# Az Európai Unió L 250/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.250.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 250 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. szeptember 24. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.250.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 250

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. szeptember 24.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 837/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) az 1418/2007/EK rendeletnek az egyes hulladékoknak egyes nem OECD-országokba irányuló hasznosítási célú kivitele tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság 838/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezések mechanizmusára és az átviteli díjak szabályozásának közös elveire vonatkozó iránymutatás megállapításáról (
  1
  ) | 5 |
| | | A Bizottság 839/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 12 |
| | | A Bizottság 840/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) a marha- és borjúhúságazatban alkalmazandó export-visszatérítések megállapításáról | 14 |
| | | A Bizottság 841/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) a baromfihús-ágazatban alkalmazandó export-visszatérítések megállapításáról | 18 |
| | | A Bizottság 842/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásfehérjére vonatkozó irányadó árak rögzítéséről és az 1484/95/EK rendelet módosításáról | 20 |
| | | A Bizottság 843/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) a sovány tejpor minimális eladási árának a 447/2010/EU rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott hetedik egyedi pályázati felhívás tekintetében történő megállapításáról | 22 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/569/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. június 23.) a Franciaország által a Fonds de prévention des aléas pêche nevű alapnak és a halászati vállalkozásoknak nyújtott adótámogatásokról (C 24/08 (korábbi NN 38/07) sz. állami támogatás)
  (az értesítés a C(2010) 3938. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 23 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 837/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) az 1418/2007/EK rendeletnek az egyes hulladékoknak egyes nem OECD-országokba irányuló hasznosítási célú kivitele tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság 838/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezések mechanizmusára és az átviteli díjak szabályozásának közös elveire vonatkozó iránymutatás megállapításáról (
  1
  )

1

5

A Bizottság 839/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

12

A Bizottság 840/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) a marha- és borjúhúságazatban alkalmazandó export-visszatérítések megállapításáról

14

A Bizottság 841/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) a baromfihús-ágazatban alkalmazandó export-visszatérítések megállapításáról

18

A Bizottság 842/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásfehérjére vonatkozó irányadó árak rögzítéséről és az 1484/95/EK rendelet módosításáról

20

A Bizottság 843/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) a sovány tejpor minimális eladási árának a 447/2010/EU rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott hetedik egyedi pályázati felhívás tekintetében történő megállapításáról

22

HATÁROZATOK

2010/569/EU

*

A Bizottság határozata (2010. június 23.) a Franciaország által a Fonds de prévention des aléas pêche nevű alapnak és a halászati vállalkozásoknak nyújtott adótámogatásokról (C 24/08 (korábbi NN 38/07) sz. állami támogatás)
  (az értesítés a C(2010) 3938. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

Fonds de prévention des aléas pêche

(az értesítés a C(2010) 3938. számú dokumentummal történt)

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 24.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 250/1

---

A BIZOTTSÁG 837/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 23.)

az 1418/2007/EK rendeletnek az egyes hulladékoknak egyes nem OECD-országokba irányuló hasznosítási célú kivitele tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hulladékszállításról szóló, 2006. június 14-i 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. cikke (2) bekezdésének 3. albekezdésére,

az érintett országokkal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A Bizottság megkapta a választ a Libériának küldött írásos megkeresésére, amelyben annak írásos megerősítését kérte, hogy az 1013/2006/EK rendelet III. vagy IIIA. mellékletében felsorolt egyes hulladékok, amelyek kivitelét az említett rendelet 36. cikke nem tiltja, az Európai Unióból kivihetők-e ebbe az országba továbbhasznosítás céljából, illetve milyen ellenőrzési eljárás alá tartoznak a célországban, ha ott ilyen ellenőrzés létezik. A Bizottság Andorrára, Kínára, Horvátországra és Indiára vonatkozóan is kapott további információkat. Az 1418/2007/EK bizottsági rendelet (2) mellékletét ezért mindezek tekintetbe vételével módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1418/2007/EK rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő tizennegyedik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet a hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 190., 2006.7.12., 1. o.

1

(2)  HL L 316., 2007.12.4., 6. o.

2

---

MELLÉKLET

| 1. | Az Andorrára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Andorra









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | az 1013/2006/EK rendelet III. mellékletében felsorolt minden hulladék” | | |

1.

Az Andorrára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Andorra

a)

b)

c)

d)

az 1013/2006/EK rendelet III. mellékletében felsorolt minden hulladék”

| 2. | A Kínára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Kína









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B1010 kódból:






  — | Nemesfémek (arany és platina kivételével) |

2.

A Kínára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Kína

a)

b)

c)

d)

B1010 kódból:

—

Nemesfémek (arany és platina kivételével)

| — | Molibdénhulladék |
| --- | --- |

—

Molibdénhulladék

| — | Kobalthulladék |
| --- | --- |

—

Kobalthulladék

| — | Mangánhulladék |
| --- | --- |

—

Mangánhulladék

| — | Indiumhulladék |
| --- | --- |

—

Indiumhulladék

| — | Tóriumhulladék |
| --- | --- |

—

Tóriumhulladék

| — | Ritka földfémek hulladékai |
| --- | --- |

—

Ritka földfémek hulladékai

| — | Krómhulladék |
| --- | --- |

—

Krómhulladék

B1010 kódból:

| — | Nemesfémek (arany, platina) |
| --- | --- |

—

Nemesfémek (arany, platina)

| — | Vas- és acélhulladék |
| --- | --- |

—

Vas- és acélhulladék

| — | Rézhulladék |
| --- | --- |

—

Rézhulladék

| — | Nikkelhulladék |
| --- | --- |

—

Nikkelhulladék

| — | Alumíniumhulladék |
| --- | --- |

—

Alumíniumhulladék

| — | Cinkhulladék |
| --- | --- |

—

Cinkhulladék

| — | Ónhulladék |
| --- | --- |

—

Ónhulladék

| — | Volfrámhulladék |
| --- | --- |

—

Volfrámhulladék

| — | Tantálhulladék |
| --- | --- |

—

Tantálhulladék

| — | Magnéziumhulladék |
| --- | --- |

—

Magnéziumhulladék

| — | Bizmuthulladék |
| --- | --- |

—

Bizmuthulladék

| — | Titánhulladék |
| --- | --- |

—

Titánhulladék

| — | Zirkóniumhulladék |
| --- | --- |

—

Zirkóniumhulladék

| — | Germániumhulladék |
| --- | --- |

—

Germániumhulladék

| — | Vanádiumhulladék |
| --- | --- |

—

Vanádiumhulladék

| — | Hafnium-, nióbium, rénium- és galliumhulladék |
| --- | --- |

—

Hafnium-, nióbium, rénium- és galliumhulladék

B1020–B1040

B1050

B1060

B1070

B1080–B1100

B1115

B1120 kódból: minden más hulladék

B1120 kódból: Átmeneti fémek, ha > 10 % V2O5 -t tartalmaznak, kivéve az A. listán szereplő hulladék katalizátorokat (kimerült katalizátorokat, használt folyékony katalizátorokat vagy más katalizátorokat)

B1130–B1200

B1210

B1220

B1230

B1240

B1250

B2