku 2007. |
| --- | --- |

—

obvyklou zástavou (18)66 850 akcií představujících 100 % akcií společnosti v okamžiku transakce v květnu roku 2007 a [...] % na konci roku 2007.

| (66) | Polské orgány informovaly Komisi, že v březnu roku 2007 provedla na žádost ARP poradenská společnost „Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych“, jednající jako nezávislý odborník, ocenění hodnoty společnosti PZL Wrocław. Byly použity tři metody hodnocení: výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku (metoda 1), výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku a odpisů (metoda 2) a metoda diskontovaných peněžních toků (metoda 3) (19) zahrnující analýzu citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář). |
| --- | --- |

(66)

Polské orgány informovaly Komisi, že v březnu roku 2007 provedla na žádost ARP poradenská společnost „Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych“, jednající jako nezávislý odborník, ocenění hodnoty společnosti PZL Wrocław. Byly použity tři metody hodnocení: výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku (metoda 1), výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku a odpisů (metoda 2) a metoda diskontovaných peněžních toků (metoda 3) (19) zahrnující analýzu citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář).

| (67) | Při použití uvedených tří metod byla hodnota společnosti PZL Wrocław oceněna následovně: | Metoda 1:






  a) | podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na [...]; |
| --- | --- | --- | --- |

(67)

Při použití uvedených tří metod byla hodnota společnosti PZL Wrocław oceněna následovně:

Metoda 1:

a)

podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na [...];

| b) | podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na [...]; |
| --- | --- |

b)

podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na [...];

| c) | podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na [...]; |
| --- | --- |

c)

podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na [...];

| | Metoda 2:






  a) | podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na [...]; |
| --- | --- | --- |

Metoda 2:

a)

podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na [...];

| b) | podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na [...]; |
| --- | --- |

b)

podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na [...];

| c) | podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na [...]; |
| --- | --- |

c)

podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na [...];

| | Metoda 3:






  a) | podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na [...]; |
| --- | --- | --- |

Metoda 3:

a)

podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na [...];

| b) | podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na [...]; |
| --- | --- |

b)

podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na [...];

| c) | podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na [...]; |
| --- | --- |

c)

podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na [...];

| (68) | Pro ocenění společnosti PZL Wrocław byly použity tři následující prvky:






  — | finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007–2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář) – viz níže uvedená tabulka 23; |
| --- | --- | --- |

(68)

Pro ocenění společnosti PZL Wrocław byly použity tři následující prvky:

—

finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007–2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář) – viz níže uvedená tabulka 23;

| — | diskontní sazba založená na vážených průměrných kapitálových nákladech (WACC – Weighted Average Cost Of Capital) rovnajících se 10,25 % a |
| --- | --- |

—

diskontní sazba založená na vážených průměrných kapitálových nákladech (WACC – Weighted Average Cost Of Capital) rovnajících se 10,25 % a

| — | předpoklad, že po období 2007–2011 se peněžní toky ustálí. |
| --- | --- |

—

předpoklad, že po období 2007–2011 se peněžní toky ustálí.

Tabulka 23

Různé scénáře zahrnuté do studie z roku 2007 (v tis. PLN)

| Rok | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Umírněný scénář |
| Peněžní toky | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čistý zisk | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Odpisy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čistý zisk + odpisy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Optimistický scénář |
| Peněžní toky | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čistý zisk | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Odpisy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čistý zisk + odpisy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pesimistický scénář |
| Peněžní toky | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čistý zisk | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Odpisy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čistý zisk + odpisy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Rok

2007

2008

2009

2010

2011

Umírněný scénář

Peněžní toky

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čistý zisk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Odpisy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čistý zisk + odpisy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Optimistický scénář

Peněžní toky

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čistý zisk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Odpisy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čistý zisk + odpisy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pesimistický scénář

Peněžní toky

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čistý zisk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Odpisy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čistý zisk + odpisy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Diskontní sazba u všech tří metod ocenění je založena vážených průměrných kapitálových nákladech rovnajících se 10,25 % (20). Finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007–2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář na období 2007–2011) vycházejí z údajů poskytnutých společností PZL Wrocław. Podle studie jsou tyto údaje ve velké míře založeny na předběžných objednávkách ministerstva národní obrany. |
| --- | --- |

(69)

Diskontní sazba u všech tří metod ocenění je založena vážených průměrných kapitálových nákladech rovnajících se 10,25 % (20). Finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007–2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář na období 2007–2011) vycházejí z údajů poskytnutých společností PZL Wrocław. Podle studie jsou tyto údaje ve velké míře založeny na předběžných objednávkách ministerstva národní obrany.

| (70) | Na základě tohoto ocenění vycházely polské orgány při stanovení hodnoty akcií společnosti z pesimistického scénáře, který vedl k nejslabším výsledkům. Na tomto základě usoudily, že zajištění v podobě obyčejné zástavy akcií PZL Wrocław má tržní hodnotu přinejmenším 20,3 milionu PLN (21). Polské orgány se proto domnívají, že vzato společně se zástavou strojního vybavení, která v té době představovala hodnotu 5,5 milionu PLN, hodnota zabezpečení převyšovala v oné době hodnotu úvěru. |
| --- | --- |

(70)

Na základě tohoto ocenění vycházely polské orgány při stanovení hodnoty akcií společnosti z pesimistického scénáře, který vedl k nejslabším výsledkům. Na tomto základě usoudily, že zajištění v podobě obyčejné zástavy akcií PZL Wrocław má tržní hodnotu přinejmenším 20,3 milionu PLN (21). Polské orgány se proto domnívají, že vzato společně se zástavou strojního vybavení, která v té době představovala hodnotu 5,5 milionu PLN, hodnota zabezpečení převyšovala v oné době hodnotu úvěru.

| (71) | Na základě odborné studie došla navíc ARP v roce 2007 k závěru, že by bylo přiměřené počítat s hodnotou PZL Wrocław na konci roku 2007 ve výši [...] a vzít v úvahu umírněný scénář. ARP došla také k závěru, že může počítat s návratností své investice. Přímá návratnost, kterou by si ARP mohla zajistit za předpokladu, že provede kapitalizaci dluhu před prodejem a že bude vlastnit [...] % podílů (jedná se o přibližný procentní podíl, který byl pracovním předpokladem ARP), by byla přinejmenším 48,5 milionu PLN. |
| --- | --- |

(71)

Na základě odborné studie došla navíc ARP v roce 2007 k závěru, že by bylo přiměřené počítat s hodnotou PZL Wrocław na konci roku 2007 ve výši [...] a vzít v úvahu umírněný scénář. ARP došla také k závěru, že může počítat s návratností své investice. Přímá návratnost, kterou by si ARP mohla zajistit za předpokladu, že provede kapitalizaci dluhu před prodejem a že bude vlastnit [...] % podílů (jedná se o přibližný procentní podíl, který byl pracovním předpokladem ARP), by byla přinejmenším 48,5 milionu PLN.

| (72) | Polské orgány proto tvrdily, že v souvislosti s úvěrem z roku 2007 jednala ARP v rámci prodeje PZL Wrocław jako investor. Polské orgány také zdůraznily, že úvěr z roku 2007 nebyl poskytnut společnosti PZL Hydral, jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(72)

Polské orgány proto tvrdily, že v souvislosti s úvěrem z roku 2007 jednala ARP v rámci prodeje PZL Wrocław jako investor. Polské orgány také zdůraznily, že úvěr z roku 2007 nebyl poskytnut společnosti PZL Hydral, jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení.

| (73) | Na základě nové privatizační strategie a plánu restrukturalizace na období 2007–2010 vstoupila v prvním čtvrtletí 2007 do jednání o prodeji PZL Wrocław společnost [...], hlavní globální dodavatel systémů a služeb pro letecký, kosmický a obranný průmysl [...] s obratem [...] v roce 2009, a červenci/srpnu roku 2007 a v únoru roku 2008 vypracovala hloubkovou prověrku(due diligence). Tato jednání byla výsledkem stávající průmyslové spolupráce. |
| --- | --- |

(73)

Na základě nové privatizační strategie a plánu restrukturalizace na období 2007–2010 vstoupila v prvním čtvrtletí 2007 do jednání o prodeji PZL Wrocław společnost [...], hlavní globální dodavatel systémů a služeb pro letecký, kosmický a obranný průmysl [...] s obratem [...] v roce 2009, a červenci/srpnu roku 2007 a v únoru roku 2008 vypracovala hloubkovou prověrku(due diligence). Tato jednání byla výsledkem stávající průmyslové spolupráce.

| (74) | Dne 31. ledna 2008 učinila společnost [...] nabídku na koupi podílů v PZL Wrocław, kterou poprvé zvýšila dne 14. února 2008. Ve dnech 17. až 18. března jednali zástupci [...] s ARP. Dne 2. dubna 2008 zvýšila společnost [...] svou nabídku podruhé. Cena nabídnutá za podíly dne 2. dubna 2008 byla [...] (což odráželo hodnotu PZL Wrocław k 31. prosinci 2007) spolu se změnami oběžných aktiv vypočítanými podle zvláštního vzorce. Polské orgány informovaly Komisi, že uplatnění vzorce kvůli zohlednění růstu zisku povede k navýšení ceny o [...]. |
| --- | --- |

(74)

Dne 31. ledna 2008 učinila společnost [...] nabídku na koupi podílů v PZL Wrocław, kterou poprvé zvýšila dne 14. února 2008. Ve dnech 17. až 18. března jednali zástupci [...] s ARP. Dne 2. dubna 2008 zvýšila společnost [...] svou nabídku podruhé. Cena nabídnutá za podíly dne 2. dubna 2008 byla [...] (což odráželo hodnotu PZL Wrocław k 31. prosinci 2007) spolu se změnami oběžných aktiv vypočítanými podle zvláštního vzorce. Polské orgány informovaly Komisi, že uplatnění vzorce kvůli zohlednění růstu zisku povede k navýšení ceny o [...].

| (75) | Tato nabídka byla v souladu s nezávislým odborným oceněním objednaným ARP. Toto ocenění provedené firmou „Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki“ dospělo k závěru, že hodnota společnosti PZL Wrocław na základě metody čisté hodnoty aktiv (dále jen „metoda NAV“) byla v březnu roku 2008 [...]. Tato metoda používá k ocenění přístup zaměřený na aktiva a zohledňuje hodnotu rozvahových i podrozvahových aktiv na stranách „Dal“ i „Má dáti“. Podle metody diskontních peněžních toků (dále jen „metoda DCF“) byla ve stejné době hodnota PZL Hydral oceněna na [...]. Tato metoda zohledňuje budoucí příjmy nejenom z hmotného, ale také z nehmotného a právního majetku PZL Wrocław. Tato studie neobsahuje žádnou analýzu citlivosti (tzn. nepopisuje různé scénáře). |
| --- | --- |

(75)

Tato nabídka byla v souladu s nezávislým odborným oceněním objednaným ARP. Toto ocenění provedené firmou „Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki“ dospělo k závěru, že hodnota společnosti PZL Wrocław na základě metody čisté hodnoty aktiv (dále jen „metoda NAV“) byla v březnu roku 2008 [...]. Tato metoda používá k ocenění přístup zaměřený na aktiva a zohledňuje hodnotu rozvahových i podrozvahových aktiv na stranách „Dal“ i „Má dáti“. Podle metody diskontních peněžních toků (dále jen „metoda DCF“) byla ve stejné době hodnota PZL Hydral oceněna na [...]. Tato metoda zohledňuje budoucí příjmy nejenom z hmotného, ale také z nehmotného a právního majetku PZL Wrocław. Tato studie neobsahuje žádnou analýzu citlivosti (tzn. nepopisuje různé scénáře).

| (76) | Metoda DCF používá pro výhledy peněžních toků počínaje rokem 2008 finanční plán PZL Wrocław na období 2007–2013, který předpokládá míru inflace ve stejné výši, jakou předvídala pro dotčené období Polská národní banka v únoru roku 2008. Kapitálové náklady jsou odhadnuty na 16,65 %, přičemž je zohledněna bezriziková sazba (4,70 %), tržní riziková prémie (7,17 %), odvětvová riziková prémie (1,78 %) a prémie z velikosti trhu (3 %), která zohledňuje velikost PZL Wrocław ve srovnání s jejími konkurenty (jako je [...] nebo [...]). Prověrka předpokládá, že počínaje rokem 2014 budou peněžní toky růst o 3 % ročně (při inflaci ve výši 2 %).

  Tabulka 24


  Odhady budoucích peněžních toků PZL Wrocław (v tis. PLN)












  Rok | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Náklady vlastního kapitálu (%) | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 |
| Odhady budoucích peněžních toků | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Odhady budoucích diskontních peněžních toků | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(76)

Metoda DCF používá pro výhledy peněžních toků počínaje rokem 2008 finanční plán PZL Wrocław na období 2007–2013, který předpokládá míru inflace ve stejné výši, jakou předvídala pro dotčené období Polská národní banka v únoru roku 2008. Kapitálové náklady jsou odhadnuty na 16,65 %, přičemž je zohledněna bezriziková sazba (4,70 %), tržní riziková prémie (7,17 %), odvětvová riziková prémie (1,78 %) a prémie z velikosti trhu (3 %), která zohledňuje velikost PZL Wrocław ve srovnání s jejími konkurenty (jako je [...] nebo [...]). Prověrka předpokládá, že počínaje rokem 2014 budou peněžní toky růst o 3 % ročně (při inflaci ve výši 2 %).

Tabulka 24

Odhady budoucích peněžních toků PZL Wrocław (v tis. PLN)

Rok

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Náklady vlastního kapitálu (%)

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

Odhady budoucích peněžních toků

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Odhady budoucích diskontních peněžních toků

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (77) | Metoda upravené čisté hodnoty dlouhodobých aktiv je způsobem ocenění „kontinuity činnosti“ upravením hodnoty všech aktiv a závazků na jejich spravedlivou tržní hodnotu (22). Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,35 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši [...] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007. Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva.

  Tabulka 25


  PZL Wrocław – metoda upravené čisté hodnoty aktiv (v tis. PLN)
   (23) | Účetní hodnota | Čistá hodnota aktiv |
| --- | --- | --- | --- |
| Dlouhodobá aktiva | 25 710 | [...] |
| Oběžná aktiva | 9 945 | [...] |
| Závazky | 18 350 | [...] |
| Podrozvahové položky | 0 | [...] |
| Celkem | 17 305 | [...] |

(77)

Metoda upravené čisté hodnoty dlouhodobých aktiv je způsobem ocenění „kontinuity činnosti“ upravením hodnoty všech aktiv a závazků na jejich spravedlivou tržní hodnotu (22). Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,35 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši [...] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007. Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva.

Tabulka 25

PZL Wrocław – metoda upravené čisté hodnoty aktiv (v tis. PLN)
   (23)

Účetní hodnota

Čistá hodnota aktiv

Dlouhodobá aktiva

25 710

[...]

Oběžná aktiva

9 945

[...]

Závazky

18 350

[...]

Podrozvahové položky

0

[...]

Celkem

17 305

[...]

| (78) | Upravená čistá hodnota aktiv je [...], přičemž jejich účetní hodnota představuje částku 25,710 milionu PLN. Úprava probíhá hlavně výpočtem spravedlivé tržní hodnoty všech aktiv na základě studie vypracované dne 29. března 2007 a předložené Komisi nezávislou odbornou firmou „Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych“. Studie v zásadě posuzuje hodnotu nemovitého majetku, jako jsou budovy a pozemky. Hodnota budov byla posouzena pomocí následujícího vzorce:
  V = Cn(1-Lu/100) × R
  „Cn“ představuje náklady na stavbu nové budovy; „Lu“ je míra využití budovy a „R“ koeficient, který zohledňuje cenové rozdíly mezi různými regiony. Hodnota pozemku se určuje srovnávacím přístupem, který považuje cenu pozemku za rovnající se ceně, již je možné obdržet za podobný pozemek, upravené o inflační rozdíly. |
| --- | --- |

(78)

Upravená čistá hodnota aktiv je [...], přičemž jejich účetní hodnota představuje částku 25,710 milionu PLN. Úprava probíhá hlavně výpočtem spravedlivé tržní hodnoty všech aktiv na základě studie vypracované dne 29. března 2007 a předložené Komisi nezávislou odbornou firmou „Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych“. Studie v zásadě posuzuje hodnotu nemovitého majetku, jako jsou budovy a pozemky. Hodnota budov byla posouzena pomocí následujícího vzorce:

V = Cn(1-Lu/100) × R

„Cn“ představuje náklady na stavbu nové budovy; „Lu“ je míra využití budovy a „R“ koeficient, který zohledňuje cenové rozdíly mezi různými regiony. Hodnota pozemku se určuje srovnávacím přístupem, který považuje cenu pozemku za rovnající se ceně, již je možné obdržet za podobný pozemek, upravené o inflační rozdíly.

| (79) | Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,350 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši [...] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007. |
| --- | --- |

(79)

Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,350 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši [...] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007.

| (80) | Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva. Položky, které se neobjevují v rozvaze, ale které by se měly podle autorů studie objevit v ocenění, jsou následující: „organizace lidských zdrojů“ a „organizace výrobního procesu“, které zohledňují nekvantifikovatelné aspekty ocenění související s hodnotou řízení společnosti. |
| --- | --- |

(80)

Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva. Položky, které se neobjevují v rozvaze, ale které by se měly podle autorů studie objevit v ocenění, jsou následující: „organizace lidských zdrojů“ a „organizace výrobního procesu“, které zohledňují nekvantifikovatelné aspekty ocenění související s hodnotou řízení společnosti.

| (81) | Po nabídce společnosti [...] oznámily polské orgány v březnu roku 2008 Komisi zmíněný plán jako podporu na restrukturalizaci PZL Hydral, přičemž předpokládaly, že PZL Wrocław bude prodána za [...]. Ohlásily také úvěr z roku 2007 a dodatečný úvěr ve výši 4 milionů PLN, který měl být poskytnut PZL Wrocław jako součást opatření v rámci dokončení jednání se společností [...]. |
| --- | --- |

(81)

Po nabídce společnosti [...] oznámily polské orgány v březnu roku 2008 Komisi zmíněný plán jako podporu na restrukturalizaci PZL Hydral, přičemž předpokládaly, že PZL Wrocław bude prodána za [...]. Ohlásily také úvěr z roku 2007 a dodatečný úvěr ve výši 4 milionů PLN, který měl být poskytnut PZL Wrocław jako součást opatření v rámci dokončení jednání se společností [...].

| (82) | Dodatečný úvěr (dále jen „úvěr z roku 2008“) byl poskytnut dne 2. dubna 2008, to znamená ve stejný den, kdy ARP obdržela podrobnosti o druhém navýšení nabídky. ARP poskytla tento úvěr jako (krátkodobý) překlenovací úvěr do doby, než bude uzavřena dohoda se společností [...]. PZL Wrocław potřebovala tyto prostředky, aby zvládla nárůst zakázek ministerstva národní obrany. |
| --- | --- |

(82)

Dodatečný úvěr (dále jen „úvěr z roku 2008“) byl poskytnut dne 2. dubna 2008, to znamená ve stejný den, kdy ARP obdržela podrobnosti o druhém navýšení nabídky. ARP poskytla tento úvěr jako (krátkodobý) překlenovací úvěr do doby, než bude uzavřena dohoda se společností [...]. PZL Wrocław potřebovala tyto prostředky, aby zvládla nárůst zakázek ministerstva národní obrany.

| (83) | Úvěr byl poskytnut na dobu pěti let s pohyblivou úrokovou sazbou založenou na referenční úrokové sazbě stanovené Komisí pro Polsko (6,42 % v době poskytnutí) a s následujícím zajištěním:






  — | evidovanou zástavou dlouhodobých aktiv PZL Wrocław (čtyř strojů a zařízení) v hodnotě 2,8 milionů PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav; |
| --- | --- | --- |

(83)

Úvěr byl poskytnut na dobu pěti let s pohyblivou úrokovou sazbou založenou na referenční úrokové sazbě stanovené Komisí pro Polsko (6,42 % v době poskytnutí) a s následujícím zajištěním:

—

evidovanou zástavou dlouhodobých aktiv PZL Wrocław (čtyř strojů a zařízení) v hodnotě 2,8 milionů PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav;

| — | postoupením pohledávek z obchodní smlouvy ve výši 5,2 milionu PLN. |
| --- | --- |

—

postoupením pohledávek z obchodní smlouvy ve výši 5,2 milionu PLN.

| (84) | Polské orgány se proto domnívají, že hodnota zástav převyšovala hodnotu úvěru. |
| --- | --- |

(84)

Polské orgány se proto domnívají, že hodnota zástav převyšovala hodnotu úvěru.

| (85) | Úvěr byl poskytnut, aby PZL Wrocław mohla zakoupit stroje nutné pro výrobu. ARP poskytla úvěr z roku 2008 v pokročilém stádiu jednání se společností [...] a předpokládala, že úvěr bude splacen buď PZL Wrocław z vlastních prostředků nebo investorem. |
| --- | --- |

(85)

Úvěr byl poskytnut, aby PZL Wrocław mohla zakoupit stroje nutné pro výrobu. ARP poskytla úvěr z roku 2008 v pokročilém stádiu jednání se společností [...] a předpokládala, že úvěr bude splacen buď PZL Wrocław z vlastních prostředků nebo investorem.

| (86) | Na tomto základě polské orgány tvrdily, že ARP nejednala pouze způsobem srovnatelným se soukromým investorem, ale také jako subjekt prodávající PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(86)

Na tomto základě polské orgány tvrdily, že ARP nejednala pouze způsobem srovnatelným se soukromým investorem, ale také jako subjekt prodávající PZL Wrocław.

| (87) | Polské orgány podobně informovaly Komisi, že činnost PZL Wrocław byla v roce 2008 částečně financována operativním leasingem. V červnu roku 2008 byly podepsány se soukromou společností [...] dvě dohody o operativním leasingu: [...] a [...]. Čistá hodnota pronájmu v rámci těchto dohod dosáhla částek 271 002 EUR a 401 263,20 EUR (0,82 milionu PLN s DPH) (24). Náklady na pronájem v rámci těchto dohod pro PZL Wrocław byly: 88 762,30 EUR, což představuje rozdíl mezi čistou hodnotou strojů a čistou hodnotou pronájmu. Tyto dohody fungují na podobné zásadě jako úvěry a pronajatý předmět slouží jako jištění. Na konci leasingu získá PZL Wrocław právo na zakoupení strojů za částku 5 835 EUR. Před uzavřením těchto smluv o leasingu s PZL Wrocław vypracovala [...] důkladnou analýzu finanční a hospodářské situace společnosti, která zahrnovala její schopnost vytvořit dostatečné peněžní toky k uhrazení splátek. |
| --- | --- |

(87)

Polské orgány podobně informovaly Komisi, že činnost PZL Wrocław byla v roce 2008 částečně financována operativním leasingem. V červnu roku 2008 byly podepsány se soukromou společností [...] dvě dohody o operativním leasingu: [...] a [...]. Čistá hodnota pronájmu v rámci těchto dohod dosáhla částek 271 002 EUR a 401 263,20 EUR (0,82 milionu PLN s DPH) (24). Náklady na pronájem v rámci těchto dohod pro PZL Wrocław byly: 88 762,30 EUR, což představuje rozdíl mezi čistou hodnotou strojů a čistou hodnotou pronájmu. Tyto dohody fungují na podobné zásadě jako úvěry a pronajatý předmět slouží jako jištění. Na konci leasingu získá PZL Wrocław právo na zakoupení strojů za částku 5 835 EUR. Před uzavřením těchto smluv o leasingu s PZL Wrocław vypracovala [...] důkladnou analýzu finanční a hospodářské situace společnosti, která zahrnovala její schopnost vytvořit dostatečné peněžní toky k uhrazení splátek.

| (88) | Polské orgány ve svém původním oznámení také ohlásily, že v plánu restrukturalizace počítají s kapitalizací dluhu v rámci úvěru z roku 2007 v celkové hodnotě 13,5 milionu PLN (navýšenou o úroky). |
| --- | --- |

(88)

Polské orgány ve svém původním oznámení také ohlásily, že v plánu restrukturalizace počítají s kapitalizací dluhu v rámci úvěru z roku 2007 v celkové hodnotě 13,5 milionu PLN (navýšenou o úroky).

| (89) | V březnu a dubnu roku 2008 byla jednání o podmínkách dohody o převodu podílů uzavřena. Dne 14. dubna 2008 ale společnost [...] svou nabídku stáhla. Podle polských orgánů byly pravděpodobným důvodem stáhnutí nabídky významné změny, ke kterým došlo na světovém trhu v důsledku hospodářské krize. |
| --- | --- |

(89)

V březnu a dubnu roku 2008 byla jednání o podmínkách dohody o převodu podílů uzavřena. Dne 14. dubna 2008 ale společnost [...] svou nabídku stáhla. Podle polských orgánů byly pravděpodobným důvodem stáhnutí nabídky významné změny, ke kterým došlo na světovém trhu v důsledku hospodářské krize.

| (90) | V důsledku odstoupení společnosti [...] z jednání začal prodej znovu. Prodej byl inzerován v domácím a zahraničním tisku formou výzvy k účasti na jednání o prodeji 100 % podílů ve společnosti PZL Wrocław. Dne 19. května 2008 byla výzva uveřejněna v největším specializovaném deníku v Polsku Puls Biznesu a v největším polském politicko-hospodářském deníku Rzeczpospolita. Ve dnech 20. až 26. května 2008 byla výzva zveřejněna také v mezinárodním specializovaném leteckém časopisu Flight International. V listopadu 2008 byly zveřejněny podrobnosti prodeje v časopisu zaměřenému na letectví RAPORT Wojsko Technika Obronność, který vychází v polštině, ale má čtenáře i v zahraničí. Žádné nabídky na zakoupení podílů ale nepřišly. |
| --- | --- |

(90)

V důsledku odstoupení společnosti [...] z jednání začal prodej znovu. Prodej byl inzerován v domácím a zahraničním tisku formou výzvy k účasti na jednání o prodeji 100 % podílů ve společnosti PZL Wrocław. Dne 19. května 2008 byla výzva uveřejněna v největším specializovaném deníku v Polsku Puls Biznesu a v největším polském politicko-hospodářském deníku Rzeczpospolita. Ve dnech 20. až 26. května 2008 byla výzva zveřejněna také v mezinárodním specializovaném leteckém časopisu Flight International. V listopadu 2008 byly zveřejněny podrobnosti prodeje v časopisu zaměřenému na letectví RAPORT Wojsko Technika Obronność, který vychází v polštině, ale má čtenáře i v zahraničí. Žádné nabídky na zakoupení podílů ale nepřišly.

| (91) | Bylo proto vyvinuto další úsilí a výše uvedené informace byly společností PZL Hydral předány a vysvětleny přímo subjektům, které by mohly mít zájem o zakoupení PZL Wrocław. Polské orgány zdůraznily, že prodej byl oznamován během veletrhů a průmyslových akcí, včetně leteckých přehlídek (25), a dopisy s oznámením byly zaslány více než 80 společnostem. Polské orgány také uvedly, že informace o prodeji byla stále dostupná na internetových stránkách PZL Hydral, které ročně zaznamenají 500 000 návštěv. Vzhledem ke zvláštní povaze výroby PZL Wrocław (jako dodavatel zboží a služeb pro polské ozbrojené síly má PZL Wrocław mimořádný význam pro národní bezpečnost) a značně vysoké koncentraci leteckého průmyslu ve světě, která ve svém důsledku vede k poměrně malému počtu možných investorů, polské orgány tvrdily, že možnost získat informaci o prodeji PZL Wrocław a zúčastnit se této privatizace měli všichni možní investoři. Podle polských orgánů se tak o prodeji dozvědělo celé odvětví. |
| --- | --- |

(91)

Bylo proto vyvinuto další úsilí a výše uvedené informace byly společností PZL Hydral předány a vysvětleny přímo subjektům, které by mohly mít zájem o zakoupení PZL Wrocław. Polské orgány zdůraznily, že prodej byl oznamován během veletrhů a průmyslových akcí, včetně leteckých přehlídek (25), a dopisy s oznámením byly zaslány více než 80 společnostem. Polské orgány také uvedly, že informace o prodeji byla stále dostupná na internetových stránkách PZL Hydral, které ročně zaznamenají 500 000 návštěv. Vzhledem ke zvláštní povaze výroby PZL Wrocław (jako dodavatel zboží a služeb pro polské ozbrojené síly má PZL Wrocław mimořádný význam pro národní bezpečnost) a značně vysoké koncentraci leteckého průmyslu ve světě, která ve svém důsledku vede k poměrně malému počtu možných investorů, polské orgány tvrdily, že možnost získat informaci o prodeji PZL Wrocław a zúčastnit se této privatizace měli všichni možní investoři. Podle polských orgánů se tak o prodeji dozvědělo celé odvětví.

| (92) | Oznámení o prodeji bylo pouze výzvou k jednáním a neobsahovalo žádné zvláštní podmínky. |
| --- | --- |

(92)

Oznámení o prodeji bylo pouze výzvou k jednáním a neobsahovalo žádné zvláštní podmínky.

| (93) | Následkem obnoveného úsilí polských orgánů obdržela ARP v druhé polovině roku 2008 první projev zájmu od společnosti [...], která později předložila nabídku. V druhé polovině roku 2008 obdržela ARP druhý projev zájmu, tentokráte od společnosti [...]. |
| --- | --- |

(93)

Následkem obnoveného úsilí polských orgánů obdržela ARP v druhé polovině roku 2008 první projev zájmu od společnosti [...], která později předložila nabídku. V druhé polovině roku 2008 obdržela ARP druhý projev zájmu, tentokráte od společnosti [...].

| (94) | Dne 30. září 2008 předložila společnost [...] předběžnou nezávaznou nabídku na zakoupení 100 % podílu v PZL Wrocław (dále jen „nabídka ze dne 30. září 2008“) za částku [...]. Společnost [...] je investiční fond, který investuje na neveřejném kapitálovém trhu a jehož majitel (soukromá osoba) vlastní také 100 % podíl v [...] (26). Nabídka ze dne 30. září 2008 byla učiněna pro nezadluženou společnost a byla podmíněna dosažením stejných finančních výsledků v roce 2009 jako v roce 2008, a to zejména pokud jde o čistý zisk a ukazatel EBITDA. Ukazatel EBITDA měl dosáhnout nejméně [...], čistý zisk v roce 2009 nejméně [...] a požadován byl také růst prodeje o 5 %. V důsledku finanční krize ale příjmy PZL Wrocław poklesly o přibližně 35 % a výkonnostní hodnoty stanovené v nabídce nebyly dosaženy. Společnost PZL Hydral si byla již v prvním čtvrtletí roku 2009 plně vědoma, že finanční výsledky nesplní minimální stropy stanovené v nabídce společnosti [...]. Na začátku roku 2009 navíc ministerstvo národní obrany potvrdilo snížení svých objednávek, což mělo výrazné důsledky pro ziskovost společnosti v tomto roce. Se společností [...] nedošlo již k žádným dalším kontaktům. |
| --- | --- |

(94)

Dne 30. září 2008 předložila společnost [...] předběžnou nezávaznou nabídku na zakoupení 100 % podílu v PZL Wrocław (dále jen „nabídka ze dne 30. září 2008“) za částku [...]. Společnost [...] je investiční fond, který investuje na neveřejném kapitálovém trhu a jehož majitel (soukromá osoba) vlastní také 100 % podíl v [...] (26). Nabídka ze dne 30. září 2008 byla učiněna pro nezadluženou společnost a byla podmíněna dosažením stejných finančních výsledků v roce 2009 jako v roce 2008, a to zejména pokud jde o čistý zisk a ukazatel EBITDA. Ukazatel EBITDA měl dosáhnout nejméně [...], čistý zisk v roce 2009 nejméně [...] a požadován byl také růst prodeje o 5 %. V důsledku finanční krize ale příjmy PZL Wrocław poklesly o přibližně 35 % a výkonnostní hodnoty stanovené v nabídce nebyly dosaženy. Společnost PZL Hydral si byla již v prvním čtvrtletí roku 2009 plně vědoma, že finanční výsledky nesplní minimální stropy stanovené v nabídce společnosti [...]. Na začátku roku 2009 navíc ministerstvo národní obrany potvrdilo snížení svých objednávek, což mělo výrazné důsledky pro ziskovost společnosti v tomto roce. Se společností [...] nedošlo již k žádným dalším kontaktům.

| (95) | V prvním čtvrtletí roku 2009 zahájila rozhovory o zakoupení podílů v PZL Wrocław společnost [...], což je podnik [...] patřící mezi světově největší dodavatele technologicky špičkových průmyslových výrobků a výrobků pro letecký průmysl (pro obchodní, regionální, podniková a vojenská letadla) a průmysl a jehož obrat v roce 2009 dosáhl částky [...]. |
| --- | --- |

(95)

V prvním čtvrtletí roku 2009 zahájila rozhovory o zakoupení podílů v PZL Wrocław společnost [...], což je podnik [...] patřící mezi světově největší dodavatele technologicky špičkových průmyslových výrobků a výrobků pro letecký průmysl (pro obchodní, regionální, podniková a vojenská letadla) a průmysl a jehož obrat v roce 2009 dosáhl částky [...].

| (96) | Tato společnost vypracovala mezi 20. dubnem 2009 a 12. květnem 2009 hloubkovou prověrku (due diligence). Na základě této prověrky pak podepsala s ARP dne 20. srpna 2009 memorandum o porozumění (s obecnými rysy plánované transakce) na zakoupení podílů v PZL Wrocław za částku [...]. ARP podnikla kroky, aby zajistila, že žádné z aktiv PZL Wrocław nebude zatíženo pohledávkami od veřejných věřitelů PZL Hydral. Memorandum o porozumění předpokládalo, že ARP zakoupí sama 100 % podílů v PZL Wrocław a následně je prodá investorovi. Investor se zavázal vypracovat vlastní podrobný plán investic v dodatečné výši [...], který měl být proveden po uskutečnění prodeje. Dne 18. prosince 2009 podepsaly ARP, PZL Hydral a [...] rámcovou dohodu. Příloha 2 k dohodě, v níž jsou stanovena pravidla, kterými se řídí částečná kapitalizace dluhu, částečné odepsání a částečné splacení úvěrů z roku 2007 a z roku 2008, byla dojednána dne 12. března 2010. |
| --- | --- |

(96)

Tato společnost vypracovala mezi 20. dubnem 2009 a 12. květnem 2009 hloubkovou prověrku (due diligence). Na základě této prověrky pak podepsala s ARP dne 20. srpna 2009 memorandum o porozumění (s obecnými rysy plánované transakce) na zakoupení podílů v PZL Wrocław za částku [...]. ARP podnikla kroky, aby zajistila, že žádné z aktiv PZL Wrocław nebude zatíženo pohledávkami od veřejných věřitelů PZL Hydral. Memorandum o porozumění předpokládalo, že ARP zakoupí sama 100 % podílů v PZL Wrocław a následně je prodá investorovi. Investor se zavázal vypracovat vlastní podrobný plán investic v dodatečné výši [...], který měl být proveden po uskutečnění prodeje. Dne 18. prosince 2009 podepsaly ARP, PZL Hydral a [...] rámcovou dohodu. Příloha 2 k dohodě, v níž jsou stanovena pravidla, kterými se řídí částečná kapitalizace dluhu, částečné odepsání a částečné splacení úvěrů z roku 2007 a z roku 2008, byla dojednána dne 12. března 2010.

| (97) | Polské orgány potvrdily, že prodej nebyl podmíněn, a to zejména zachováním pracovních míst. Polské orgány Komisi také potvrdily, že investor nebyl nijak omezen ve svém vlastním obchodování s ministerstvem národní obrany. |
| --- | --- |

(97)

Polské orgány potvrdily, že prodej nebyl podmíněn, a to zejména zachováním pracovních míst. Polské orgány Komisi také potvrdily, že investor nebyl nijak omezen ve svém vlastním obchodování s ministerstvem národní obrany.

| (98) | Podrobný popis jednání se společností [...] lze nalézt v bodě VI. |
| --- | --- |

(98)

Podrobný popis jednání se společností [...] lze nalézt v bodě VI.

II.6   Právní posouzení plánu restrukturalizace polskými orgány

| (99) | Polské orgány uvedly, že celkové náklady na restrukturalizaci dosáhnou částky 262,2 milionu PLN a budou zahrnovat následující položky: restrukturalizaci veřejného dluhu ve výši 234 milionů PLN, další finanční restrukturalizaci ve výši 11,5 milionu PLN, investice ve výši 11 milionů PLN, restrukturalizaci aktiv ve výši 5,6 milionu PLN a restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 0,3 milionu PLN. |
| --- | --- |

(99)

Polské orgány uvedly, že celkové náklady na restrukturalizaci dosáhnou částky 262,2 milionu PLN a budou zahrnovat následující položky: restrukturalizaci veřejného dluhu ve výši 234 milionů PLN, další finanční restrukturalizaci ve výši 11,5 milionu PLN, investice ve výši 11 milionů PLN, restrukturalizaci aktiv ve výši 5,6 milionu PLN a restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 0,3 milionu PLN.

| (100) | Podle polských orgánů budou celkové náklady na restrukturalizaci PZL Hydral financovány pomocí státní podpory ve výši 130,5 milionu PLN a vlastního příspěvku ve výši 132 milionů PLN. Podle plánu restrukturalizace představuje vlastní příspěvek 50,3 % nákladů na restrukturalizaci. Vlastní příspěvek zahrnuje výnos z prodeje dlouhodobých aktiv a akcií, jakož i finanční prostředky poskytnuté budoucím investorem v PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(100)

Podle polských orgánů budou celkové náklady na restrukturalizaci PZL Hydral financovány pomocí státní podpory ve výši 130,5 milionu PLN a vlastního příspěvku ve výši 132 milionů PLN. Podle plánu restrukturalizace představuje vlastní příspěvek 50,3 % nákladů na restrukturalizaci. Vlastní příspěvek zahrnuje výnos z prodeje dlouhodobých aktiv a akcií, jakož i finanční prostředky poskytnuté budoucím investorem v PZL Wrocław.

| (101) | Pokud jde o vyrovnávací opatření, plán restrukturalizace navrhoval prodej některých výrobních prostředků, k čemuž již částečně došlo mezi roky 2004 a 2006 a což vedlo ke snížení výrobní kapacity. Podle plánu restrukturalizace by prodej strojů a zařízení snížil výrobní kapacitu společnosti celkem o 380 000 strojových hodin, tzn. o 42 %. K hlavní části plánovaného snížení (315 000 strojových hodin) již došlo. Polské orgány tvrdily, že jedna třetina snížení výrobní kapacity nebyla pro obnovení životaschopnosti nutná, ale byla určena k omezení činnosti v oblasti výroby průmyslových hydraulických systémů, což je nízkoziskový segment, ve kterém se společnost rozhodla omezit svou činnost. |
| --- | --- |

(101)

Pokud jde o vyrovnávací opatření, plán restrukturalizace navrhoval prodej některých výrobních prostředků, k čemuž již částečně došlo mezi roky 2004 a 2006 a což vedlo ke snížení výrobní kapacity. Podle plánu restrukturalizace by prodej strojů a zařízení snížil výrobní kapacitu společnosti celkem o 380 000 strojových hodin, tzn. o 42 %. K hlavní části plánovaného snížení (315 000 strojových hodin) již došlo. Polské orgány tvrdily, že jedna třetina snížení výrobní kapacity nebyla pro obnovení životaschopnosti nutná, ale byla určena k omezení činnosti v oblasti výroby průmyslových hydraulických systémů, což je nízkoziskový segment, ve kterém se společnost rozhodla omezit svou činnost.

| (102) | Plán restrukturalizace dále uváděl, že plánované stažení z některých (údajně ziskových) činností a prodej aktiv nesouvisejících s výrobou by měly být považovány za vyrovnávací opatření ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (27) (dále jen „Pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Polské orgány v neposlední řadě tvrdily, že privatizace PZL Wrocław umožní konkurentům společnosti získat výrobní kapacity PZL Hydral, její know-how a podíl na trhu, a měla by tak být také považována za vyrovnávací opatření. |
| --- | --- |

(102)

Plán restrukturalizace dále uváděl, že plánované stažení z některých (údajně ziskových) činností a prodej aktiv nesouvisejících s výrobou by měly být považovány za vyrovnávací opatření ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (27) (dále jen „Pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Polské orgány v neposlední řadě tvrdily, že privatizace PZL Wrocław umožní konkurentům společnosti získat výrobní kapacity PZL Hydral, její know-how a podíl na trhu, a měla by tak být také považována za vyrovnávací opatření.

III.   POCHYBY VYJÁDŘENÉ KOMISÍ PŘI ZAHÁJENÍ A ROZŠÍŘENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (103) | Plán restrukturalizace byl oznámen jako restrukturalizační scénář podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise proto založila své předběžné posouzení na informacích, které měla v tomto stádiu. Na základě těchto informací vyjádřila Komise následující obavy: |
| --- | --- |

(103)

Plán restrukturalizace byl oznámen jako restrukturalizační scénář podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise proto založila své předběžné posouzení na informacích, které měla v tomto stádiu. Na základě těchto informací vyjádřila Komise následující obavy:

| (104) | Pokud jde o způsobilost společnosti pro podporu na restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci, Komise pochybovala, že PZL Hydral nebyla v předchozích deseti letech příjemcem žádné podpory na záchranu nebo na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(104)

Pokud jde o způsobilost společnosti pro podporu na restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci, Komise pochybovala, že PZL Hydral nebyla v předchozích deseti letech příjemcem žádné podpory na záchranu nebo na restrukturalizaci.

| (105) | Komise si zejména kladla otázku, zda by nevymáhání či pozdní vymáhání veřejných závazků nemělo být považováno za státní podporu. Komise zdůraznila, že v případě, kdy veřejný subjekt pověřený výběrem příspěvků na sociální zabezpečení toleruje neplacení či pozdní placení těchto příspěvků po delší časový úsek, poskytuje nepochybně příjemci výhodu v tom, že mu snižuje zatížení, které pro něj představuje běžné provádění systému sociálního zabezpečení (28). Komise sice uznala, že veřejní věřitelé podnikli určitá vymáhací opatření, ale pochybovala, že byla dostatečná či, pokud k nim došlo v pozdním stádiu, účinná, a to zejména v souvislosti se zajištěními, která vlastnili veřejní věřitelé a se kterými mohli počítat. V tomto stádiu řízení Komise proto pochybovala, že chování veřejných věřitelů odpovídalo způsobu, jakým by se za těchto okolností chovali soukromí věřitelé. |
| --- | --- |

(105)

Komise si zejména kladla otázku, zda by nevymáhání či pozdní vymáhání veřejných závazků nemělo být považováno za státní podporu. Komise zdůraznila, že v případě, kdy veřejný subjekt pověřený výběrem příspěvků na sociální zabezpečení toleruje neplacení či pozdní placení těchto příspěvků po delší časový úsek, poskytuje nepochybně příjemci výhodu v tom, že mu snižuje zatížení, které pro něj představuje běžné provádění systému sociálního zabezpečení (28). Komise sice uznala, že veřejní věřitelé podnikli určitá vymáhací opatření, ale pochybovala, že byla dostatečná či, pokud k nim došlo v pozdním stádiu, účinná, a to zejména v souvislosti se zajištěními, která vlastnili veřejní věřitelé a se kterými mohli počítat. V tomto stádiu řízení Komise proto pochybovala, že chování veřejných věřitelů odpovídalo způsobu, jakým by se za těchto okolností chovali soukromí věřitelé.

| (106) | Komise také vyjádřila pochyby ohledně dalších opatření, která polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory. |
| --- | --- |

(106)

Komise také vyjádřila pochyby ohledně dalších opatření, která polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory.

| (107) | Komise pochybovala, zda částečné splacení a částečný odpis veřejných závazků, které polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory, jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele. |
| --- | --- |

(107)

Komise pochybovala, zda částečné splacení a částečný odpis veřejných závazků, které polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory, jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele.

| (108) | V souvislosti s bodem 31 a následujícími pokynů k záchraně a restrukturalizaci vyjádřila Komise také pochyby ohledně slučitelnosti plánu restrukturalizace s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(108)

V souvislosti s bodem 31 a následujícími pokynů k záchraně a restrukturalizaci vyjádřila Komise také pochyby ohledně slučitelnosti plánu restrukturalizace s vnitřním trhem.

| (109) | Komise pochybovala, že je navržený příspěvek skutečný a opravdový a že je tím pádem plán restrukturalizace slučitelný s body 43–45 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise pochybovala, zda plánovaný příjem z prodeje PZL Wrocław, i kdyby byl uskutečněn, může být považován za vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Jak je uvedeno výše, společnost PZL Wrocław byla založena na konci roku 2004. Podle plánu restrukturalizace měl být převod výrobních prostředků ukončen a privatizace zahájena již roku 2007. Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 měli možní investoři předložit výchozí nabídky a v první polovině roku 2008 měly být po jednáních uzavřeny předběžné kupní smlouvy. V době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení ale Komise nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů o koupi PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(109)

Komise pochybovala, že je navržený příspěvek skutečný a opravdový a že je tím pádem plán restrukturalizace slučitelný s body 43–45 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise pochybovala, zda plánovaný příjem z prodeje PZL Wrocław, i kdyby byl uskutečněn, může být považován za vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Jak je uvedeno výše, společnost PZL Wrocław byla založena na konci roku 2004. Podle plánu restrukturalizace měl být převod výrobních prostředků ukončen a privatizace zahájena již roku 2007. Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 měli možní investoři předložit výchozí nabídky a v první polovině roku 2008 měly být po jednáních uzavřeny předběžné kupní smlouvy. V době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení ale Komise nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů o koupi PZL Wrocław.

| (110) | Komise také vyjádřila pochybnosti, že plán restrukturalizace zajistí dlouhodobou životaschopnost, jak stanoví body 34–37 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise poznamenala, že plánovaná restrukturalizace je zaměřena na finanční restrukturalizaci, tzn. že přibližně 90 % všech nákladů na restrukturalizaci bylo vyčleněno na splacení nedoplatků veřejných závazků. Zbývající restrukturalizační opatření byla proto spíše omezená. Komise také uvedla, že, jak již bylo vysvětleno, v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů. Polsko také uvedlo, že po privatizaci společnosti bude zřejmě nutné přistoupit k dalším restrukturalizačním opatřením, což vyvolalo dodatečné pochybnosti o životaschopnosti plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(110)

Komise také vyjádřila pochybnosti, že plán restrukturalizace zajistí dlouhodobou životaschopnost, jak stanoví body 34–37 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise poznamenala, že plánovaná restrukturalizace je zaměřena na finanční restrukturalizaci, tzn. že přibližně 90 % všech nákladů na restrukturalizaci bylo vyčleněno na splacení nedoplatků veřejných závazků. Zbývající restrukturalizační opatření byla proto spíše omezená. Komise také uvedla, že, jak již bylo vysvětleno, v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů. Polsko také uvedlo, že po privatizaci společnosti bude zřejmě nutné přistoupit k dalším restrukturalizačním opatřením, což vyvolalo dodatečné pochybnosti o životaschopnosti plánu restrukturalizace.

| (111) | Komise také prohlásila, že potřebuje další ujasnění ohledně slučitelnosti navrhovaných vyrovnávacích opatření s body 38–42 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Polské orgány ve svém oznámení tvrdily, že přinejmenším jedna třetina omezení výrobní kapacity je určena ke snížení kapacit v oblasti nízkoziskových průmyslových hydraulických systémů. Na základě informací, které měla k dispozici, Komise pochybovala, že omezení výrobní kapacity, které společnost již provedla nebo plánuje provést, bude dostačující. Komise také uvedla, že přinejmenším část navrhovaných opatření se jeví jako nutná pro dosažení dlouhodobé životaschopnosti. Komise zejména zdůraznila, že prodej některých výrobních prostředků v minulosti byl zřejmě určen k obnovení životaschopnosti. Podobně plánovaný prodej nemovitého majetku poslouží spíše jako zdroj financování než jako vyrovnání za narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(111)

Komise také prohlásila, že potřebuje další ujasnění ohledně slučitelnosti navrhovaných vyrovnávacích opatření s body 38–42 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Polské orgány ve svém oznámení tvrdily, že přinejmenším jedna třetina omezení výrobní kapacity je určena ke snížení kapacit v oblasti nízkoziskových průmyslových hydraulických systémů. Na základě informací, které měla k dispozici, Komise pochybovala, že omezení výrobní kapacity, které společnost již provedla nebo plánuje provést, bude dostačující. Komise také uvedla, že přinejmenším část navrhovaných opatření se jeví jako nutná pro dosažení dlouhodobé životaschopnosti. Komise zejména zdůraznila, že prodej některých výrobních prostředků v minulosti byl zřejmě určen k obnovení životaschopnosti. Podobně plánovaný prodej nemovitého majetku poslouží spíše jako zdroj financování než jako vyrovnání za narušení hospodářské soutěže.

IV.   PŘIPOMÍNKY POLSKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (112) | Polské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s ohledem na možnost uplatnit test soukromého věřitele v nahlášeném scénáři, tzn. ve spojení s kapitálovými dotacemi. |
| --- | --- |

(112)

Polské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s ohledem na možnost uplatnit test soukromého věřitele v nahlášeném scénáři, tzn. ve spojení s kapitálovými dotacemi.

| (113) | Polské orgány prohlásily, že navrhované odpisy jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele vzhledem ke skutečnosti, že veřejní věřitelé by získali více v případě prodeje aktiv PZL Hydral než v případě úpadku společnosti. Polské orgány také prohlásily, že tento názor je založen na hospodářské a finanční analýze a že jej sdílejí dotčení veřejní věřitelé. |
| --- | --- |

(113)

Polské orgány prohlásily, že navrhované odpisy jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele vzhledem ke skutečnosti, že veřejní věřitelé by získali více v případě prodeje aktiv PZL Hydral než v případě úpadku společnosti. Polské orgány také prohlásily, že tento názor je založen na hospodářské a finanční analýze a že jej sdílejí dotčení veřejní věřitelé.

| (114) | Polské orgány tvrdily, že dvě kapitálové dotace, které měla ARP poskytnout PZL Hydral a které měly být podle oznámení vyčleněny na uspokojení pohledávek veřejných věřitelů, nebrání uplatnění pravidla soukromého věřitele. |
| --- | --- |

(114)

Polské orgány tvrdily, že dvě kapitálové dotace, které měla ARP poskytnout PZL Hydral a které měly být podle oznámení vyčleněny na uspokojení pohledávek veřejných věřitelů, nebrání uplatnění pravidla soukromého věřitele.

| (115) | Polské orgány navíc dodaly, že tržní hodnota PZL Wrocław je úzce spojena s vlastnictvím leteckých osvědčení a povolení k obchodu se zbraněmi a s jejími mimořádně zkušenými a kvalifikovanými zaměstnanci. V případě úpadku společnosti nebude možné obnovit tuto organizaci v míře přijatelné pro orgány dohlížející na letectví. |
| --- | --- |

(115)

Polské orgány navíc dodaly, že tržní hodnota PZL Wrocław je úzce spojena s vlastnictvím leteckých osvědčení a povolení k obchodu se zbraněmi a s jejími mimořádně zkušenými a kvalifikovanými zaměstnanci. V případě úpadku společnosti nebude možné obnovit tuto organizaci v míře přijatelné pro orgány dohlížející na letectví.

| (116) | Polské orgány ocenily vlastní příspěvek na částku 130 milionů PLN, což by představovalo 50 % nákladů na restrukturalizaci i v případě, kdy by nevymáhání veřejných pohledávek mělo být považováno za státní podporu. Polské orgány navíc poznamenaly, že prodej aktiv již probíhá, a tedy by se v rámci restrukturalizace postoupila všechna zbylá aktiva, se kterými se v plánu restrukturalizace počítá. |
| --- | --- |

(116)

Polské orgány ocenily vlastní příspěvek na částku 130 milionů PLN, což by představovalo 50 % nákladů na restrukturalizaci i v případě, kdy by nevymáhání veřejných pohledávek mělo být považováno za státní podporu. Polské orgány navíc poznamenaly, že prodej aktiv již probíhá, a tedy by se v rámci restrukturalizace postoupila všechna zbylá aktiva, se kterými se v plánu restrukturalizace počítá.

| (117) | Pokud jde o dlouhodobou životaschopnost plánu restrukturalizace, polské orgány ujistily, že cíle restrukturalizace jsou prováděny řádným způsobem. Zejména soustředění výroby do východní části závodu PZL Hydral přineslo snížení fixních nákladů, provozní zlepšení ve výrobě a dodatečné příjmy z pronájmu uvolněného prostoru. Výroba a prodej (včetně 570 zaměstnanců) byly navíc převedeny do společnosti PZL Wrocław, která v té době byla hospodářsky rentabilní (údaje za prvních deset měsíců roku 2008). Čistý zisk PZL Wrocław na konci roku 2008 byl odhadován na přibližně 6 milionů PLN při obratu ve výši 50 milionů PLN. Polské orgány dodaly, že po dosažení dohody o scénáři soukromého věřitele ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 splácely jak PZL Hydral, tak PZL Wrocław své běžné závazky vůči veřejným věřitelům včas. |
| --- | --- |

(117)

Pokud jde o dlouhodobou životaschopnost plánu restrukturalizace, polské orgány ujistily, že cíle restrukturalizace jsou prováděny řádným způsobem. Zejména soustředění výroby do východní části závodu PZL Hydral přineslo snížení fixních nákladů, provozní zlepšení ve výrobě a dodatečné příjmy z pronájmu uvolněného prostoru. Výroba a prodej (včetně 570 zaměstnanců) byly navíc převedeny do společnosti PZL Wrocław, která v té době byla hospodářsky rentabilní (údaje za prvních deset měsíců roku 2008). Čistý zisk PZL Wrocław na konci roku 2008 byl odhadován na přibližně 6 milionů PLN při obratu ve výši 50 milionů PLN. Polské orgány dodaly, že po dosažení dohody o scénáři soukromého věřitele ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 splácely jak PZL Hydral, tak PZL Wrocław své běžné závazky vůči veřejným věřitelům včas.

V.   PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN

| (118) | Komise neobdržela od třetích stran žádné připomínky. |
| --- | --- |

(118)

Komise neobdržela od třetích stran žádné připomínky.

VI.   UDÁLOSTI PO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ – REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE

| (119) | Polské orgány se domnívají, že cena nabídnutá společností [...] za zakoupení podílů v PZL Wrocław odpovídá tržní hodnotě společnosti. Podle polských orgánů navržená cena odráží finanční situaci společnosti, která se v roce 2009 zhoršila v důsledku finanční krize a poklesu objednávek od polských ozbrojených sil. |
| --- | --- |

(119)

Polské orgány se domnívají, že cena nabídnutá společností [...] za zakoupení podílů v PZL Wrocław odpovídá tržní hodnotě společnosti. Podle polských orgánů navržená cena odráží finanční situaci společnosti, která se v roce 2009 zhoršila v důsledku finanční krize a poklesu objednávek od polských ozbrojených sil.

| (120) | Polské orgány také uvedly, že tato cena odpovídá makroekonomickým podmínkám. Jen na varšavské burze cenných papírů se index WIG (Warszawski Indeks Giełdowy) propadl o 36 %. Mezi dubnem roku 2008 (odstoupení společnosti [...] od jednání) a červnem roku 2009 se dramaticky zhoršilo tržní hodnocení kotovaných společností z odvětví leteckého průmyslu s podobným výrobním profilem jako PZL Wrocław. Akcie společnosti [...], ke které [...] patří, poklesly o [...] %, akcie [...] o [...] % a akcie [...] o [...] %. |
| --- | --- |

(120)

Polské orgány také uvedly, že tato cena odpovídá makroekonomickým podmínkám. Jen na varšavské burze cenných papírů se index WIG (Warszawski Indeks Giełdowy) propadl o 36 %. Mezi dubnem roku 2008 (odstoupení společnosti [...] od jednání) a červnem roku 2009 se dramaticky zhoršilo tržní hodnocení kotovaných společností z odvětví leteckého průmyslu s podobným výrobním profilem jako PZL Wrocław. Akcie společnosti [...], ke které [...] patří, poklesly o [...] %, akcie [...] o [...] % a akcie [...] o [...] %.

| (121) | Společnost [...] vypracovala hloubkovou prověrku (due diligence) (viz bod 96). V prověrce byly srovnány údaje týkající se [...] s údaji 32 společností z odvětví leteckého průmyslu. Poté byly vypočítány průměrné koeficienty, které určily, jak [...]. Tyto koeficienty byly potom použity na [...]. Výsledek byl [...]. |
| --- | --- |

(121)

Společnost [...] vypracovala hloubkovou prověrku (due diligence) (viz bod 96). V prověrce byly srovnány údaje týkající se [...] s údaji 32 společností z odvětví leteckého průmyslu. Poté byly vypočítány průměrné koeficienty, které určily, jak [...]. Tyto koeficienty byly potom použity na [...]. Výsledek byl [...].

| (122) | V rozhovorech s ARP o ocenění investor poukazuje na skutečnost, že jednak je společnost [...] v tomto stádiu silně závislá na jediném odběrateli, a to na polských ozbrojených silách, od nichž předpokládá získat [...] % plánovaných příjmů za období 2010–2013 v souladu s programem modernizace, jehož výsledek je nejistý, a jednak že PZL Wrocław hrozilo úpadkové řízení, pokud se v roce 2010 nezlepší její finanční situace. |
| --- | --- |

(122)

V rozhovorech s ARP o ocenění investor poukazuje na skutečnost, že jednak je společnost [...] v tomto stádiu silně závislá na jediném odběrateli, a to na polských ozbrojených silách, od nichž předpokládá získat [...] % plánovaných příjmů za období 2010–2013 v souladu s programem modernizace, jehož výsledek je nejistý, a jednak že PZL Wrocław hrozilo úpadkové řízení, pokud se v roce 2010 nezlepší její finanční situace.

| (123) | Na tomto základě investor trvá na tom, že při nabídce za podíly v PZL Wrocław ve výši [...] za ně ve skutečnosti zaplatí cenu vyšší, než je jejich nominální hodnota. |
| --- | --- |

(123)

Na tomto základě investor trvá na tom, že při nabídce za podíly v PZL Wrocław ve výši [...] za ně ve skutečnosti zaplatí cenu vyšší, než je jejich nominální hodnota.

| (124) | Jakmile byla známa cena nabídnutá investorem, zahájila ARP jednání s veřejnými věřiteli o částečném splacení a částečném odpisu jejich pohledávek v souladu s ustanoveními plánu restrukturalizace, a to na základě prodeje aktiv PZL Hydral bez dalších kapitálových dotací. |
| --- | --- |

(124)

Jakmile byla známa cena nabídnutá investorem, zahájila ARP jednání s veřejnými věřiteli o částečném splacení a částečném odpisu jejich pohledávek v souladu s ustanoveními plánu restrukturalizace, a to na základě prodeje aktiv PZL Hydral bez dalších kapitálových dotací.

| (125) | ARP si kvůli tomu dne 15. ledna 2010 objednala u společnosti Ernst&Young vypracování studie. Ernst&Young dostala pokyn provést jako nezávislý odborník srovnání mezi dvěma následujícími scénáři:






  — | úpadkové řízení PZL Hydral včetně její dceřiné společnosti PZL Wrocław; |
| --- | --- | --- |

(125)

ARP si kvůli tomu dne 15. ledna 2010 objednala u společnosti Ernst&Young vypracování studie. Ernst&Young dostala pokyn provést jako nezávislý odborník srovnání mezi dvěma následujícími scénáři:

—

úpadkové řízení PZL Hydral včetně její dceřiné společnosti PZL Wrocław;

| — | vyrovnání pohledávek prodejem PZL Wrocław společnosti [...] za [...] a prodejem dalších aktiv PZL Hydral. |
| --- | --- |

—

vyrovnání pohledávek prodejem PZL Wrocław společnosti [...] za [...] a prodejem dalších aktiv PZL Hydral.

| (126) | Společnost Ernst&Young posoudila situaci každého jednotlivého veřejného věřitele: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Vratislav – Psie Pole, Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně poškozených osob, Úřadu Dolnoslezského vojvodství a ministerstva financí. Do analýzy nebyla zahrnuta ARP, protože nebyla věřitelem PZL Hydral ale pouze akcionářem. |
| --- | --- |

(126)

Společnost Ernst&Young posoudila situaci každého jednotlivého veřejného věřitele: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Vratislav – Psie Pole, Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně poškozených osob, Úřadu Dolnoslezského vojvodství a ministerstva financí. Do analýzy nebyla zahrnuta ARP, protože nebyla věřitelem PZL Hydral ale pouze akcionářem.

| (127) | Studie společnosti Ernst&Young byla dokončena dne 24. února 2010. Byla založena na konzervativním přístupu: byly kvantifikovány pouze částky, u kterých se předpokládalo, že budou v rámci každého scénáře uhrazeny přímo. Proto analýza nezohlednila alternativní náklady (29), prognózy dlouhodobého zisku a inflaci. |
| --- | --- |

(127)

Studie společnosti Ernst&Young byla dokončena dne 24. února 2010. Byla založena na konzervativním přístupu: byly kvantifikovány pouze částky, u kterých se předpokládalo, že budou v rámci každého scénáře uhrazeny přímo. Proto analýza nezohlednila alternativní náklady (29), prognózy dlouhodobého zisku a inflaci.

| (128) | Scénář úpadku vedoucí k likvidaci společnosti byl analyzován s předpokladem přiměřeně účinného průběhu likvidace. Za základ své metodiky si bere požadavky řádného testu soukromého věřitele založeného na judikatuře (Španělsko versus Komise a Hamsa versus Komise), který analyzuje chování veřejného subjektu z hlediska soukromého věřitele snažícího se získat platbu od dlužníka ve finančních obtížích (30). Zpráva je založena na analýze každého jednotlivého věřitele a zohledňuje zejména věřitelovo zabezpečení aktivy dlužníka a míru, v jaké mohou být pohledávky uspokojeny v případě vyhlášení úpadku dlužníka (31). |
| --- | --- |

(128)

Scénář úpadku vedoucí k likvidaci společnosti byl analyzován s předpokladem přiměřeně účinného průběhu likvidace. Za základ své metodiky si bere požadavky řádného testu soukromého věřitele založeného na judikatuře (Španělsko versus Komise a Hamsa versus Komise), který analyzuje chování veřejného subjektu z hlediska soukromého věřitele snažícího se získat platbu od dlužníka ve finančních obtížích (30). Zpráva je založena na analýze každého jednotlivého věřitele a zohledňuje zejména věřitelovo zabezpečení aktivy dlužníka a míru, v jaké mohou být pohledávky uspokojeny v případě vyhlášení úpadku dlužníka (31).

| (129) | Pro stanovení zůstatkové hodnoty aktiv studie Ernst&Young předpokládala, že hodnota nemovitého majetku při nuceném prodeji představuje 50 % jeho skutečné hodnoty. Pro stanovení skutečné hodnoty použila společnost Ernst&Young metody stanovené v mezinárodních účetních standardech 16 – Dlouhodobá hmotná aktiva a všechna dostupná posouzení vypracovaná nezávislými odborníky. Snížení hodnoty o 50 % vysvětluje nízká účinnost úpadkového řízení v Polsku, kde výnosy z prodeje aktiv odpovídají v průměru 26,86 % jejich skutečné hodnoty. |
| --- | --- |

(129)

Pro stanovení zůstatkové hodnoty aktiv studie Ernst&Young předpokládala, že hodnota nemovitého majetku při nuceném prodeji představuje 50 % jeho skutečné hodnoty. Pro stanovení skutečné hodnoty použila společnost Ernst&Young metody stanovené v mezinárodních účetních standardech 16 – Dlouhodobá hmotná aktiva a všechna dostupná posouzení vypracovaná nezávislými odborníky. Snížení hodnoty o 50 % vysvětluje nízká účinnost úpadkového řízení v Polsku, kde výnosy z prodeje aktiv odpovídají v průměru 26,86 % jejich skutečné hodnoty.

| (130) | Studie Ernst&Young také poznamenává, že výnosy, které mohou očekávat veřejní věřitelé při scénáři úpadku, závisejí na příslušném pořadí jejich zabezpečení aktivy, která jsou zatížena hypotékami. Studie Ernst&Young k tomu předkládá přehled hypoték, které zatěžují každou část majetku PZL Hydral, hodnotu příslušných hypoték a pořadí věřitelů. |
| --- | --- |

(130)

Studie Ernst&Young také poznamenává, že výnosy, které mohou očekávat veřejní věřitelé při scénáři úpadku, závisejí na příslušném pořadí jejich zabezpečení aktivy, která jsou zatížena hypotékami. Studie Ernst&Young k tomu předkládá přehled hypoték, které zatěžují každou část majetku PZL Hydral, hodnotu příslušných hypoték a pořadí věřitelů.

| (131) | Na základě předpokladů uvedených v předchozích dvou odstavcích se společnost Ernst&Young domnívá, že celková částka, kterou by bylo možno získat v případě úpadku z aktiv jištěných hypotékami, dosahuje výše 52,4 milionu PLN; tři veřejní věřitelé (Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) nebudou moci získat nazpět žádnou částku a zbývající věřitelé budou moci získat nazpět následující částky: Úřad sociálního zabezpečení – 44,8 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství – 2,3 milionu PLN, Finanční úřad Vratislav – Psie Pole – 0,457 milionu PLN a Městský úřad Vratislav – 4,9 milionu PLN. |
| --- | --- |

(131)

Na základě předpokladů uvedených v předchozích dvou odstavcích se společnost Ernst&Young domnívá, že celková částka, kterou by bylo možno získat v případě úpadku z aktiv jištěných hypotékami, dosahuje výše 52,4 milionu PLN; tři veřejní věřitelé (Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) nebudou moci získat nazpět žádnou částku a zbývající věřitelé budou moci získat nazpět následující částky: Úřad sociálního zabezpečení – 44,8 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství – 2,3 milionu PLN, Finanční úřad Vratislav – Psie Pole – 0,457 milionu PLN a Městský úřad Vratislav – 4,9 milionu PLN.

| (132) | Skutečná výše výnosů při scénáři úpadku by potom měla být upravena připočtením částky získané za jiná aktiva PZL Hydral, tzn. 13,5 milionu PLN (32). Výnos při úpadku tak dosahuje celkové částky 66 milionů PLN, jak je uvedeno v tabulce 26. |
| --- | --- |

(132)

Skutečná výše výnosů při scénáři úpadku by potom měla být upravena připočtením částky získané za jiná aktiva PZL Hydral, tzn. 13,5 milionu PLN (32). Výnos při úpadku tak dosahuje celkové částky 66 milionů PLN, jak je uvedeno v tabulce 26.

| (133) | Scénář prodeje aktiv počítá s prodejem všech aktiv PZL Hydral uvedených v plánu restrukturalizace za celkovou částku 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. za [...], nemovitost BBCenter za [...], parkoviště za [...], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. za [...], elektrárna (GSZ) za [...], PZL Wrocław za [...], slévárna za PLN [...], menšinové podíly za [...] a uhrazení pohledávek PZL Hydral v celkové výši [...].

  Tabulka 26


  Srovnání scénáře prodeje aktiv a scénáře úpadku z hlediska PZL Hydral v roce 2010 (v PLN) podle studie Ernst&Young









  Veřejný věřitel | Celková výše závazků (33) | Výnos při scénáři úpadku | Výnos při scénáři prodeje aktiv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Úřad sociálního zabezpečení | 192 427 569,63 | 58 326 475,00 | 91 857 554,58 |
| Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství | 59 579 407,58 | 2 294 047,11 | 18 250 999,45 |
| Finanční úřad Vratislav – Psie Pole | 532 432,60 | 456 768,68 | 456 800,00 |
| Městský úřad Vratislav | 27 087 078,25 | 4 928 184,34 | 4 930 000,00 |
| Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob | 12 884 457,46 | — | 5 007 169,46 |
| Úřad Dolnoslezského vojvodství | 1 320 678,82 | — | 1 320 678,82 |
| Ministerstvo financí | 24 050 232,71 | — | 500 000,00 |
| Celkem | 317 881 857,50 | 66 005 475,13 | 122 323 202,31 |

(133)

Scénář prodeje aktiv počítá s prodejem všech aktiv PZL Hydral uvedených v plánu restrukturalizace za celkovou částku 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. za [...], nemovitost BBCenter za [...], parkoviště za [...], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. za [...], elektrárna (GSZ) za [...], PZL Wrocław za [...], slévárna za PLN [...], menšinové podíly za [...] a uhrazení pohledávek PZL Hydral v celkové výši [...].

Tabulka 26

Srovnání scénáře prodeje aktiv a scénáře úpadku z hlediska PZL Hydral v roce 2010 (v PLN) podle studie Ernst&Young

Veřejný věřitel

Celková výše závazků (33)

Výnos při scénáři úpadku

Výnos při scénáři prodeje aktiv

Úřad sociálního zabezpečení

192 427 569,63

58 326 475,00

91 857 554,58

Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství

59 579 407,58

2 294 047,11

18 250 999,45

Finanční úřad Vratislav – Psie Pole

532 432,60

456 768,68

456 800,00

Městský úřad Vratislav

27 087 078,25

4 928 184,34

4 930 000,00

Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob

12 884 457,46

—

5 007 169,46

Úřad Dolnoslezského vojvodství

1 320 678,82

—

1 320 678,82

Ministerstvo financí

24 050 232,71

—

500 000,00

Celkem

317 881 857,50

66 005 475,13

122 323 202,31

| (134) | Tabulka 26 uvádí, že podle studie Ernst&Young by Úřad sociálního zabezpečení dostal uhrazeno 47,7 % svých pohledávek, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství 30,6 %, Finanční úřad Vratislav – Psie Pole 85,8 %, Městský úřad Vratislav 18,2 %, Úřad Dolnoslezského vojvodství by dostal uhrazenu celou výši svých pohledávek, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob 38,9 % a ministerstvo financí 2,1 %. |
| --- | --- |

(134)

Tabulka 26 uvádí, že podle studie Ernst&Young by Úřad sociálního zabezpečení dostal uhrazeno 47,7 % svých pohledávek, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství 30,6 %, Finanční úřad Vratislav – Psie Pole 85,8 %, Městský úřad Vratislav 18,2 %, Úřad Dolnoslezského vojvodství by dostal uhrazenu celou výši svých pohledávek, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob 38,9 % a ministerstvo financí 2,1 %.

| (135) | Podle polských právních předpisů se v okamžiku, kdy veřejní věřitelé vysloví souhlas s vyrovnáním svých pohledávek částečným odpisem, přestanou u těchto pohledávek přičítat úroky a pohledávky jsou jimi zatíženy pouze tehdy, není-li vyrovnání provedeno, což by se stalo v případě scénáře úpadku. Závazky uvedené v tabulce 26 proto zahrnují u všech veřejných věřitelů příslušné úroky počítané se zpětnou platností ode dne dohody z roku 2007 s výjimkou Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství (u jehož některých daňových pohledávek jsou úroky počítány bez přerušení) a Úřadu Dolnoslezského vojvodství (jemuž byl úrok vždy počítán) kvůli zvláštní právní povaze jejich pohledávek. |
| --- | --- |

(135)

Podle polských právních předpisů se v okamžiku, kdy veřejní věřitelé vysloví souhlas s vyrovnáním svých pohledávek částečným odpisem, přestanou u těchto pohledávek přičítat úroky a pohledávky jsou jimi zatíženy pouze tehdy, není-li vyrovnání provedeno, což by se stalo v případě scénáře úpadku. Závazky uvedené v tabulce 26 proto zahrnují u všech veřejných věřitelů příslušné úroky počítané se zpětnou platností ode dne dohody z roku 2007 s výjimkou Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství (u jehož některých daňových pohledávek jsou úroky počítány bez přerušení) a Úřadu Dolnoslezského vojvodství (jemuž byl úrok vždy počítán) kvůli zvláštní právní povaze jejich pohledávek.

| (136) | Je nutno poznamenat, že u Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství revidovaný plán restrukturalizace umožňoval částečný odklad vyrovnání s veřejnými věřiteli a úhradu po splátkách části těchto závazků až do prodeje aktiv HZL Hydral, tzn. že by závazky byly splaceny částečně. Dohoda zejména podrobně stanoví, že:






  — | splacení Městskému úřadu Vratislav dlužné částky ve výši 4,9 milionu PLN se odkládá; |
| --- | --- | --- |

(136)

Je nutno poznamenat, že u Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství revidovaný plán restrukturalizace umožňoval částečný odklad vyrovnání s veřejnými věřiteli a úhradu po splátkách části těchto závazků až do prodeje aktiv HZL Hydral, tzn. že by závazky byly splaceny částečně. Dohoda zejména podrobně stanoví, že:

—

splacení Městskému úřadu Vratislav dlužné částky ve výši 4,9 milionu PLN se odkládá;

| — | splacení Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob dlužné částky ve výši 5 milionů PLN se odkládá; |
| --- | --- |

—

splacení Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob dlužné částky ve výši 5 milionů PLN se odkládá;

| — | částka ve výši 18,25 milionu PLN bude použita k částečnému splacení dlužné částky Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství; část této úhrady je odložena, část bude hrazena po splátkách (34) a část bude uhrazena s úrokem vypočítaným v den úhrady. |
| --- | --- |

—

částka ve výši 18,25 milionu PLN bude použita k částečnému splacení dlužné částky Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství; část této úhrady je odložena, část bude hrazena po splátkách (34) a část bude uhrazena s úrokem vypočítaným v den úhrady.

| (137) | Na tomto základě by podle studie Ernst&Young (viz tabulka 26) získali věřitelé celkem 122 milionů PLN v případě prodeje PZL Wrocław a dalších aktiv PZL Hydral, zatímco v případě úpadku vedoucího k likvidaci PZL Hydral by věřitelé obdrželi pouze 66 milionů PLN a tři z nich (ministerstvo financí, Úřad Dolnoslezského vojvodství a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) by neobdrželi nic. |
| --- | --- |

(137)

Na tomto základě by podle studie Ernst&Young (viz tabulka 26) získali věřitelé celkem 122 milionů PLN v případě prodeje PZL Wrocław a dalších aktiv PZL Hydral, zatímco v případě úpadku vedoucího k likvidaci PZL Hydral by věřitelé obdrželi pouze 66 milionů PLN a tři z nich (ministerstvo financí, Úřad Dolnoslezského vojvodství a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) by neobdrželi nic.

| (138) | Při scénáři prodeje odepíší veřejní věřitelé celkem 195 milionů PLN veřejných závazků. Bez ohledu na tuto skutečnost je scénář prodeje pro každého veřejného věřitele výhodnější než scénář úpadku. Veřejní věřitelé by získali zpět celkem 38,5 % z celkové výše svých pohledávek. |
| --- | --- |

(138)

Při scénáři prodeje odepíší veřejní věřitelé celkem 195 milionů PLN veřejných závazků. Bez ohledu na tuto skutečnost je scénář prodeje pro každého veřejného věřitele výhodnější než scénář úpadku. Veřejní věřitelé by získali zpět celkem 38,5 % z celkové výše svých pohledávek.

| (139) | Polské orgány informovaly Komisi, že na základě zjištění studie Ernst&Young souhlasili veřejní věřitelé v roce 2010 s částečnou úhradou svých pohledávek. |
| --- | --- |

(139)

Polské orgány informovaly Komisi, že na základě zjištění studie Ernst&Young souhlasili veřejní věřitelé v roce 2010 s částečnou úhradou svých pohledávek.

| (140) | V rámci jednání s [...] ARP souhlasila s tím, že její úvěry budou částečně přeměněny, částečně splaceny a částečně odepsány. Podle přílohy 2 rámcové dohody měla ARP přeměnit část jistiny úvěru z roku 2007 a část jistiny úvěru z roku 2008 v celkové výši [...] na kmenový kapitál a oběžná aktiva PZL Wrocław a u úvěru z roku 2007 se zříci úroků v celkové výši [...]. Po této přeměně se musel kmenový kapitál PZL Wrocław snížit podáním odpovídající žádosti u příslušného soudu. |
| --- | --- |

(140)

V rámci jednání s [...] ARP souhlasila s tím, že její úvěry budou částečně přeměněny, částečně splaceny a částečně odepsány. Podle přílohy 2 rámcové dohody měla ARP přeměnit část jistiny úvěru z roku 2007 a část jistiny úvěru z roku 2008 v celkové výši [...] na kmenový kapitál a oběžná aktiva PZL Wrocław a u úvěru z roku 2007 se zříci úroků v celkové výši [...]. Po této přeměně se musel kmenový kapitál PZL Wrocław snížit podáním odpovídající žádosti u příslušného soudu.

| (141) | Polské orgány zdůraznily, že ke zhoršení finanční situace PZL Wrocław došlo až v roce 2009 a že toto zhoršení bylo vyvoláno hospodářským poklesem, který nemohl být předvídán a který se projevil snížením zakázek od polských ozbrojených sil o téměř [...] %. Tím se také značně zhoršila situace ARP jako věřitele a stejně tak vyhlídky na plné uhrazení jejích pohledávek. |
| --- | --- |

(141)

Polské orgány zdůraznily, že ke zhoršení finanční situace PZL Wrocław došlo až v roce 2009 a že toto zhoršení bylo vyvoláno hospodářským poklesem, který nemohl být předvídán a který se projevil snížením zakázek od polských ozbrojených sil o téměř [...] %. Tím se také značně zhoršila situace ARP jako věřitele a stejně tak vyhlídky na plné uhrazení jejích pohledávek.

| (142) | Ustanovení přílohy 2 rámcové dohody byla dojednána v úzké vazbě na výsledky dodatku ke studii společnosti Ernst&Young. Tento dodatek byl vypracován dne 24. února 2010. Jsou v něm analyzovány dva scénáře: úpadek vedoucí k likvidaci společnosti PZL Wrocław a její prodej investorovi. Zaměřuje se zejména na otázku, co by ARP získala ze svého zabezpečení v případě scénáře úpadku, a srovnává tyto výsledky s částkami, které by mohla předpokládat v případě prodeje PZL Wrocław investorovi. |
| --- | --- |

(142)

Ustanovení přílohy 2 rámcové dohody byla dojednána v úzké vazbě na výsledky dodatku ke studii společnosti Ernst&Young. Tento dodatek byl vypracován dne 24. února 2010. Jsou v něm analyzovány dva scénáře: úpadek vedoucí k likvidaci společnosti PZL Wrocław a její prodej investorovi. Zaměřuje se zejména na otázku, co by ARP získala ze svého zabezpečení v případě scénáře úpadku, a srovnává tyto výsledky s částkami, které by mohla předpokládat v případě prodeje PZL Wrocław investorovi.

| (143) | Dodatek ke studii Ernst&Young zdůrazňuje, že aktiva PZL Wrocław jsou zatížena zástavami a hypotékami. Účetní hodnota všech aktiv PZL Wrocław dosahovala k 31. prosinci 2009 celkové výše 52,5 milionu PLN, z nichž zabezpečená aktiva představovala částku 21,3 milionu PLN a nezabezpečená/nezatížená aktiva 31,2 milionu PLN. |
| --- | --- |

(143)

Dodatek ke studii Ernst&Young zdůrazňuje, že aktiva PZL Wrocław jsou zatížena zástavami a hypotékami. Účetní hodnota všech aktiv PZL Wrocław dosahovala k 31. prosinci 2009 celkové výše 52,5 milionu PLN, z nichž zabezpečená aktiva představovala částku 21,3 milionu PLN a nezabezpečená/nezatížená aktiva 31,2 milionu PLN.

| (144) | I když nezabezpečená/nezatížená aktiva představují [...] % hodnoty aktiv společnosti PZL Wrocław, v případě, že by se prodej PZL Wrocław neuskutečnil, vydaly by daňové orgány podle článků 112 a 118 daňového zákoníku (35) daňové rozhodnutí s cílem vynutit si uhrazení svých pohledávek, ve kterém by prohlásily PZL Wrocław odpovědnou za závazky PZL Hydral z období 2006–2007. To potvrzuje dopis Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, ve kterém stojí, že v případě, že se restrukturalizace nepodaří, budou podniknuty kroky k vymáhání podle článku 112 daňového zákoníku. |
| --- | --- |

(144)

I když nezabezpečená/nezatížená aktiva představují [...] % hodnoty aktiv společnosti PZL Wrocław, v případě, že by se prodej PZL Wrocław neuskutečnil, vydaly by daňové orgány podle článků 112 a 118 daňového zákoníku (35) daňové rozhodnutí s cílem vynutit si uhrazení svých pohledávek, ve kterém by prohlásily PZL Wrocław odpovědnou za závazky PZL Hydral z období 2006–2007. To potvrzuje dopis Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, ve kterém stojí, že v případě, že se restrukturalizace nepodaří, budou podniknuty kroky k vymáhání podle článku 112 daňového zákoníku.

| (145) | Jelikož je PZL Wrocław vlastníkem výrobních prostředků PZL Hydral (které nakoupila mezi roky 2004 a 2007), mělo by toto rozhodnutí dopad na některé veřejné závazky PZL Hydral. Hodnota pohledávek, které by byly postiženy takovým řízením, by odpovídala veřejným závazkům PZL Hydral vzniklým v období 2006–2007 a dosáhla by minimálně částky 64,4 milionu PLN (36). Podle dodatku ke studii Ernst&Young by hodnota těchto pohledávek převýšila účetní hodnotu nezabezpečených/nezatížených aktiv. Zároveň by účetní hodnota těchto aktiv měla být posuzována z hlediska jejich tržní hodnoty, protože se jedná o příjmy, hotovost a jiná peněžní aktiva. |
| --- | --- |

(145)

Jelikož je PZL Wrocław vlastníkem výrobních prostředků PZL Hydral (které nakoupila mezi roky 2004 a 2007), mělo by toto rozhodnutí dopad na některé veřejné závazky PZL Hydral. Hodnota pohledávek, které by byly postiženy takovým řízením, by odpovídala veřejným závazkům PZL Hydral vzniklým v období 2006–2007 a dosáhla by minimálně částky 64,4 milionu PLN (36). Podle dodatku ke studii Ernst&Young by hodnota těchto pohledávek převýšila účetní hodnotu nezabezpečených/nezatížených aktiv. Zároveň by účetní hodnota těchto aktiv měla být posuzována z hlediska jejich tržní hodnoty, protože se jedná o příjmy, hotovost a jiná peněžní aktiva.

| (146) | V případě, že by PZL Wrocław byla v úpadku, přednostní uspokojení by před pohledávkami daňových orgánů získala pouze aktiva zajištěná hypotékami a evidovanými zástavami. Pohledávky nezabezpečených soukromých věřitelů PZL Wrocław by nemohly být z aktiv PZL Wrocław uspokojeny. Vzhledem ke skutečnosti, že by ze zůstatkové podstaty nemohly být uspokojeny všechny pohledávky věřitelů, měly by v případě úpadku akcie PZL Wrocław nulovou hodnotu. Podobně, jelikož by byli uspokojeni pouze držitelé evidovaných zástav a hypoték, nemají obyčejné zástavy žádnou hodnotu. |
| --- | --- |

(146)

V případě, že by PZL Wrocław byla v úpadku, přednostní uspokojení by před pohledávkami daňových orgánů získala pouze aktiva zajištěná hypotékami a evidovanými zástavami. Pohledávky nezabezpečených soukromých věřitelů PZL Wrocław by nemohly být z aktiv PZL Wrocław uspokojeny. Vzhledem ke skutečnosti, že by ze zůstatkové podstaty nemohly být uspokojeny všechny pohledávky věřitelů, měly by v případě úpadku akcie PZL Wrocław nulovou hodnotu. Podobně, jelikož by byli uspokojeni pouze držitelé evidovaných zástav a hypoték, nemají obyčejné zástavy žádnou hodnotu.

| (147) | Na tomto základě analyzuje dodatek ke studii Ernst&Young hodnotu evidovaných zástav aktiv PZL Wrocław v držení ARP. Hodnota zabezpečení v podobě evidovaných zástav strojů je stanovena na základě předpokladu, že hodnota zastavených aktiv by v případě úpadku odpovídala 50 % jejich čisté účetní hodnoty, jelikož jejich spravedlivá hodnota nebyla dostupná a hodnota dlouhodobých movitých aktiv se měnila v souladu příslušnou odpisovou sazbou. Studie Ernst&Young došla k závěru, že hodnota v případě nuceného prodeje je reálná vzhledem k možnosti využít oceňovaná aktiva k určitým účelům a jako součást určitých výrobních procesů, možnosti jejich využití k alternativním účelům a povaze smluv, se kterými jsou spojena. Studie Ernst&Young zdůrazňuje, že v případě, kdy jsou aktiva, která mají být prodána, vysoce specializovaná a jsou používána pro výrobu pro zvláštního zákazníka, může být jejich likvidační hodnota velmi nízká a může se rovnat 30 % jejich čisté účetní hodnoty. Například aktiva společnosti Autoglass Group SA, jejichž rozvahová hodnota byla 19,8 milionu, byla prodána v úpadkovém řízení za 6 milionů PLN. Dotčená aktiva PZL Wrocław, která sloužila jako evidované zástavy, k tomu zahrnují mnohé položky s nízkou hodnotou. Zejména úvěr z roku 2007 byl zabezpečen seznamem 1 709 položek, jejichž hodnota se za tu dobu odpisy snížila, a přibližně 1 400 položkami s hodnotou nižší než 3 500 PLN, u nichž tak došlo k jednorázovému odpisu. |
| --- | --- |

(147)

Na tomto základě analyzuje dodatek ke studii Ernst&Young hodnotu evidovaných zástav aktiv PZL Wrocław v držení ARP. Hodnota zabezpečení v podobě evidovaných zástav strojů je stanovena na základě předpokladu, že hodnota zastavených aktiv by v případě úpadku odpovídala 50 % jejich čisté účetní hodnoty, jelikož jejich spravedlivá hodnota nebyla dostupná a hodnota dlouhodobých movitých aktiv se měnila v souladu příslušnou odpisovou sazbou. Studie Ernst&Young došla k závěru, že hodnota v případě nuceného prodeje je reálná vzhledem k možnosti využít oceňovaná aktiva k určitým účelům a jako součást určitých výrobních procesů, možnosti jejich využití k alternativním účelům a povaze smluv, se kterými jsou spojena. Studie Ernst&Young zdůrazňuje, že v případě, kdy jsou aktiva, která mají být prodána, vysoce specializovaná a jsou používána pro výrobu pro zvláštního zákazníka, může být jejich likvidační hodnota velmi nízká a může se rovnat 30 % jejich čisté účetní hodnoty. Například aktiva společnosti Autoglass Group SA, jejichž rozvahová hodnota byla 19,8 milionu, byla prodána v úpadkovém řízení za 6 milionů PLN. Dotčená aktiva PZL Wrocław, která sloužila jako evidované zástavy, k tomu zahrnují mnohé položky s nízkou hodnotou. Zejména úvěr z roku 2007 byl zabezpečen seznamem 1 709 položek, jejichž hodnota se za tu dobu odpisy snížila, a přibližně 1 400 položkami s hodnotou nižší než 3 500 PLN, u nichž tak došlo k jednorázovému odpisu.

| (148) | Stejně jako hlavní zpráva i dodatek ke studii Ernst&Young nebral při posouzení scénáře úpadku z hlediska věřitelů PZL Wrocław v úvahu vliv inflace, tzn. nezohlednil možnou délku trvání úpadkového řízení. |
| --- | --- |

(148)

Stejně jako hlavní zpráva i dodatek ke studii Ernst&Young nebral při posouzení scénáře úpadku z hlediska věřitelů PZL Wrocław v úvahu vliv inflace, tzn. nezohlednil možnou délku trvání úpadkového řízení.

| (149) | Podle této studie byla k 31. lednu 2010 čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidované zástavy strojů, 2 106 392,71 PLN. Při uplatnění výše popsaného postupu na čistou účetní hodnotu těchto aktiv je jejich hodnota (při úpadku) v případě nuceného prodeje odhadována na 1 053 196,36 PLN. |
| --- | --- |

(149)

Podle této studie byla k 31. lednu 2010 čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidované zástavy strojů, 2 106 392,71 PLN. Při uplatnění výše popsaného postupu na čistou účetní hodnotu těchto aktiv je jejich hodnota (při úpadku) v případě nuceného prodeje odhadována na 1 053 196,36 PLN.

| (150) | Dodatek ke studii Ernst&Young dochází k závěru, že ARP obdrží podle scénáře úpadku částku 1 053 196,36 PLN a [> 1 053 196,36 PLN] podle scénáře prodeje (v podobě uvedené v příloze 2 rámcové dohody). |
| --- | --- |

(150)

Dodatek ke studii Ernst&Young dochází k závěru, že ARP obdrží podle scénáře úpadku částku 1 053 196,36 PLN a [> 1 053 196,36 PLN] podle scénáře prodeje (v podobě uvedené v příloze 2 rámcové dohody).

| (151) | Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2007, se v auditovaných finančních zprávách za rok 2007 rovnala částce 5 480 861,37 PLN a v auditovaných finančních zprávách k 31. lednu 2010 částce 818 967,55 PLN. |
| --- | --- |

(151)

Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2007, se v auditovaných finančních zprávách za rok 2007 rovnala částce 5 480 861,37 PLN a v auditovaných finančních zprávách k 31. lednu 2010 částce 818 967,55 PLN.

| (152) | Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2008, se rovnala podle zprávy nezávislého odborníka ze dne 1. února 2008 částce 2 763 000 PLN. Podle auditovaných finančních zpráv se účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 1. únoru 2008 částce 1 883 098,97 PLN a podle auditovaných finančních zpráv se čistá účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 31. lednu 2010 částce 1 287 425,16 PLN. |
| --- | --- |

(152)

Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2008, se rovnala podle zprávy nezávislého odborníka ze dne 1. února 2008 částce 2 763 000 PLN. Podle auditovaných finančních zpráv se účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 1. únoru 2008 částce 1 883 098,97 PLN a podle auditovaných finančních zpráv se čistá účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 31. lednu 2010 částce 1 287 425,16 PLN.

| (153) | Jak vyplývá z výše uvedeného, polské orgány ustoupily od dvou kapitálových dotací PZL Hydral s tvrzením, že částečné odpisy a částečná splacení veřejných závazků nepředstavovaly podle pravidla soukromého věřitele státní podporu. Také prohlásily, že chování veřejných věřitelů v minulosti (1998–2007) bylo v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Uvedly též, že prodej PZL Wrocław byl otevřený, průhledný a nebyl spojen s žádnými podmínkami a že cena nabídnutá investorem může být považována za tržní cenu. Polské orgány tvrdily, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek. Ustoupily také od výše popsané kapitalizace dluhu u úvěru z roku 2007, ale navrhly částečnou kapitalizaci dluhu na účasti u obou úvěrů jak z roku 2007, tak z roku 2008 před prodejem a tvrdí, že tento postup je v souladu s pravidlem soukromého věřitele. |
| --- | --- |

(153)

Jak vyplývá z výše uvedeného, polské orgány ustoupily od dvou kapitálových dotací PZL Hydral s tvrzením, že částečné odpisy a částečná splacení veřejných závazků nepředstavovaly podle pravidla soukromého věřitele státní podporu. Také prohlásily, že chování veřejných věřitelů v minulosti (1998–2007) bylo v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Uvedly též, že prodej PZL Wrocław byl otevřený, průhledný a nebyl spojen s žádnými podmínkami a že cena nabídnutá investorem může být považována za tržní cenu. Polské orgány tvrdily, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek. Ustoupily také od výše popsané kapitalizace dluhu u úvěru z roku 2007, ale navrhly částečnou kapitalizaci dluhu na účasti u obou úvěrů jak z roku 2007, tak z roku 2008 před prodejem a tvrdí, že tento postup je v souladu s pravidlem soukromého věřitele.

VII.   PRAVOMOC KOMISE

| (154) | Počáteční fáze některých opatření, a to konkrétně nevymáhání veřejných pohledávek PZL Hydral, začala v roce 1998, tzn. před přístupem Polska k EU dne 1. května 2004. |
| --- | --- |

(154)

Počáteční fáze některých opatření, a to konkrétně nevymáhání veřejných pohledávek PZL Hydral, začala v roce 1998, tzn. před přístupem Polska k EU dne 1. května 2004.

| (155) | Podle Smlouvy o přistoupení opatření podpory, která nabyla účinku v nových členských státech přede dnem přistoupení, jsou stále použitelná i po tomto dni a představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a nejsou stávající podporou, je nutno považovat za státní podporu pro účely použití čl. 108 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(155)

Podle Smlouvy o přistoupení opatření podpory, která nabyla účinku v nových členských státech přede dnem přistoupení, jsou stále použitelná i po tomto dni a představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a nejsou stávající podporou, je nutno považovat za státní podporu pro účely použití čl. 108 odst. 3 SFEU.

| (156) | Bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení stanoví tzv. prozatímní mechanismus. Představuje právní rámec pro posouzení režimů podpory a jednotlivých opatření podpory provedených v novém členském státě přede dnem jeho přistoupení k EU, které jsou nadále použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

(156)

Bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení stanoví tzv. prozatímní mechanismus. Představuje právní rámec pro posouzení režimů podpory a jednotlivých opatření podpory provedených v novém členském státě přede dnem jeho přistoupení k EU, které jsou nadále použitelné po přistoupení.

| (157) | Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise posoudit na základě prozatímního mechanismu, ani řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Na druhou stranu opatření, která byla provedena až po přistoupení, posoudí Komise jako oznámenou podporu nebo jako protiprávní podporu na základě řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. |
| --- | --- |

(157)

Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise posoudit na základě prozatímního mechanismu, ani řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Na druhou stranu opatření, která byla provedena až po přistoupení, posoudí Komise jako oznámenou podporu nebo jako protiprávní podporu na základě řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.

| (158) | Opatření je použitelné po přistoupení, pokud bylo provedeno před přistoupením, avšak po přistoupení vede k poskytnutí další podpory nebo zvýšení částky již udělené podpory, tzn. pokud přesná hospodářská účast státu není známa v okamžiku udělení podpory, ani v okamžiku přistoupení. |
| --- | --- |

(158)

Opatření je použitelné po přistoupení, pokud bylo provedeno před přistoupením, avšak po přistoupení vede k poskytnutí další podpory nebo zvýšení částky již udělené podpory, tzn. pokud přesná hospodářská účast státu není známa v okamžiku udělení podpory, ani v okamžiku přistoupení.

| (159) | V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů začalo v roce 1998 a pokračovalo po dni přistoupení. Komise se domnívá, že nevymáhání všech pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 spadá do její jurisdikce v podobě platné k tomuto dni. |
| --- | --- |

(159)

V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů začalo v roce 1998 a pokračovalo po dni přistoupení. Komise se domnívá, že nevymáhání všech pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 spadá do její jurisdikce v podobě platné k tomuto dni.

| (160) | Z výše uvedeného vyplývá, že nevymáhání veřejných pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 představuje opatření použitelné po dni přistoupení a spadá do jurisdikce Komise podle článku 108 SFEU. |
| --- | --- |

(160)

Z výše uvedeného vyplývá, že nevymáhání veřejných pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 představuje opatření použitelné po dni přistoupení a spadá do jurisdikce Komise podle článku 108 SFEU.

VIII.   POSOUZENÍ

| (161) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU je státní podporou podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby do té míry, že ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(161)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU je státní podporou podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby do té míry, že ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

| (162) | Podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní a aby opatření bylo označeno za státní podporu, musí být splněny všechny podmínky zároveň. |
| --- | --- |

(162)

Podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní a aby opatření bylo označeno za státní podporu, musí být splněny všechny podmínky zároveň.

| (163) | V následujících oddílech posuzuje Komisi případnou státní podporu společnosti PZL Hydral a společnosti PZL Wrocław odděleně. |
| --- | --- |

(163)

V následujících oddílech posuzuje Komisi případnou státní podporu společnosti PZL Hydral a společnosti PZL Wrocław odděleně.

| (164) | U PZL Hydral zjišťuje následující opatření:






  — | plánované a zrušené kapitálové dotace PZL Hydral; |
| --- | --- | --- |

(164)

U PZL Hydral zjišťuje následující opatření:

—

plánované a zrušené kapitálové dotace PZL Hydral;

| — | vymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998–2007); |
| --- | --- |

—

vymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998–2007);

| — | vyrovnání s veřejnými věřiteli PZL Hydral (2007–2010). |
| --- | --- |

—

vyrovnání s veřejnými věřiteli PZL Hydral (2007–2010).

| (165) | U PZL Wrocław zjišťuje následující opatření:






  — | úvěr z roku 2007; |
| --- | --- | --- |

(165)

U PZL Wrocław zjišťuje následující opatření:

—

úvěr z roku 2007;

| — | úvěr z roku 2008; |
| --- | --- |

—

úvěr z roku 2008;

| — | kapitalizaci dluhu týkající se úvěru z roku 2007 a úvěru z roku 2008. |
| --- | --- |

—

kapitalizaci dluhu týkající se úvěru z roku 2007 a úvěru z roku 2008.

| (166) | Komise konstatuje, že polské orgány popírají označení výše uvedených opatření za státní podporu s tvrzením, že opatření úspěšně prošla testem soukromého věřitele (v případě opatření ve prospěch PZL Hydral a kapitalizace dluhu z roku 2010 u PZL Wrocław) a testem tržního investora (v případě úvěrů z roku 2007 a roku 2008 u PZL Wrocław). |
| --- | --- |

(166)

Komise konstatuje, že polské orgány popírají označení výše uvedených opatření za státní podporu s tvrzením, že opatření úspěšně prošla testem soukromého věřitele (v případě opatření ve prospěch PZL Hydral a kapitalizace dluhu z roku 2010 u PZL Wrocław) a testem tržního investora (v případě úvěrů z roku 2007 a roku 2008 u PZL Wrocław).

VIII.1   Zrušené kapitálové dotace PZL Hydral

| (167) | Podle článku 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (37) (dále jen „procesní nařízení“), může členský stát po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise o tom, zda oznámené opatření představuje podporu. V takových případech Komise řízení ukončí, protože nadále nemá žádný účel. |
| --- | --- |

(167)

Podle článku 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (37) (dále jen „procesní nařízení“), může členský stát po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise o tom, zda oznámené opatření představuje podporu. V takových případech Komise řízení ukončí, protože nadále nemá žádný účel.

| (168) | Polské orgány zrušily dvě oznámené kapitálové dotace (113 milionů PLN). Vyšetřování těchto dvou opatření prováděné Komisí tak ztratilo svůj účel. |
| --- | --- |

(168)

Polské orgány zrušily dvě oznámené kapitálové dotace (113 milionů PLN). Vyšetřování těchto dvou opatření prováděné Komisí tak ztratilo svůj účel.

VIII.2   Nevymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998–2007)

| (169) | Státní podpora mohla být poskytnuta PZL Hydral v podobě trvalého nevymáhání veřejných pohledávek vůči společnosti ze strany různých veřejných věřitelů. |
| --- | --- |

(169)

Státní podpora mohla být poskytnuta PZL Hydral v podobě trvalého nevymáhání veřejných pohledávek vůči společnosti ze strany různých veřejných věřitelů.

| (170) | Komise zdůrazňuje, že čl. 107 odst. 1 SFEU se týká zásahů v různých podobách, které snižují běžné náklady společnosti a které, aniž by se kvůli tomu jednalo o dotace v přesném slova smyslu, mají podobnou povahu a stejný účinek. Judikatura všeobecně uznává, že chování veřejného orgánu příslušného k vybírání pojistného na sociální zabezpečení, který toleruje, aby toto pojistné bylo placeno s prodlením, poskytuje podniku, který z toho má prospěch, podstatné obchodní zvýhodnění tím, že snižuje jeho náklady vyplývající z obvyklého uplatnění systému sociálního zabezpečení, které nemůže být úplně odstraněno úroky a poplatky z prodlení, které jsou mu uloženy (38). Toto odůvodnění se s příslušnými změnami uplatňuje také na další poplatky, dávky a daně vybírané veřejnými orgány. |
| --- | --- |

(170)

Komise zdůrazňuje, že čl. 107 odst. 1 SFEU se týká zásahů v různých podobách, které snižují běžné náklady společnosti a které, aniž by se kvůli tomu jednalo o dotace v přesném slova smyslu, mají podobnou povahu a stejný účinek. Judikatura všeobecně uznává, že chování veřejného orgánu příslušného k vybírání pojistného na sociální zabezpečení, který toleruje, aby toto pojistné bylo placeno s prodlením, poskytuje podniku, který z toho má prospěch, podstatné obchodní zvýhodnění tím, že snižuje jeho náklady vyplývající z obvyklého uplatnění systému sociálního zabezpečení, které nemůže být úplně odstraněno úroky a poplatky z prodlení, které jsou mu uloženy (38). Toto odůvodnění se s příslušnými změnami uplatňuje také na další poplatky, dávky a daně vybírané veřejnými orgány.

| (171) | V tomto konkrétním případě veřejné orgány příslušné k vybírání nezískaly úhradu svých pohledávek vůči PZL Hydral za období 1998–2007 v plné míře v okamžiku, kdy veřejní věřitelé schválili plán restrukturalizace (viz bod 60 a následující). |
| --- | --- |

(171)

V tomto konkrétním případě veřejné orgány příslušné k vybírání nezískaly úhradu svých pohledávek vůči PZL Hydral za období 1998–2007 v plné míře v okamžiku, kdy veřejní věřitelé schválili plán restrukturalizace (viz bod 60 a následující).

| (172) | Z judikatury vyplývá, že k určení, zda veřejné orgány nevymáháním veřejných pohledávek poskytly státní podporu, je nutné zjistit, zda dotčená společnost by byla zjevně neschopna získat srovnatelné úlevy od soukromého věřitele, který by se vůči společnosti nacházel ve stejné situaci jako orgán příslušný k vybírání (39). |
| --- | --- |

(172)

Z judikatury vyplývá, že k určení, zda veřejné orgány nevymáháním veřejných pohledávek poskytly státní podporu, je nutné zjistit, zda dotčená společnost by byla zjevně neschopna získat srovnatelné úlevy od soukromého věřitele, který by se vůči společnosti nacházel ve stejné situaci jako orgán příslušný k vybírání (39).

| (173) | Komise konstatuje, že k zajištění dlouhodobé hospodářské životaschopnosti PZL Hydral vypracoval její tehdejší majitel, tzn. polské ministerstvo financí a následně ARP, strategii privatizace na základě studie vyhotovené v roce 1998 soukromými konzultanty a začal hledat investory (viz bod 54). Soukromí a veřejní věřitelé tento přístup podporovali a byli do něj úzce zapojení. |
| --- | --- |

(173)

Komise konstatuje, že k zajištění dlouhodobé hospodářské životaschopnosti PZL Hydral vypracoval její tehdejší majitel, tzn. polské ministerstvo financí a následně ARP, strategii privatizace na základě studie vyhotovené v roce 1998 soukromými konzultanty a začal hledat investory (viz bod 54). Soukromí a veřejní věřitelé tento přístup podporovali a byli do něj úzce zapojení.

| (174) | V roce 2002 polské orgány, stále za podpory soukromých a veřejných věřitelů, navázaly jednání s [...]. Tito věřitelé dostávali pravidelné informace o vývoji jednání (viz body 30 a 56). |
| --- | --- |

(174)

V roce 2002 polské orgány, stále za podpory soukromých a veřejných věřitelů, navázaly jednání s [...]. Tito věřitelé dostávali pravidelné informace o vývoji jednání (viz body 30 a 56).

| (175) | Komise konstatuje, že jak soukromí, tak veřejní věřitelé došli k názoru, že hodnota PZL Hydral, a zejména její činnosti v oblasti letectví a obrany, jako fungujícího podniku zdaleka převyšuje hodnotu jejích aktiv, a to zejména z důvodu vlastněných vojenských osvědčení, povolení k obchodování se zbraněmi a lidského kapitálu, a že z těchto důvodů upustili od vyhlášení úpadkového řízení na společnost PZL Hydral. |
| --- | --- |

(175)

Komise konstatuje, že jak soukromí, tak veřejní věřitelé došli k názoru, že hodnota PZL Hydral, a zejména její činnosti v oblasti letectví a obrany, jako fungujícího podniku zdaleka převyšuje hodnotu jejích aktiv, a to zejména z důvodu vlastněných vojenských osvědčení, povolení k obchodování se zbraněmi a lidského kapitálu, a že z těchto důvodů upustili od vyhlášení úpadkového řízení na společnost PZL Hydral.

| (176) | Komise zejména konstatuje, že hlavní soukromí věřitelé, tzn. banka [...] a banka [...], upustili od nuceného vymáhání svých pohledávek navzdory prvořadému zabezpečení (viz body 32 a 34), které bylo vymahatelné přímo na základě bankovních vykonatelných titulů a mohlo být provedeno poměrně snadno (viz bod 28). |
| --- | --- |

(176)

Komise zejména konstatuje, že hlavní soukromí věřitelé, tzn. banka [...] a banka [...], upustili od nuceného vymáhání svých pohledávek navzdory prvořadému zabezpečení (viz body 32 a 34), které bylo vymahatelné přímo na základě bankovních vykonatelných titulů a mohlo být provedeno poměrně snadno (viz bod 28).

| (177) | Na druhou stranu veřejní věřitelé podnikli kroky k vymáhání pomocí soudního exekutora a koncem roku 2007 získali úhradu ve výši 28,76 milionu PLN (viz bod 41). |
| --- | --- |

(177)

Na druhou stranu veřejní věřitelé podnikli kroky k vymáhání pomocí soudního exekutora a koncem roku 2007 získali úhradu ve výši 28,76 milionu PLN (viz bod 41).

| (178) | Komise tak dospívá k závěru, že mezi rokem 1998 a rokem 2007 byla společnost PZL Hydral schopna získat srovnatelné úlevy od dvou soukromých věřitelů, tzn. od banky [...] a banky [...], kteří nebyli pouze ve stejném ale ve skutečnosti lepším postavení vůči dotčené společnosti než veřejné orgány příslušné pro vybírání. |
| --- | --- |

(178)

Komise tak dospívá k závěru, že mezi rokem 1998 a rokem 2007 byla společnost PZL Hydral schopna získat srovnatelné úlevy od dvou soukromých věřitelů, tzn. od banky [...] a banky [...], kteří nebyli pouze ve stejném ale ve skutečnosti lepším postavení vůči dotčené společnosti než veřejné orgány příslušné pro vybírání.

| (179) | Komise také dospívá k závěru, že rozhodnutí jak soukromých, tak veřejných věřitelů ustoupit od zahájení úpadkového řízení vůči PZL Hydral bylo odůvodněno slušnými výhledy na obnovení životaschopnosti činností v oblasti leteckého a obranného průmyslu, jakmile budou vyrovnány nesplacené závazky, jak uvádí strategie vypracovaná v roce 1998 (viz bod 54). |
| --- | --- |

(179)

Komise také dospívá k závěru, že rozhodnutí jak soukromých, tak veřejných věřitelů ustoupit od zahájení úpadkového řízení vůči PZL Hydral bylo odůvodněno slušnými výhledy na obnovení životaschopnosti činností v oblasti leteckého a obranného průmyslu, jakmile budou vyrovnány nesplacené závazky, jak uvádí strategie vypracovaná v roce 1998 (viz bod 54).

| (180) | Skutečnost, že veřejné orgány příslušné pro vybírání nevymáhaly dlužné částky za období 1998–2007, tak neposkytla PZL Hydral výhodu, protože veřejné orgány jednaly stejně, jak by jednal soukromý věřitel, a jejich jednání tudíž nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(180)

Skutečnost, že veřejné orgány příslušné pro vybírání nevymáhaly dlužné částky za období 1998–2007, tak neposkytla PZL Hydral výhodu, protože veřejné orgány jednaly stejně, jak by jednal soukromý věřitel, a jejich jednání tudíž nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

VIII.3   Splacení veřejných závazků PZL Hydral (2007–2010)

| (181) | Po neúspěšném vyústění jednání o privatizaci s [...] přistoupili hlavní soukromí věřitelé PZL Hydral, tzn. banka [...] a banka [...], na vyrovnání svých pohledávek vůči PZL Hydral. |
| --- | --- |

(181)

Po neúspěšném vyústění jednání o privatizaci s [...] přistoupili hlavní soukromí věřitelé PZL Hydral, tzn. banka [...] a banka [...], na vyrovnání svých pohledávek vůči PZL Hydral.

| (182) | Pohledávky soukromých věřitelů byly vyrovnány v dubnu roku 2003 (banka [...]) a v listopadu roku 2006 (banka [...]). Přes dobrou kvalitu svých zabezpečení souhlasila banka [...] s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 51,6 milionu PLN zaplacením částky 4 milionů PLN a banka [...] souhlasila s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 86,4 milionu PLN zaplacením částky 11,5 milionu PLN (viz body 31 a 33). |
| --- | --- |

(182)

Pohledávky soukromých věřitelů byly vyrovnány v dubnu roku 2003 (banka [...]) a v listopadu roku 2006 (banka [...]). Přes dobrou kvalitu svých zabezpečení souhlasila banka [...] s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 51,6 milionu PLN zaplacením částky 4 milionů PLN a banka [...] souhlasila s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 86,4 milionu PLN zaplacením částky 11,5 milionu PLN (viz body 31 a 33).

| (183) | Veřejné orgány příslušné pro vybírání se v roce 2007 připojily k dohodě o vyrovnání závazků uzavřené mezi ARP a PZL Hydral, která byla začleněna do plánu restrukturalizace v listopadu roku 2007. Tato dohoda obsahovala čtyři zásadní ujednání:






  — | PZL Hydral bude platit všechny nové daně, poplatky a příspěvky včas; |
| --- | --- | --- |

(183)

Veřejné orgány příslušné pro vybírání se v roce 2007 připojily k dohodě o vyrovnání závazků uzavřené mezi ARP a PZL Hydral, která byla začleněna do plánu restrukturalizace v listopadu roku 2007. Tato dohoda obsahovala čtyři zásadní ujednání:

—

PZL Hydral bude platit všechny nové daně, poplatky a příspěvky včas;

| — | PZL uhradí část svých nezaplacených závazků ve splátkách, přičemž uhrazení zůstatku bude odloženo až do doby, kdy PZL Hydral prodá své dceřiné společnosti a aktiva; |
| --- | --- |

—

PZL uhradí část svých nezaplacených závazků ve splátkách, přičemž uhrazení zůstatku bude odloženo až do doby, kdy PZL Hydral prodá své dceřiné společnosti a aktiva;

| — | PZL Hydral prodá všechny své dceřiné společnosti a aktiva a použije tohoto výnosu k uhrazení svých nesplacených závazků; |
| --- | --- |

—

PZL Hydral prodá všechny své dceřiné společnosti a aktiva a použije tohoto výnosu k uhrazení svých nesplacených závazků;

| — | Podnikatelská činnost PZL Hydral v leteckém a obranném průmyslu bude soustředěna do dceřiné společnosti PZL Wrocław, která bude následně privatizována, a z výnosu budou uhrazeny pohledávky veřejných věřitelů. Tím se z PZL Hydral stane prázdná skořápka, která půjde do likvidace. |
| --- | --- |

—

Podnikatelská činnost PZL Hydral v leteckém a obranném průmyslu bude soustředěna do dceřiné společnosti PZL Wrocław, která bude následně privatizována, a z výnosu budou uhrazeny pohledávky veřejných věřitelů. Tím se z PZL Hydral stane prázdná skořápka, která půjde do likvidace.

| (184) | V souladu s odhadovaným výnosem z prodejů za období 2007–2010 počítal plán restrukturalizace s tím, že veřejným orgánům příslušným k vybírání bude uhrazeno 120,8 milionu PLN (viz bod 61). Ex post se ukázalo, že se jednalo o dobrý odhad, protože částka dosažená v roce 2010 se rovná 122,3 milionu PLN (viz bod 133). |
| --- | --- |

(184)

V souladu s odhadovaným výnosem z prodejů za období 2007–2010 počítal plán restrukturalizace s tím, že veřejným orgánům příslušným k vybírání bude uhrazeno 120,8 milionu PLN (viz bod 61). Ex post se ukázalo, že se jednalo o dobrý odhad, protože částka dosažená v roce 2010 se rovná 122,3 milionu PLN (viz bod 133).

| (185) | Komise konstatuje, že plán restrukturalizace také počítal se dvěma kapitálovými dotacemi pro PZL Hydral, které byly určeny k navýšení dostupných peněžních prostředků k vyrovnání minulých závazků. Zahrnutí těchto kapitálových dotací do plánu restrukturalizace ovšem mělo podléhat předchozímu souhlasu Komise. Při dosažení dohody ohledně plánu restrukturalizace tím bylo veřejným věřitelům jasné, že nemohou považovat zahrnutí těchto dodatečných částek do plánu restrukturalizace za získané a jisté. |
| --- | --- |

(185)

Komise konstatuje, že plán restrukturalizace také počítal se dvěma kapitálovými dotacemi pro PZL Hydral, které byly určeny k navýšení dostupných peněžních prostředků k vyrovnání minulých závazků. Zahrnutí těchto kapitálových dotací do plánu restrukturalizace ovšem mělo podléhat předchozímu souhlasu Komise. Při dosažení dohody ohledně plánu restrukturalizace tím bylo veřejným věřitelům jasné, že nemohou považovat zahrnutí těchto dodatečných částek do plánu restrukturalizace za získané a jisté.

| (186) | Komise také konstatuje, že plán restrukturalizace neobsahoval konečné rozhodnutí o tom, jak budou výnosy rozděleny mezi různé veřejné věřitele. Rozdělení mělo být provedeno až po uskutečnění prodeje dceřiných společností a aktiv na základě skutečného výnosu z prodeje při zohlednění zabezpečení těchto aktiv u jednotlivých veřejných věřitelů. |
| --- | --- |

(186)

Komise také konstatuje, že plán restrukturalizace neobsahoval konečné rozhodnutí o tom, jak budou výnosy rozděleny mezi různé veřejné věřitele. Rozdělení mělo být provedeno až po uskutečnění prodeje dceřiných společností a aktiv na základě skutečného výnosu z prodeje při zohlednění zabezpečení těchto aktiv u jednotlivých veřejných věřitelů.

| (187) | Pokud jde o posouzení jednání veřejných věřitelů od roku 2007 do roku 2010, Komise se domnívá, že je nutno posoudit jejich dvě rozdílná rozhodnutí: za prvé rozhodnutí z roku 2007 o souhlasu s plánem restrukturalizace a za druhé rozhodnutí z roku 2010 přijmout konečné vyrovnání v podobě, která je podrobně rozvedena v tabulce 26 tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(187)

Pokud jde o posouzení jednání veřejných věřitelů od roku 2007 do roku 2010, Komise se domnívá, že je nutno posoudit jejich dvě rozdílná rozhodnutí: za prvé rozhodnutí z roku 2007 o souhlasu s plánem restrukturalizace a za druhé rozhodnutí z roku 2010 přijmout konečné vyrovnání v podobě, která je podrobně rozvedena v tabulce 26 tohoto rozhodnutí.

| (188) | Podle judikatury Soudního dvora musí Komise v těchto situacích použít kritéria soukromého věřitele, tzn. že ke stanovení, zda snížení některých závazků dlužených podnikem v obtížích veřejným subjektům představuje státní podporu, musí porovnat tento subjekt se soukromým věřitelem, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích (40). |
| --- | --- |

(188)

Podle judikatury Soudního dvora musí Komise v těchto situacích použít kritéria soukromého věřitele, tzn. že ke stanovení, zda snížení některých závazků dlužených podnikem v obtížích veřejným subjektům představuje státní podporu, musí porovnat tento subjekt se soukromým věřitelem, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích (40).

| (189) | Podle judikatury ale v případě, kdy společnost čelící značnému zhoršení své finanční situace navrhne věřitelům dohodu nebo dohody týkající se restrukturalizace dluhu se záměrem nápravy takové situace nebo vyhnutí se úpadku, každý věřitel musí při rozhodování vzít v úvahu na jedné straně částku nabízenou v navrhované dohodě a na druhé straně částku, jakou očekává, že obdrží v případě likvidace firmy. Na jeho rozhodnutí má vliv mnoho činitelů včetně postavení věřitele jako držitele zaručených, preferenčních nebo běžných pohledávek, povahy a rozsahu zabezpečení, věřitelova hodnocení pravděpodobnosti, že se společnost stane opět ziskovou, a rizika, že jeho ztráta vzroste v případě, že se tomu tak nestane, a také částka, jakou by získal v případě její likvidace Jestliže se například ukáže, že v případě likvidace společnosti bude uskutečněná hodnota jejích aktiv stačit pouze na pokrytí hypotečních úvěrů a preferenčních nároků, potom normální nároky budou obvykle bezcenné. V takovém případě věřitel mající normální nároky nepřináší ve skutečnosti žádnou oběť, souhlasí-li s umořením větší části svých nároků (41). |
| --- | --- |

(189)

Podle judikatury ale v případě, kdy společnost čelící značnému zhoršení své finanční situace navrhne věřitelům dohodu nebo dohody týkající se restrukturalizace dluhu se záměrem nápravy takové situace nebo vyhnutí se úpadku, každý věřitel musí při rozhodování vzít v úvahu na jedné straně částku nabízenou v navrhované dohodě a na druhé straně částku, jakou očekává, že obdrží v případě likvidace firmy. Na jeho rozhodnutí má vliv mnoho činitelů včetně postavení věřitele jako držitele zaručených, preferenčních nebo běžných pohledávek, povahy a rozsahu zabezpečení, věřitelova hodnocení pravděpodobnosti, že se společnost stane opět ziskovou, a rizika, že jeho ztráta vzroste v případě, že se tomu tak nestane, a také částka, jakou by získal v případě její likvidace Jestliže se například ukáže, že v případě likvidace společnosti bude uskutečněná hodnota jejích aktiv stačit pouze na pokrytí hypotečních úvěrů a preferenčních nároků, potom normální nároky budou obvykle bezcenné. V takovém případě věřitel mající normální nároky nepřináší ve skutečnosti žádnou oběť, souhlasí-li s umořením větší části svých nároků (41).

| (190) | Komise konstatuje, že podmínky vyrovnání s veřejnými orgány příslušnými pro vybírání jsou jiné než podmínky vyrovnání se dvěma soukromými bankami. |
| --- | --- |

(190)

Komise konstatuje, že podmínky vyrovnání s veřejnými orgány příslušnými pro vybírání jsou jiné než podmínky vyrovnání se dvěma soukromými bankami.

| (191) | Zaprvé soukromé banky zvolily okamžité uhrazení, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání souhlasily počkat na výsledky prodeje aktiv a dceřiných společností PZL Hydral. |
| --- | --- |

(191)

Zaprvé soukromé banky zvolily okamžité uhrazení, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání souhlasily počkat na výsledky prodeje aktiv a dceřiných společností PZL Hydral.

| (192) | Zadruhé předpokládaná míra splacení u veřejných orgánů příslušných pro vybírání zdaleka převyšuje míru splacení u privátních bank: Banka [...] pokryla své pohledávky ze 7 % a banka [...] z 13 %, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání mohou na základě výnosu z prodeje ve výši 122,3 milionu PLN očekávat splacení v míře 38,5 %. |
| --- | --- |

(192)

Zadruhé předpokládaná míra splacení u veřejných orgánů příslušných pro vybírání zdaleka převyšuje míru splacení u privátních bank: Banka [...] pokryla své pohledávky ze 7 % a banka [...] z 13 %, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání mohou na základě výnosu z prodeje ve výši 122,3 milionu PLN očekávat splacení v míře 38,5 %.

| (193) | Komise musí při uplatnění zásad uvedených výše v bodech 188 a 189 posoudit, zda by rozhodnutí veřejných věřitelů z roku 2007 souhlasit s plánem restrukturalizace, který se svou podstatou liší od vyrovnání získaného soukromými věřiteli, přijal na jejich místě soukromý věřitel. |
| --- | --- |

(193)

Komise musí při uplatnění zásad uvedených výše v bodech 188 a 189 posoudit, zda by rozhodnutí veřejných věřitelů z roku 2007 souhlasit s plánem restrukturalizace, který se svou podstatou liší od vyrovnání získaného soukromými věřiteli, přijal na jejich místě soukromý věřitel.

| (194) | Zaprvé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé měli pouze omezená zabezpečení a že jejich zabezpečení byla nižší kvality než zabezpečení soukromých bank (viz výše uvedené tabulky 16 až 20). Veřejní věřitelé se tak nacházeli ve slabším vyjednávacím postavení. Zároveň ale po vyrovnání se soukromými věřiteli kvalita jejich zabezpečení výrazně vzrostla, čímž získali dodatečné záruky, že v případě, kdyby plán restrukturalizace neuspěl podle očekávání, obdrží stále přijatelnou míru vyrovnání pohledávek z aktiv. |
| --- | --- |

(194)

Zaprvé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé měli pouze omezená zabezpečení a že jejich zabezpečení byla nižší kvality než zabezpečení soukromých bank (viz výše uvedené tabulky 16 až 20). Veřejní věřitelé se tak nacházeli ve slabším vyjednávacím postavení. Zároveň ale po vyrovnání se soukromými věřiteli kvalita jejich zabezpečení výrazně vzrostla, čímž získali dodatečné záruky, že v případě, kdyby plán restrukturalizace neuspěl podle očekávání, obdrží stále přijatelnou míru vyrovnání pohledávek z aktiv.

| (195) | Zadruhé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé mohli na základě předpokladů, ze kterých vycházel plán restrukturalizace, očekávat značně vyšší míru vyrovnání pohledávek než soukromí věřitelé, kteří zvolili rychlé vyrovnání. |
| --- | --- |

(195)

Zadruhé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé mohli na základě předpokladů, ze kterých vycházel plán restrukturalizace, očekávat značně vyšší míru vyrovnání pohledávek než soukromí věřitelé, kteří zvolili rychlé vyrovnání.

| (196) | Zatřetí Komise konstatuje, že soukromí věřitelé získali od PZL Hydral a PZL Wrocław ujištění, že všechny nové závazky budou splaceny včas. |
| --- | --- |

(196)

Zatřetí Komise konstatuje, že soukromí věřitelé získali od PZL Hydral a PZL Wrocław ujištění, že všechny nové závazky budou splaceny včas.

| (197) | Začtvrté Komise konstatuje, že u nedoplatků PZL Hydral souhlasila s platebním rozvrhem, který počítal se splacením části dluhu ve splátkách a se splacením zůstatku, jakmile bude znám výnos z prodeje aktiv a dceřiných společností. Tyto platby představovaly významné zlepšení oproti splácení v období před přijetím plánu restrukturalizace: v roce 2008, tzn. v prvním roce provádění plánu restrukturalizace, splatila PZL Hydral částku 54,6 milionu PLN oproti pouze 9,5 milionu PLN v roce 2007 (viz tabulka 21). |
| --- | --- |

(197)

Začtvrté Komise konstatuje, že u nedoplatků PZL Hydral souhlasila s platebním rozvrhem, který počítal se splacením části dluhu ve splátkách a se splacením zůstatku, jakmile bude znám výnos z prodeje aktiv a dceřiných společností. Tyto platby představovaly významné zlepšení oproti splácení v období před přijetím plánu restrukturalizace: v roce 2008, tzn. v prvním roce provádění plánu restrukturalizace, splatila PZL Hydral částku 54,6 milionu PLN oproti pouze 9,5 milionu PLN v roce 2007 (viz tabulka 21).

| (198) | Na základě těchto záruk a jištění obdržených od PZL Hydral dochází Komise k závěru, že veřejní věřitelé jednali, jak by jednal soukromý věřitel postavený do srovnatelné situace. |
| --- | --- |

(198)

Na základě těchto záruk a jištění obdržených od PZL Hydral dochází Komise k závěru, že veřejní věřitelé jednali, jak by jednal soukromý věřitel postavený do srovnatelné situace.

| (199) | Komise také konstatuje, že kvůli nezdaru jednání s [...] a [...] (viz bod 94) trvá skutečné provádění plánu restrukturalizace déle, než se původně předpokládalo. Komise se domnívá, že to bylo nedílným rizikem souhlasu veřejných orgánů příslušných pro vybírání s plánem restrukturalizace. |
| --- | --- |

(199)

Komise také konstatuje, že kvůli nezdaru jednání s [...] a [...] (viz bod 94) trvá skutečné provádění plánu restrukturalizace déle, než se původně předpokládalo. Komise se domnívá, že to bylo nedílným rizikem souhlasu veřejných orgánů příslušných pro vybírání s plánem restrukturalizace.

| (200) | Konečné vyrovnání mezi PZL Hydral a jeho veřejnými věřiteli je popsáno v tabulce 26. Jakmile byla následkem nabídky předložené [...] stanovena prodejní cena PZL Wrocław, veřejní věřitelé souhlasili s vyrovnáním z prodeje aktiv PZL Hydral, bez jakékoli kapitálové dotace, v souladu s kritériem soukromého věřitele a při zohlednění hodnoty svých pohledávek a kvality svých zabezpečení (viz bod 96). |
| --- | --- |

(200)

Konečné vyrovnání mezi PZL Hydral a jeho veřejnými věřiteli je popsáno v tabulce 26. Jakmile byla následkem nabídky předložené [...] stanovena prodejní cena PZL Wrocław, veřejní věřitelé souhlasili s vyrovnáním z prodeje aktiv PZL Hydral, bez jakékoli kapitálové dotace, v souladu s kritériem soukromého věřitele a při zohlednění hodnoty svých pohledávek a kvality svých zabezpečení (viz bod 96).

| (201) | Komise proto musí zjistit, zda v případě prodeje bez kapitálových dotací se každý veřejný věřitel ocitne v lepší situaci než v případě úpadku a zda prodej [...] je scénářem, od kterého by veřejní věřitelé mohli očekávat nejvíce. |
| --- | --- |

(201)

Komise proto musí zjistit, zda v případě prodeje bez kapitálových dotací se každý veřejný věřitel ocitne v lepší situaci než v případě úpadku a zda prodej [...] je scénářem, od kterého by veřejní věřitelé mohli očekávat nejvíce.

| (202) | Všichni veřejní věřitelé dostanou splaceno více než soukromí věřitelé (viz bod 134) s výjimkou ministerstva financí, které ovšem nemá žádné zabezpečení, a proto nemůže být srovnáváno se soukromými věřiteli, kteří vlastní prvořadé zabezpečení (viz body 32 a 34). |
| --- | --- |

(202)

Všichni veřejní věřitelé dostanou splaceno více než soukromí věřitelé (viz bod 134) s výjimkou ministerstva financí, které ovšem nemá žádné zabezpečení, a proto nemůže být srovnáváno se soukromými věřiteli, kteří vlastní prvořadé zabezpečení (viz body 32 a 34).

| (203) | Mělo by se také vzít v úvahu, že studie Ernst&Young objednaná ARP porovnala částky, které může každý veřejný věřitel očekávat v případě úpadku a v případě prodeje (ke kterému došlo v roce 2010) (viz bod 137). Studie uzavírá, že každý veřejný věřitel na tom bude lépe v případě prodeje. |
| --- | --- |

(203)

Mělo by se také vzít v úvahu, že studie Ernst&Young objednaná ARP porovnala částky, které může každý veřejný věřitel očekávat v případě úpadku a v případě prodeje (ke kterému došlo v roce 2010) (viz bod 137). Studie uzavírá, že každý veřejný věřitel na tom bude lépe v případě prodeje.

| (204) | Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se každý veřejný věřitel choval jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou výše v bodech 188 a 189. |
| --- | --- |

(204)

Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se každý veřejný věřitel choval jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou výše v bodech 188 a 189.

| (205) | Zaprvé Komise konstatuje, že studie Ernst&Young používá jako metodiku příslušnou judikaturu Evropského soudního dvora pro posouzení kritéria soukromého věřitele a zohledňuje postavení každého veřejného věřitele, jeho zabezpečení, pořadí a částku, kterou by mohl získat zpět v případě likvidace. |
| --- | --- |

(205)

Zaprvé Komise konstatuje, že studie Ernst&Young používá jako metodiku příslušnou judikaturu Evropského soudního dvora pro posouzení kritéria soukromého věřitele a zohledňuje postavení každého veřejného věřitele, jeho zabezpečení, pořadí a částku, kterou by mohl získat zpět v případě likvidace.

| (206) | Tabulka 26 tohoto rozhodnutí ukazuje, že na základě tohoto posouzení je každý veřejný věřitel (Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství, Finanční úřad Vratislav – Psie Pole, Městský úřad Vratislav, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) v lepší situaci v případě prodeje všech aktiv PZL Hydral, tzn. že každý získá nazpět větší část svých neuhrazených pohledávek, než v případě scénáře úpadku, a to při zohlednění pořadí a příslušných zabezpečení veřejných věřitelů (viz bod 134). |
| --- | --- |

(206)

Tabulka 26 tohoto rozhodnutí ukazuje, že na základě tohoto posouzení je každý veřejný věřitel (Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství, Finanční úřad Vratislav – Psie Pole, Městský úřad Vratislav, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) v lepší situaci v případě prodeje všech aktiv PZL Hydral, tzn. že každý získá nazpět větší část svých neuhrazených pohledávek, než v případě scénáře úpadku, a to při zohlednění pořadí a příslušných zabezpečení veřejných věřitelů (viz bod 134).

| (207) | Komise poté ověřila hodnověrnost scénáře úpadku použitého ve studii Ernst&Young. Výchozím bodem posouzení je, že hodnota společnosti PZL Hydral je nulová, protože její závazky zdaleka převyšují hodnotu jejích aktiv a dceřiných společností. Ve scénáři úpadku by proto každý věřitel mohl získat zpět pouze část svých neuhrazených pohledávek jištěných zabezpečením, pokud jeho pořadí umožňuje, aby měl nárok na podíl z likvidační hodnoty jištěných aktiv. |
| --- | --- |

(207)

Komise poté ověřila hodnověrnost scénáře úpadku použitého ve studii Ernst&Young. Výchozím bodem posouzení je, že hodnota společnosti PZL Hydral je nulová, protože její závazky zdaleka převyšují hodnotu jejích aktiv a dceřiných společností. Ve scénáři úpadku by proto každý věřitel mohl získat zpět pouze část svých neuhrazených pohledávek jištěných zabezpečením, pokud jeho pořadí umožňuje, aby měl nárok na podíl z likvidační hodnoty jištěných aktiv.

| (208) | Tabulky 16 až 20 uvádí zabezpečení každého veřejného věřitele. Míra, do jaké musí být uspokojen každý veřejný věřitel na základě svého zabezpečení a při zohlednění jeho pořadí v případě vyhlášení PZL Hydral v úpadku, je uvedena v bodě 131. Pro odhadnutí hodnoty nemovitého majetku při nuceném prodeji vycházela studie Ernst&Young z běžné spravedlivé hodnoty aktiv, která jsou součástí společnosti, v souladu s bodem 30 a mezinárodními účetními standardy (IAS) 16 – Dlouhodobá hmotná aktiva (42). Komise konstatuje, že použití IAS je v EU povinné, a že je proto odpovídajícím východiskem pro posouzení likvidační hodnoty. Komise považuje za odůvodněné, že úpadková hodnota těchto aktiv je v případě nuceného prodeje snížena o 50 % vzhledem ke skutečnosti, že tato aktiva budou prodána odděleně, že nebude možné uplatnit kritérium „fungujícího podniku“ kvůli snížené poptávce po průmyslových aktivech během hospodářské krize a že tato hodnota je nad průměrným výnosem z prodeje aktiv v úpadku v Polsku, který je 26,86 % ve srovnání s jejich spravedlivou hodnotou. |
| --- | --- |

(208)

Tabulky 16 až 20 uvádí zabezpečení každého veřejného věřitele. Míra, do jaké musí být uspokojen každý veřejný věřitel na základě svého zabezpečení a při zohlednění jeho pořadí v případě vyhlášení PZL Hydral v úpadku, je uvedena v bodě 131. Pro odhadnutí hodnoty nemovitého majetku při nuceném prodeji vycházela studie Ernst&Young z běžné spravedlivé hodnoty aktiv, která jsou součástí společnosti, v souladu s bodem 30 a mezinárodními účetními standardy (IAS) 16 – Dlouhodobá hmotná aktiva (42). Komise konstatuje, že použití IAS je v EU povinné, a že je proto odpovídajícím východiskem pro posouzení likvidační hodnoty. Komise považuje za odůvodněné, že úpadková hodnota těchto aktiv je v případě nuceného prodeje snížena o 50 % vzhledem ke skutečnosti, že tato aktiva budou prodána odděleně, že nebude možné uplatnit kritérium „fungujícího podniku“ kvůli snížené poptávce po průmyslových aktivech během hospodářské krize a že tato hodnota je nad průměrným výnosem z prodeje aktiv v úpadku v Polsku, který je 26,86 % ve srovnání s jejich spravedlivou hodnotou.

| (209) | Komise dochází k závěru, že pro každého veřejného věřitele je scénář prodeje za částku [...] výhodnější než scénář úpadku. |
| --- | --- |

(209)

Komise dochází k závěru, že pro každého veřejného věřitele je scénář prodeje za částku [...] výhodnější než scénář úpadku.

| (210) | Zbývá určit, zda nabídka [...] je tou nejlepší nabídkou, kterou mohli veřejní věřitelé očekávat. Komise konstatuje, že když bylo v první polovině roku 2009 jasné, že podmínky nabídky společnosti [...] nebyly splněny, byla společnost [...] jediným kupcem, který měl zájem o získání akcií PZL Wrocław. Přes zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu a aktivní hledání možných investorů, jako v květnu roku 2008 (viz bod 90 a následující), se žádný nový investor neobjevil. Veřejní věřitelé proto neměli žádný opodstatněný důvod věřit, že by jiný investor nabídl v budoucnu lepší cenu. |
| --- | --- |

(210)

Zbývá určit, zda nabídka [...] je tou nejlepší nabídkou, kterou mohli veřejní věřitelé očekávat. Komise konstatuje, že když bylo v první polovině roku 2009 jasné, že podmínky nabídky společnosti [...] nebyly splněny, byla společnost [...] jediným kupcem, který měl zájem o získání akcií PZL Wrocław. Přes zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu a aktivní hledání možných investorů, jako v květnu roku 2008 (viz bod 90 a následující), se žádný nový investor neobjevil. Veřejní věřitelé proto neměli žádný opodstatněný důvod věřit, že by jiný investor nabídl v budoucnu lepší cenu.

| (211) | Na tomto základě se Komise domnívá, že svým souhlasem v roce 2010 s formou vyrovnání uvedenou v tabulce 26 se veřejní věřitelé zachovali jako soukromý věřitel, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Veřejní věřitelé tak neposkytli PZL Hydral výhodu. Vyrovnání neuhrazených závazků částečným odpisem veřejných pohledávek proto ve shodě se studií Ernst&Young nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(211)

Na tomto základě se Komise domnívá, že svým souhlasem v roce 2010 s formou vyrovnání uvedenou v tabulce 26 se veřejní věřitelé zachovali jako soukromý věřitel, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Veřejní věřitelé tak neposkytli PZL Hydral výhodu. Vyrovnání neuhrazených závazků částečným odpisem veřejných pohledávek proto ve shodě se studií Ernst&Young nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

VIII. 4   Opatření týkající se PZL Wrocław

| (212) | Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2007 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem musí Komise zjistit, zda by soukromý investor („zásada investora v tržním hospodářství“) uzavřel dotčenou transakci za stejných podmínek, a pokud ne, za jakých podmínek by tak učinil (43). |
| --- | --- |

(212)

Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2007 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem musí Komise zjistit, zda by soukromý investor („zásada investora v tržním hospodářství“) uzavřel dotčenou transakci za stejných podmínek, a pokud ne, za jakých podmínek by tak učinil (43).

| (213) | Komise poznamenává, že ke zjištění, zda je úvěr poskytnutý státním orgánem, který je zároveň akcionářem společnosti, v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, musí být jeho investice porovnána s investicí soukromé holdingové společnosti, která uskutečňuje strukturální politiku a řídí se perspektivami dlouhodobé životaschopnosti (44). |
| --- | --- |

(213)

Komise poznamenává, že ke zjištění, zda je úvěr poskytnutý státním orgánem, který je zároveň akcionářem společnosti, v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, musí být jeho investice porovnána s investicí soukromé holdingové společnosti, která uskutečňuje strukturální politiku a řídí se perspektivami dlouhodobé životaschopnosti (44).

| (214) | Komise je toho názoru, že v případě ARP se nejedná o vnějšího věřitele, který investuje za účelem dosažení zisku na základě návratnosti své investice v podobě úrokové sazby, ale že se jedná o akcionáře s více jak 90 % podílů společnosti PZL Hydral, která zase vlastní 100 % podílů PZL Wrocław. Je tedy nutno zjistit, zda by soukromý investor za stejných okolností úvěr z roku 2007 poskytl. |
| --- | --- |

(214)

Komise je toho názoru, že v případě ARP se nejedná o vnějšího věřitele, který investuje za účelem dosažení zisku na základě návratnosti své investice v podobě úrokové sazby, ale že se jedná o akcionáře s více jak 90 % podílů společnosti PZL Hydral, která zase vlastní 100 % podílů PZL Wrocław. Je tedy nutno zjistit, zda by soukromý investor za stejných okolností úvěr z roku 2007 poskytl.

| (215) | Pokud jde o úvěr z roku 2007 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci (viz body 47 a 48). Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s polským ministerstvem národní obrany, s nímž byla v dlouhodobých obchodních vztazích. |
| --- | --- |

(215)

Pokud jde o úvěr z roku 2007 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci (viz body 47 a 48). Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s polským ministerstvem národní obrany, s nímž byla v dlouhodobých obchodních vztazích.

| (216) | Komise poznamenává, že ARP počítala se zabezpečením návratnosti své investice kapitalizací dluhu ve výši [...] % a následným prodejem těchto podílů v PZL Wrocław soukromému investorovi (za odhadovanou částku [...]), jak je uvedeno v plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(216)

Komise poznamenává, že ARP počítala se zabezpečením návratnosti své investice kapitalizací dluhu ve výši [...] % a následným prodejem těchto podílů v PZL Wrocław soukromému investorovi (za odhadovanou částku [...]), jak je uvedeno v plánu restrukturalizace.

| (217) | ARP zohlednila probíhající jednání s [...] (viz bod 74). |
| --- | --- |

(217)

ARP zohlednila probíhající jednání s [...] (viz bod 74).

| (218) | Pro stanovení, zda ARP jednala v souladu se zásadou soukromého investora, je tedy nutno zjistit, s jakou prodejní cenou mohla ARP počítat, jaké bylo riziko a zda návratnost investice vyplývající z prodeje byla přiměřená ve spojení s rizikem, které ARP podstoupila. |
| --- | --- |

(218)

Pro stanovení, zda ARP jednala v souladu se zásadou soukromého investora, je tedy nutno zjistit, s jakou prodejní cenou mohla ARP počítat, jaké bylo riziko a zda návratnost investice vyplývající z prodeje byla přiměřená ve spojení s rizikem, které ARP podstoupila.

| (219) | Před poskytnutím úvěru si ARP objednala od nezávislého odborníka studii ke stanovení hodnoty PZL Wrocław poté, co bylo ukončeno vyjmutí z majetku PZL Hydral (viz bod 66). |
| --- | --- |

(219)

Před poskytnutím úvěru si ARP objednala od nezávislého odborníka studii ke stanovení hodnoty PZL Wrocław poté, co bylo ukončeno vyjmutí z majetku PZL Hydral (viz bod 66).

| (220) | Komise tuto studii kriticky posoudila a dospěla k závěru, že bylo důvodné počítat s prodejní cenou přinejmenším ve výši [...] (viz bod 71 a následující). Při prodeji přibližně [...] % podílů mohla tedy ARP v případě úspěšného prodeje počítat s výraznou návratností ve výši nejméně 48,5 milionu PLN. |
| --- | --- |

(220)

Komise tuto studii kriticky posoudila a dospěla k závěru, že bylo důvodné počítat s prodejní cenou přinejmenším ve výši [...] (viz bod 71 a následující). Při prodeji přibližně [...] % podílů mohla tedy ARP v případě úspěšného prodeje počítat s výraznou návratností ve výši nejméně 48,5 milionu PLN.

| (221) | Komise uznává, že s každou privatizací jsou vždy spojena značná rizika. V tomto konkrétním případě první pokus neuspěl. Komise zároveň konstatuje, že obecné výhledy pro polskou společnost působící v odvětví letectví a obrany byly poměrně stabilní vzhledem ke stávajícím závazkům polské armády v zahraničí a podílu, který připadá Polsku v NATO s ohledem na jeho obranný potenciál. Vzhledem k nutnosti vlastnit zvláštní povolení jsou navíc překážky při vstupu na příslušný segment trhu vysoké, což zase zvyšuje přitažlivost zavedených subjektů. |
| --- | --- |

(221)

Komise uznává, že s každou privatizací jsou vždy spojena značná rizika. V tomto konkrétním případě první pokus neuspěl. Komise zároveň konstatuje, že obecné výhledy pro polskou společnost působící v odvětví letectví a obrany byly poměrně stabilní vzhledem ke stávajícím závazkům polské armády v zahraničí a podílu, který připadá Polsku v NATO s ohledem na jeho obranný potenciál. Vzhledem k nutnosti vlastnit zvláštní povolení jsou navíc překážky při vstupu na příslušný segment trhu vysoké, což zase zvyšuje přitažlivost zavedených subjektů.

| (222) | Komise také konstatuje, že předpokládaná návratnost investice byla dostatečné významná, aby odůvodnila poměrně vysoké riziko, a že k tomu ARP získala zabezpečení v podobě evidované zástavy strojů ve výši 5,5 milionu PLN a obyčejné zástavy [...] % podílů (viz bod 65). |
| --- | --- |

(222)

Komise také konstatuje, že předpokládaná návratnost investice byla dostatečné významná, aby odůvodnila poměrně vysoké riziko, a že k tomu ARP získala zabezpečení v podobě evidované zástavy strojů ve výši 5,5 milionu PLN a obyčejné zástavy [...] % podílů (viz bod 65).

| (223) | Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut v souladu se zásadou soukromého investora, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(223)

Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut v souladu se zásadou soukromého investora, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (224) | Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2008 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem Komise uplatní zásadu soukromého investora, jak je rozvedeno v bodech 212 až 214 a z důvodů, které jsou tam vysvětleny. |
| --- | --- |

(224)

Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2008 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem Komise uplatní zásadu soukromého investora, jak je rozvedeno v bodech 212 až 214 a z důvodů, které jsou tam vysvětleny.

| (225) | Pokud jde o úvěr z roku 2008 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s ministerstvem národní obrany v celkové výši [...] (viz bod 48). Komise je toho názoru, že tento úvěr byl poskytnut především za účelem uspokojení stoupajícího počtu objednávek ministerstva národní obrany. V roce 2008 k tomu společnost získala soukromé financování v podobě operativního leasingu (viz bod 87). |
| --- | --- |

(225)

Pokud jde o úvěr z roku 2008 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s ministerstvem národní obrany v celkové výši [...] (viz bod 48). Komise je toho názoru, že tento úvěr byl poskytnut především za účelem uspokojení stoupajícího počtu objednávek ministerstva národní obrany. V roce 2008 k tomu společnost získala soukromé financování v podobě operativního leasingu (viz bod 87).

| (226) | Komise konstatuje, že ARP poskytla úvěr z roku 2008 krátce před předpokládaným koncem jednání s [...] ohledně prodeje PZL Wrocław (viz bod 74). Učinila tak, aby poskytla překlenovací úvěr na období před uzavřením tohoto obchodu, kdy PZL Wrocław musela rozšířit své výrobní kapacity, aby zvládla rostoucí počet objednávek od ministerstva národní obrany. Hlavním důvodem ARP pro poskytnutí úvěru tak bylo zajistit, aby společnost mohla využít obchodních příležitostí před uzavřením obchodních jednání s [...], a zajistit, že tato jednání budou rychle uzavřena. |
| --- | --- |

(226)

Komise konstatuje, že ARP poskytla úvěr z roku 2008 krátce před předpokládaným koncem jednání s [...] ohledně prodeje PZL Wrocław (viz bod 74). Učinila tak, aby poskytla překlenovací úvěr na období před uzavřením tohoto obchodu, kdy PZL Wrocław musela rozšířit své výrobní kapacity, aby zvládla rostoucí počet objednávek od ministerstva národní obrany. Hlavním důvodem ARP pro poskytnutí úvěru tak bylo zajistit, aby společnost mohla využít obchodních příležitostí před uzavřením obchodních jednání s [...], a zajistit, že tato jednání budou rychle uzavřena.

| (227) | Komise konstatuje, že úvěr je omezen na 4 miliony PLN, což je částka nutná pro nabytí aktiv nezbytných pro zvládnutí dodatečné poptávky ministerstva národní obrany. |
| --- | --- |

(227)

Komise konstatuje, že úvěr je omezen na 4 miliony PLN, což je částka nutná pro nabytí aktiv nezbytných pro zvládnutí dodatečné poptávky ministerstva národní obrany.

| (228) | Komise dále zjišťuje, že úvěr byl zabezpečen evidovanou zástavou strojů v hodnotě 2,8 milionu PLN a obyčejnou zástavou výnosů z obchodních smluv v celkové hodnotě 5,2 milionu PLN a že měl pohyblivou úrokovou sazbu, která byla shodná s platnou referenční sazbou vydanou Komisí (viz bod 83). Před poskytnutím úvěru z roku 2008 ARP přesto přezkoumala finanční situaci PZL Wrocław a shledala, že vytváří zisk. Na tomto základě mohla ARP očekávat, že PZL Wrocław vytvoří dostatečné peněžní kroky ke splacení úvěru a k tomu, že ARP se investice vrátí. |
| --- | --- |

(228)

Komise dále zjišťuje, že úvěr byl zabezpečen evidovanou zástavou strojů v hodnotě 2,8 milionu PLN a obyčejnou zástavou výnosů z obchodních smluv v celkové hodnotě 5,2 milionu PLN a že měl pohyblivou úrokovou sazbu, která byla shodná s platnou referenční sazbou vydanou Komisí (viz bod 83). Před poskytnutím úvěru z roku 2008 ARP přesto přezkoumala finanční situaci PZL Wrocław a shledala, že vytváří zisk. Na tomto základě mohla ARP očekávat, že PZL Wrocław vytvoří dostatečné peněžní kroky ke splacení úvěru a k tomu, že ARP se investice vrátí.

| (229) | Komise se domnívá, že patří k normálnímu obchodnímu jednání většinového akcionáře, který zrovna prodává společnosti, aby poskytl malý překlenovací úvěr, pokud je tento úvěr nutný k využití obchodních příležitostí a k urychlení prodeje. Komise je názoru, že úvěr z roku 2008, který byl navíc zabezpečen odpovídajícím způsobem a měl úrok ve výši referenční sazby, byl poskytnut ARP v souladu s touto logikou. |
| --- | --- |

(229)

Komise se domnívá, že patří k normálnímu obchodnímu jednání většinového akcionáře, který zrovna prodává společnosti, aby poskytl malý překlenovací úvěr, pokud je tento úvěr nutný k využití obchodních příležitostí a k urychlení prodeje. Komise je názoru, že úvěr z roku 2008, který byl navíc zabezpečen odpovídajícím způsobem a měl úrok ve výši referenční sazby, byl poskytnut ARP v souladu s touto logikou.

| (230) | Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2008 byl poskytnut v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(230)

Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2008 byl poskytnut v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (231) | Souhlasem s první kapitalizací dluhu a pozdějším přenecháním výnosu z prodeje podílů PZL Hydral, aby mohla vyrovnat neuhrazené pohledávky veřejných orgánů, jak stanovil plán restrukturalizace, ARP ve skutečnosti odepsala dluhy ve výši 17,2 milionu PLN a obdržela nazpět pouze [> 1 053 196,36 PLN]. |
| --- | --- |

(231)

Souhlasem s první kapitalizací dluhu a pozdějším přenecháním výnosu z prodeje podílů PZL Hydral, aby mohla vyrovnat neuhrazené pohledávky veřejných orgánů, jak stanovil plán restrukturalizace, ARP ve skutečnosti odepsala dluhy ve výši 17,2 milionu PLN a obdržela nazpět pouze [> 1 053 196,36 PLN].

| (232) | Je nutno zjistit, zda kapitalizace dluhu zahrnuje výhodu poskytnutou ARP společnosti PZL Wrocław. Za tím účelem musí Komise posoudit, zda provedením této transakce ARP postupovala v souladu se zásadou veřejného věřitele definovanou v bodech 188 a 189. |
| --- | --- |

(232)

Je nutno zjistit, zda kapitalizace dluhu zahrnuje výhodu poskytnutou ARP společnosti PZL Wrocław. Za tím účelem musí Komise posoudit, zda provedením této transakce ARP postupovala v souladu se zásadou veřejného věřitele definovanou v bodech 188 a 189.

| (233) | Komise především konstatuje, že nabídka [...] z roku 2009 [...] byla o [...] nižší než nabídka [...] z roku 2008. Komise je názoru, že tento rozdíl obráží zhoršení situace PZL Wrocław, která byla v roce 2008 zisková a s dobrými výhledy, zatímco v roce 2009 vykazovala příznaky obtíží v důsledku výrazného poklesu objednávek ministerstva národní obrany. |
| --- | --- |

(233)

Komise především konstatuje, že nabídka [...] z roku 2009 [...] byla o [...] nižší než nabídka [...] z roku 2008. Komise je názoru, že tento rozdíl obráží zhoršení situace PZL Wrocław, která byla v roce 2008 zisková a s dobrými výhledy, zatímco v roce 2009 vykazovala příznaky obtíží v důsledku výrazného poklesu objednávek ministerstva národní obrany.

| (234) | Komise také konstatuje, že ARP neměla důvody očekávat, že najde jiného kupce než [...] pro podíly, které získala v PZL Wrocław v důsledku kapitalizace dluhu (viz bod 210). Aby zajistila úspěšné provedení transakce, ARP musela zajistit vyrovnání pohledávek veřejných věřitelů v míře, v jaké vlastnili zabezpečení v podobě hypoték na aktiva PZL Wrocław, protože by jinak nebyla ve stavu splnit závazek převést všechna aktiva nezatížena břemeny. |
| --- | --- |

(234)

Komise také konstatuje, že ARP neměla důvody očekávat, že najde jiného kupce než [...] pro podíly, které získala v PZL Wrocław v důsledku kapitalizace dluhu (viz bod 210). Aby zajistila úspěšné provedení transakce, ARP musela zajistit vyrovnání pohledávek veřejných věřitelů v míře, v jaké vlastnili zabezpečení v podobě hypoték na aktiva PZL Wrocław, protože by jinak nebyla ve stavu splnit závazek převést všechna aktiva nezatížena břemeny.

| (235) | Kdyby navíc k prodeji PZL Wrocław, na kterém byla založena restrukturalizace veřejných závazků částečným splacením, nedošlo, daňové orgány by vymáhaly své pohledávky podle daňového zákoníku (viz bod 144). Vzhledem k finanční situaci PZL Wrocław by k tomu neuzavření prodejní dohody vedlo k úpadku společnosti PZL Wrocław (viz bod 52). |
| --- | --- |

(235)

Kdyby navíc k prodeji PZL Wrocław, na kterém byla založena restrukturalizace veřejných závazků částečným splacením, nedošlo, daňové orgány by vymáhaly své pohledávky podle daňového zákoníku (viz bod 144). Vzhledem k finanční situaci PZL Wrocław by k tomu neuzavření prodejní dohody vedlo k úpadku společnosti PZL Wrocław (viz bod 52).

| (236) | Komise proto dochází k závěru, že jedinou alternativou k souhlasu s odpisem de facto částky 17,2 milionu PLN bylo dát PZL Wrocław a PZL Hydral do likvidačního řízení. |
| --- | --- |

(236)

Komise proto dochází k závěru, že jedinou alternativou k souhlasu s odpisem de facto částky 17,2 milionu PLN bylo dát PZL Wrocław a PZL Hydral do likvidačního řízení.

| (237) | Dodatek ke studii Ernst&Young posoudil oba tyto scénáře. Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se ARP chovala jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou v bodech 188 a 189. |
| --- | --- |

(237)

Dodatek ke studii Ernst&Young posoudil oba tyto scénáře. Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se ARP chovala jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou v bodech 188 a 189.

| (238) | Studie došla k závěru, že v případě úpadku by obyčejní věřitelé neobdrželi nic, protože řada aktiv je zatížena zástavami a hypotékami a daňové orgány navíc budou schopny vymoci své pohledávky vůči PZL Wrocław (viz bod 143 a následující). Přezkumem finančních zpráv PZL Wrocław a analýzou provádění polských právních předpisů Komise tuto informaci potvrdila a dospěla k závěru, že posouzení studie Ernst&Young je odůvodněné. |
| --- | --- |

(238)

Studie došla k závěru, že v případě úpadku by obyčejní věřitelé neobdrželi nic, protože řada aktiv je zatížena zástavami a hypotékami a daňové orgány navíc budou schopny vymoci své pohledávky vůči PZL Wrocław (viz bod 143 a následující). Přezkumem finančních zpráv PZL Wrocław a analýzou provádění polských právních předpisů Komise tuto informaci potvrdila a dospěla k závěru, že posouzení studie Ernst&Young je odůvodněné.

| (239) | V důsledku toho se Komise domnívá, že hodnota obyčejné zástavy, která jistila úvěr z roku 2008, je při likvidačním scénáři nulová. Zástava [...] % podílů k tomu nemá při likvidačním scénáři také žádnou hodnotu, protože hodnota samotných akcií je nulová. |
| --- | --- |

(239)

V důsledku toho se Komise domnívá, že hodnota obyčejné zástavy, která jistila úvěr z roku 2008, je při likvidačním scénáři nulová. Zástava [...] % podílů k tomu nemá při likvidačním scénáři také žádnou hodnotu, protože hodnota samotných akcií je nulová.

| (240) | Ke zjištění, co by ARP obdržela při likvidačním scénáři, je tedy nutno odhadnout zisky, se kterými by mohla počítat při prodeji aktiv, na která vlastní evidované zástavy. |
| --- | --- |

(240)

Ke zjištění, co by ARP obdržela při likvidačním scénáři, je tedy nutno odhadnout zisky, se kterými by mohla počítat při prodeji aktiv, na která vlastní evidované zástavy.

| (241) | Dodatek ke studii Ernst&Young uvádí, že stroje, na které ARP vlastnila zástavy v rámci úvěru z roku 2007, měly v roce 2007 účetní hodnotu ve výši 5,5 milionu PLN, zatímco stroje, na které měla zástavy v rámci úvěru z roku 2008, měly v roce 2008 účetní hodnotu ve výši 2,8 milionu PLN. |
| --- | --- |

(241)

Dodatek ke studii Ernst&Young uvádí, že stroje, na které ARP vlastnila zástavy v rámci úvěru z roku 2007, měly v roce 2007 účetní hodnotu ve výši 5,5 milionu PLN, zatímco stroje, na které měla zástavy v rámci úvěru z roku 2008, měly v roce 2008 účetní hodnotu ve výši 2,8 milionu PLN.

| (242) | V dodatku ke studii Ernst&Young vycházelo posouzení likvidační hodnoty zástav zaevidovaných ve prospěch ARP z účetní hodnoty aktiv uvedené v auditovaných finančních zprávách PZL Wrocław (viz body 151 a 152) ke dni 31. ledna 2010, tzn. 2,1 milionu PLN. |
| --- | --- |

(242)

V dodatku ke studii Ernst&Young vycházelo posouzení likvidační hodnoty zástav zaevidovaných ve prospěch ARP z účetní hodnoty aktiv uvedené v auditovaných finančních zprávách PZL Wrocław (viz body 151 a 152) ke dni 31. ledna 2010, tzn. 2,1 milionu PLN.

| (243) | Komise se domnívá, že účetní hodnota dlouhodobých hmotných aktiv (která sloužila jako zástava u úvěrů z roku 2007 a z roku 2008) uvedená v auditovaných finančních zprávách je vhodným výchozím bodem pro posouzení jejich likvidační hodnoty. Komise zaprvé konstatuje, že velký rozdíl mezi účetní a čistou hodnotou aktiv, který v roce 2008 zjistila studie oceňující PZL Wrocław, byl zapříčiněn výrazným vzrůstem hodnoty nemovitostí. U hodnoty strojů nedošlo k žádné úpravě. Zadruhé Komise konstatuje, že vzhledem ke krátkému časovému období mezi vytvořením zástavy a posouzením nic neprokazuje, že by účetní hodnota neobrážela konzervativně odhadnutou hodnotu strojů. |
| --- | --- |

(243)

Komise se domnívá, že účetní hodnota dlouhodobých hmotných aktiv (která sloužila jako zástava u úvěrů z roku 2007 a z roku 2008) uvedená v auditovaných finančních zprávách je vhodným výchozím bodem pro posouzení jejich likvidační hodnoty. Komise zaprvé konstatuje, že velký rozdíl mezi účetní a čistou hodnotou aktiv, který v roce 2008 zjistila studie oceňující PZL Wrocław, byl zapříčiněn výrazným vzrůstem hodnoty nemovitostí. U hodnoty strojů nedošlo k žádné úpravě. Zadruhé Komise konstatuje, že vzhledem ke krátkému časovému období mezi vytvořením zástavy a posouzením nic neprokazuje, že by účetní hodnota neobrážela konzervativně odhadnutou hodnotu strojů.

| (244) | Dodatek ke studii Ernst&Young tvrdí, že v případě likvidace by tato aktiva musela být prodána v nuceném prodeji s 50 % slevou a že tím jejich očekávaná hodnota dosahuje částky 1 053 196,36 PLN. Komise uznává, že aktiva jako stroje, která jsou nabízena k prodeji v souvislosti s likvidací, jsou obvykle prodána pod jejich účetní hodnotou. |
| --- | --- |

(244)

Dodatek ke studii Ernst&Young tvrdí, že v případě likvidace by tato aktiva musela být prodána v nuceném prodeji s 50 % slevou a že tím jejich očekávaná hodnota dosahuje částky 1 053 196,36 PLN. Komise uznává, že aktiva jako stroje, která jsou nabízena k prodeji v souvislosti s likvidací, jsou obvykle prodána pod jejich účetní hodnotou.

| (245) | Komise se domnívá, že 50 % sleva je oprávněná z důvodů uvedených ve studii Ernst&Young a popsaných výše v bodě 147. Zejména se domnívá, že určení jejich hypotetické hodnoty v případě úpadku bylo provedeno za použití metodiky, kterou lze považovat za vhodnou pro stanovení realizační hodnoty pohledávek vůči dlužníkům, jimž hrozí úpadek, vzhledem ke zvláštnímu druhu prodávaných strojů a závislosti obchodního obratu na zvláštním zákazníkovi (ministerstvu národní obrany), který snížil své výdaje kvůli nutnosti přizpůsobit se poklesu daňových příjmů zapříčiněnému krizí. |
| --- | --- |

(245)

Komise se domnívá, že 50 % sleva je oprávněná z důvodů uvedených ve studii Ernst&Young a popsaných výše v bodě 147. Zejména se domnívá, že určení jejich hypotetické hodnoty v případě úpadku bylo provedeno za použití metodiky, kterou lze považovat za vhodnou pro stanovení realizační hodnoty pohledávek vůči dlužníkům, jimž hrozí úpadek, vzhledem ke zvláštnímu druhu prodávaných strojů a závislosti obchodního obratu na zvláštním zákazníkovi (ministerstvu národní obrany), který snížil své výdaje kvůli nutnosti přizpůsobit se poklesu daňových příjmů zapříčiněnému krizí.

| (246) | Komise proto na základě informací, které jí byly dostupné v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí, dochází k závěru, že úpadková hodnota nesplacených úvěrů ARP byla 1 053 196,36 PLN. |
| --- | --- |

(246)

Komise proto na základě informací, které jí byly dostupné v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí, dochází k závěru, že úpadková hodnota nesplacených úvěrů ARP byla 1 053 196,36 PLN.

| (247) | V případě scénáře prodeje byla hodnota nesplacených úvěrů ARP vyšší, než [...] nabídl ARP zaplatit [> 1 053 196,36 PLN]. |
| --- | --- |

(247)

V případě scénáře prodeje byla hodnota nesplacených úvěrů ARP vyšší, než [...] nabídl ARP zaplatit [> 1 053 196,36 PLN].

| (248) | Komise dochází k závěru, že soukromý věřitel v situaci ARP by souhlasil s odpisem částky 17,2 milionu PLN, protože by nemohl rozumně očekávat, že v úpadkovém řízení získá vyšší vyrovnání svých pohledávek. Na tomto základě má proto Komise za prokázané, že jednání ARP v souvislosti s kapitalizací dluhu z roku 2010 je v souladu se zásadou soukromého investora a že kapitalizace dluhu neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(248)

Komise dochází k závěru, že soukromý věřitel v situaci ARP by souhlasil s odpisem částky 17,2 milionu PLN, protože by nemohl rozumně očekávat, že v úpadkovém řízení získá vyšší vyrovnání svých pohledávek. Na tomto základě má proto Komise za prokázané, že jednání ARP v souvislosti s kapitalizací dluhu z roku 2010 je v souladu se zásadou soukromého investora a že kapitalizace dluhu neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

IX.   ZÁVĚR

| (249) | Komise konstatuje, že podle článku 8 procesního nařízení se formální vyšetřování kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN oznámených a následně odvolaných polskými orgány stalo bezpředmětným. |
| --- | --- |

(249)

Komise konstatuje, že podle článku 8 procesního nařízení se formální vyšetřování kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN oznámených a následně odvolaných polskými orgány stalo bezpředmětným.

| (250) | Pokud jde o nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů a jejich případné vyrovnání, Komise se domnívá, že veřejní věřitelé jednali v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Chování veřejných věřitelů tak nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(250)

Pokud jde o nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů a jejich případné vyrovnání, Komise se domnívá, že veřejní věřitelé jednali v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Chování veřejných věřitelů tak nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (251) | Komise se domnívá, že kapitalizace dluhu plánovaná Agenturou pro průmyslový rozvoj v rámci plánu restrukturalizace v jeho pozměněném znění nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože je v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Komise se také domnívá, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 ve prospěch společnosti PZL Wrocław nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože jsou v souladu se zásadou soukromého investora, |
| --- | --- |

(251)

Komise se domnívá, že kapitalizace dluhu plánovaná Agenturou pro průmyslový rozvoj v rámci plánu restrukturalizace v jeho pozměněném znění nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože je v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Komise se také domnívá, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 ve prospěch společnosti PZL Wrocław nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože jsou v souladu se zásadou soukromého investora,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Komise se rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN vzhledem k tomu, že Polsko vzalo zpět své oznámení a nebude v tomto projektu podpory pokračovat.

Článek 2

1.   Částečné nevymáhání pohledávek v období 1998–2007, které měly polské veřejné orgány vůči společnosti PZL Hydral, a vyrovnání těchto dluhů v období od roku 2007 do roku 2010 nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

2.   Úvěry poskytnuté ARP společnosti PZL Wrocław v roce 2007 (12,5 milionu PLN) a v roce 2008 (4 miliony PLN) nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

3.   Následný částečný odpis těchto úvěrů týkající se částky 17,2 milionu a provedený formou kapitalizace dluhu nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.

V Bruselu dne 4. srpna 2010.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. C 324, 19.12.2008, s. 17.

1

(2)  Úř. C 158, 18.6.2010, s. 9.

2

(3)  Sbírka zákonů Polska (Dziennik ustaw) č. 145, položka 1625, ve znění pozdějších předpisů.

3

(4)  Sbírka zákonů Polska č. 122, položka 1320, ve znění pozdějších předpisů.

4

(5)  Sbírka zákonů Polska č. 116, položka 1090, ve znění pozdějších předpisů.

5

(6)  Sbírka zákonů Polskač. 192, položka 1965, ve znění pozdějších předpisů.

6

(7)  Sbírka zákonů Polskač. 214, položka 1571, ve znění pozdějších předpisů.

7

(8)  Důvěrná informace.

8

(9)  Sbírka zákonů Polska1997/140, položka 939, ve znění pozdějších předpisů.

9

(10)  1USD = 3,3 PLN ke dni 22. června 2010. Směnný kurs platný tento den byl použit v tomto rozhodnutí u všech částek převedených z USD na PLN. Tyto částky jsou uváděny jen pro informaci jako základ pro srovnání s PLN.

10

(11)  Skutečné částky závisejí na uskutečněných prodejích.

11

(12)  V souladu s polskými právními předpisy zásada automatické změny nižšího postavení v pořadí práv zapsaných do katastru nemovitostí na vyšší vyplývá z článku 12 zákona ze dne 6. července 1982 o katastru nemovitostí a hypotéce, Sbírka zákonů Polska č. 19, položka 147.

12

(13)  Tato částka představuje náklady spojené s vymáháním vypočítané Finančním úřadem Vratislav – Psie Pole.

13

(14)  Úroky u daňových nedoplatků se uplatňují na všechny veřejnoprávní pohledávky připadající daňovým úřadům a veřejným subjektům. Zatímco orgány jako Úřad sociálního zabezpečení mají vlastní právní předpisy vyžadující zaplacení příspěvků neuhrazených ve stanovené lhůtě, pokud jde o pravidla upravující výpočet úroků z těchto částek, odkazují právní předpisy na daňový řád ze dne 29. srpna 1997 (Ordynacja podatkowa). Tabulka uvádí roční úrokové sazby, protože se často mění. Vyplývá to z článku 56 daňového řádu, podle něhož ministr financí stanovuje a zvěřejňuje aktuální úrokové sazby u daňových nedoplatků v souladu s vývojem trhu a sazbami uplatňovanými Polskou národní bankou. Podrobná pravidla pro výpočet úroků uplatňovaných na daňové nedoplatky stanoví nařízení ministra financí ze dne 22. srpna 2005 (Sbírka zákonů Polska č. 165, položka 1373) a předtím nařízení ministra financí z roku 1997, 2001 a 2002. Změny v závazcích vůči veřejnoprávním věřitelům zohledňují částečná splacení dlužných částek.

14

(15)  Čistý zisk je zde a pro zbylou část tohoto rozhodnutí stanoven jako zisk před zdaněním.

15

(16)  Zákon ze dne 28. února 2003 o úpadku a vyrovnání, Sbírka zákonů Polska č. 60, položka 535, ve znění pozdějších předpisů.

16

(17)  Evidované zástavy se řídí zákonem o evidovaných zástavách a rejstříku zástav (Sbírka zákpnů Polska ze dne 6. prosince 1996, č. 149, položka 703, ve znění pozdějších předpisů). U evidované zástavy se vyžaduje písemná smlouva mezi věřitelem a osobou oprávněnou disponovat předmětem zástavy (zastavující) a její zaevidování v rejstříku zástav vedeném při okresním soudu (určení zástavy). Předměty zatížené evidovanou zástavou mohou zůstat ve vlastnictví zastavujícího, který má nadále právo jimi disponovat, nebo mohou být předány do držení třetí straně, pokud s tím ona souhlasí.

17

(18)  Obvyklé zástavy se řídí ustanoveními občanského zákoníku. Zástava vzniká na základě smlouvy mezi vlastníkem a věřitelem a kromě případů, kdy právní předpisy stanoví jinak, předmět zástavy musí být předán věřiteli nebo třetí straně.

18

(19)  U všech tří metod se jedná o výnosové metody používající pro určení budoucích výnosů buď odhadovaný čistý zisk nebo odhadované peněžní toky či odhadovaný čistý zisk a odpisy. Čistý zisk a odpisy jsou prvním krokem při provádění analýzy peněžních toků ve finančním účetnictví.

19

(20)  WACC je v ekonomické literatuře definován jako výpočet celkových kapitálových nákladů společnosti, v nichž je každá kategorie kapitálu (ať se jedná o vlastní kapitál nebo o závazky) úměrně vážena. Všechny kapitálové zdroje – kmenové akcie, prioritní akcie, obligace a dlouhodobé závazky – jsou zahrnuty do výpočtu WACC. WACC předstvuje vážené průměrné náklady jednotlivých součástí kapitálu. Výpočet WACC tak nemůže být zpochybněn, protože je výsledkem uplatnění matematického vzorce.

20

(21)  Polské orgány považovaly za přiměřený předpoklad, že hodnota PZL Wrocław je přinejmenším [...]. Na tomto základě [...] % akcií v PZL Wrocław představovalo hodnotu 20,3 milionu PLN.

21

(22)  Spravedlivá tržní hodnota je v ekonomické literatuře definována jako cena, za kterou by došlo ke směně podniku nebo aktiva mezi svolným kupcem a svolným prodejcem, z nichž ani jeden není nucen prodat nebo koupit, a oba mají v té době přiměřené informace o všech důležitých skutečnostech.

22

(23)  Metoda upravené čisté hodnoty aktiv je způsob ocenění „kontinuity činnosti“ upravením hodnoty všech aktiv a závazků na jejich spravedlivou tržní hodnotu. Spravedlivá tržní hodnota je v ekonomické literatuře definována jako cena, za kterou by došlo ke směně podniku nebo aktiva mezi svolným kupcem a svolným prodejcem, z nichž ani jeden není nucen prodat nebo koupit, a oba mají v té době přiměřené informace o všech důležitých skutečnostech.

23

(24)  Nominální měnou těchto dohod bylo euro.

24

(25)  Zejména na přehlídce ILA v Berlíně, mezinárodní letecké výstavě v Paříži, letecké výstavě ve Farnborough ve Spojeném království a mezinárodního veletrhu obranného průmyslu (MSPO) v Polsku.

25

(26)  [...] je jednou z největších outsourcingových společností v Evropě, která zaměstnává téměř [...] pracovníků a jejíž hodnota je odhadována na přibližně [...] (podle textu návrhu ze dne 30. září 2008).

26

(27)  Úř. C 244, 1.10.2004, s. 2.

27

(28)  Rozhodnutí ve věci DMT, C-256/97, Sb. rozh. 1999, s. I-3919, bod 21.

28

DMT

(29)  Náklady, které vzniknou, pokud převládnou alternativní podmínky či předpoklady (ve srovnání s náklady vzniklými nebo vyvolanými za běžných okolností).

29

(30)  Rozhodnutí ve věci Španělsko v Komise, C-342/96, Sb. rozh. 1999, s. I-2459.

30

Španělsko

Komise

(31)  Rozhodnutí ve věci HAMSA v Komise, T-152/99, Sb. rozh. 2002, s. II-3049, bod 170.

31

HAMSA

Komise

(32)  Tato částka je použita k uhrazení pohledávek Úřadu sociálního zabezpečení.

32

(33)  Polské orgány také upřesnily, že celková výše závazků společnosti vůči Městskému úřadu Vratislav dosahovala částky 32 094 812,25 PLN a vůči Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob částky 14 578 542,46 PLN. U těchto dvou věřitelů studie nezohlednila úroky se zpětnou platností, jak uvádí bod 135.

33

(34)  Bude připočítán poplatek za rozšíření.

34

(35)  Daňový zákoník ze dne 29. srpna 1997 (Sbírka zákonů Polska 2005/8, položka 60, ve znění pozdějších předpisů). Článek 112 stanoví, že nabyvatel společnosti nebo její samostatné organizační části ručí celým svým majetkem solidárně s plátcem daně za daňové nedoplatky vzniklé přede dnem nabytí a související s výkonem hospodářské činnosti, pokud se při veškeré pečlivosti o těchto nedoplatcích nemohl dozvědět. Článek 118 stanoví, že nelze vydat rozhodnutí o daňové odpovědnosti třetí strany, uplyne-li od konce kalendářního roku, v němž daňový nedoplatek vznikl, pět let.

35

(36)  To zahrnuje závazky vůči Úřadu sociálního zabezpečení ve výši 7,5 milionu PLN, závazky vůči Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství ve výši 19,1 milionu PLN, závazky vůči Městskému úřadu Vratislav ve výši 24,9 milionu PLN a závazky vůči Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob ve výši 12,9 milionu PLN.

36

(37)  Úř. L 83, 27.3.1999, s. 1.

37

(38)  Rozhodnutí ve věci DM Transports, C-256/97, Sb. rozh. 1999, s. I-3913, bod 30; ve věci Lenzing v Komise, T-36/99, Sb. rozh. 2004, s. II-3597, body 137 a 139.

38

DM Transports, C-256/97, Sb. rozh.

Lenzing v Komise, T-36/99, Sb. rozh.

(39)  Rozhodnutí ve věci DM Transports, věc C-256/97, Sb. rozh. 1999, s. I-3913, bod 30.

39

DM Transports, věc C-256/97, Sb. rozh.

(40)  Rozhodnutí ve věci Španělsko v Komnise, C-342/96, Sb. rozh. 1999, s. I-2459, bod 46; ve věci DMT, C-256/97, Sb. rozh. 1999, s. I-3913, bod 24; ve věci HAMSA v Komise, T-152/99, Sb. rozh. 2002, s. II-3049, bod 167; ve věci Technische Glaswerke Ilmenau v Komise, T-198/01, Sb. rozh. 2004, s. II-2717, bod 99; ve věci Olympic Airways v Komise, T-68/03, Sb. rozh. 2007, s. II 2911, bod 283.

40

Španělsko v Komnise, C-342/96, Sb. rozh.

DMT, C-256/97, Sb. rozh.

HAMSA v Komise, T-152/99, Sb. rozh.

Technische Glaswerke Ilmenau v Komise, T-198/01, Sb. rozh.

Olympic Airways v Komise, T-68/03, Sb. rozh.

(41)  Rozhodnutí ve věci DMT, C-256/97, Sb. rozh. 1999, s. I-3913, bod 30; ve věci HAMSA v Komise, T-152/99, Sb. rozh. 2002, s. II-3049, bod 168; ve věci SIC v Komise, T-46/97, Sb. rozh. 2000, s. II-2125, bod 95; ve věci Olympic Airways v Komise, T-68/03, Sb. rozh. 2007, s. II 2911, bod 283.

41

DMT, C-256/97, Sb. rozh.

HAMSA v Komise, T-152/99, Sb. rozh.

SIC v Komise, T-46/97, Sb. rozh.

Olympic Airways v Komise, T-68/03, Sb. rozh.

(42)  Používání IAS je v EU povinné podle nařízení Komise (ES) č. 1725/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se přijímaji některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (Úř. L 261, 13.10.2003. s. 1).

42

(43)  Rozhodnutí ve věci Cityflyer v Komise, T-16/96, Sb. rozh. 1998, s. II-575, bod 52.

43

Cityflyer v Komise, T-16/96, Sb. rozh.

(44)  Rozhodnutí ve věci Westdeutsche Landesbank v Komise, T-228 a 233/99, Sb. rozh. 2003, s. II-435, bod 314.

44

Westdeutsche Landesbank v Komise, T-228 a 233/99, Sb. rozh.

---

| 16.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/85 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/85

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 15. listopadu 2010,

kterým se České republice přiznává odchylka od uplatňování rozhodnutí 2006/679/ES o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému pro řízení a zabezpečení transevropského konvenčního železničního systému na trati Strančice–České Budějovice

(oznámeno pod číslem K(2010) 7789)

(Pouze české znění je závazné)

(2010/691/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Komise 2006/679/ES ze dne 28. března 2006 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému pro řízení a zabezpečení transevropského konvenčního železničního systému (1), zejména oddíl 7.1.3 přílohy uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím Komise 2009/561/ES (2), jímž bylo změněno rozhodnutí 2006/679/ES, byla stanovena prováděcí pravidla pro technickou specifikaci pro interoperabilitu subsystému pro řízení a zabezpečení transevropského konvenčního železničního systému. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Komise 2009/561/ES (2), jímž bylo změněno rozhodnutí 2006/679/ES, byla stanovena prováděcí pravidla pro technickou specifikaci pro interoperabilitu subsystému pro řízení a zabezpečení transevropského konvenčního železničního systému.

| (2) | V souladu s oddílem 7.1.3 technické specifikace pro interoperabilitu subsystému pro řízení a zabezpečení transevropského konvenčního železničního systému je vybavení ERTMS/ETCS povinné v případě rekonstrukce nebo nové instalace části systému CCS, která se týká vlakového zabezpečovacího zařízení, u projektů železniční infrastruktury, na které je poskytována finanční podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj a/nebo Fondu soudržnosti. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s oddílem 7.1.3 technické specifikace pro interoperabilitu subsystému pro řízení a zabezpečení transevropského konvenčního železničního systému je vybavení ERTMS/ETCS povinné v případě rekonstrukce nebo nové instalace části systému CCS, která se týká vlakového zabezpečovacího zařízení, u projektů železniční infrastruktury, na které je poskytována finanční podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj a/nebo Fondu soudržnosti.

| (3) | Když se obnovuje návěstění na krátkých (méně než 150 km) a nesouvislých úsecích trati, může Komise přiznat přechodnou odchylku od tohoto pravidla za předpokladu, že dotyčný členský stát postoupí Komisi příslušnou dokumentaci. Tato dokumentace musí obsahovat ekonomickou analýzu prokazující, že uvedení systému ERTMS do provozu k pozdějšímu datu vybavení s sebou přináší významnou hospodářskou a/nebo technickou výhodu ve srovnání s jeho uvedením do provozu během projektu financovaného EU. |
| --- | --- |

(3)

Když se obnovuje návěstění na krátkých (méně než 150 km) a nesouvislých úsecích trati, může Komise přiznat přechodnou odchylku od tohoto pravidla za předpokladu, že dotyčný členský stát postoupí Komisi příslušnou dokumentaci. Tato dokumentace musí obsahovat ekonomickou analýzu prokazující, že uvedení systému ERTMS do provozu k pozdějšímu datu vybavení s sebou přináší významnou hospodářskou a/nebo technickou výhodu ve srovnání s jeho uvedením do provozu během projektu financovaného EU.

| (4) | Komise provede analýzu předaného souboru dokumentů a opatření navrhovaných členským státem a o výsledku analýzy informuje výbor uvedený v článku 29 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES (3). Pokud je přiznána odchylka, zajistí členský stát, aby systém ERTMS byl nainstalován nejpozději 5 let po ukončení projektu a jakmile bude daný úsek trati propojen s jinou tratí vybavenou systémem ERTMS. |
| --- | --- |

(4)

Komise provede analýzu předaného souboru dokumentů a opatření navrhovaných členským státem a o výsledku analýzy informuje výbor uvedený v článku 29 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES (3). Pokud je přiznána odchylka, zajistí členský stát, aby systém ERTMS byl nainstalován nejpozději 5 let po ukončení projektu a jakmile bude daný úsek trati propojen s jinou tratí vybavenou systémem ERTMS.

| (5) | Trať Strančice–České Budějovice bude postupně rekonstruována až do roku 2016, přičemž na některé úseky se poskytuje nebo bude poskytnuta finanční podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj a/nebo Fondu soudržnosti. |
| --- | --- |

(5)

Trať Strančice–České Budějovice bude postupně rekonstruována až do roku 2016, přičemž na některé úseky se poskytuje nebo bude poskytnuta finanční podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj a/nebo Fondu soudržnosti.

| (6) | Trať Strančice–České Budějovice je kratší než 150 km a není napojena na trať již vybavenou systémem ERTMS. Dne 24. ledna 2010 zaslaly české orgány Komisi žádost o odchylku spolu se souborem dokumentů prokazujícím, že existuje podstatná hospodářská a technická výhoda ve zprovoznění systému ERTMS do konce roku 2018, a nikoli v průběhu projektu financovaného EU. |
| --- | --- |

(6)

Trať Strančice–České Budějovice je kratší než 150 km a není napojena na trať již vybavenou systémem ERTMS. Dne 24. ledna 2010 zaslaly české orgány Komisi žádost o odchylku spolu se souborem dokumentů prokazujícím, že existuje podstatná hospodářská a technická výhoda ve zprovoznění systému ERTMS do konce roku 2018, a nikoli v průběhu projektu financovaného EU.

| (7) | V souladu s článkem 15 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 881/2004 (4) poskytla Evropská železniční agentura dne 20. května 2010 k žádosti o odchylku technické stanovisko. |
| --- | --- |

(7)

V souladu s článkem 15 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 881/2004 (4) poskytla Evropská železniční agentura dne 20. května 2010 k žádosti o odchylku technické stanovisko.

| (8) | Toto technické stanovisko uvedlo, že předaný soubor dokumentů obsahuje prvky vyžadované pro odchylku, avšak navrhlo, aby bylo dodáno potvrzení, že veřejné nabídkové řízení bude obsahovat možnost zvolit si vybavení tratě systémem ERTMS. |
| --- | --- |

(8)

Toto technické stanovisko uvedlo, že předaný soubor dokumentů obsahuje prvky vyžadované pro odchylku, avšak navrhlo, aby bylo dodáno potvrzení, že veřejné nabídkové řízení bude obsahovat možnost zvolit si vybavení tratě systémem ERTMS.

| (9) | České orgány dne 7. června 2010 potvrdily, že veřejné nabídkové řízení na poslední dílčí úsek bude obsahovat jasnou možnost zvolit si vybavení tratě systémem ERTMS. |
| --- | --- |

(9)

České orgány dne 7. června 2010 potvrdily, že veřejné nabídkové řízení na poslední dílčí úsek bude obsahovat jasnou možnost zvolit si vybavení tratě systémem ERTMS.

| (10) | Komise informovala výbor zřízený článkem 29 směrnice 2008/57/ES o výsledku své analýzy, |
| --- | --- |

(10)

Komise informovala výbor zřízený článkem 29 směrnice 2008/57/ES o výsledku své analýzy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Přiznává se odchylka od povinnosti zavést TSI pro řízení a zabezpečení transevropského konvenčního železničního systému na trati Strančice–České Budějovice, požadovaná Českou republikou.

Odchylka se přiznává do dne 31. prosince 2018.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno České republice.

V Bruselu dne 15. listopadu 2010.

Za Komisi

Siim KALLAS

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 284, 16.10.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 194, 25.7.2009, s. 60.

2

(3)  Úř. věst. L 191, 18.7.2008, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 1.

4

---

Opravy

| 16.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 298/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 298/87

---

Oprava nařízení Komise (EU) č. 1015/2010 ze dne 10. listopadu 2010, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign praček pro domácnost

(
  Úřední věstník Evropské unie L 293 ze dne 11. listopadu 2010
  )

Strana 23, čl. 8 odst. 2 písm. b):

místo:

| „b) | Obecné požadavky na ekodesign stanovené v příloze I odst. 1 bodě 2 se použijí ode dne 1. června 2011;“, |
| --- | --- |

„b)

Obecné požadavky na ekodesign stanovené v příloze I odst. 1 bodě 2 se použijí ode dne 1. června 2011;“,

má být:

| „b) | Obecné požadavky na ekodesign stanovené v příloze I odst. 1 bodě 2 se použijí ode dne 1. června 2012;“. |
| --- | --- |

„b)

Obecné požadavky na ekodesign stanovené v příloze I odst. 1 bodě 2 se použijí ode dne 1. června 2012;“.

---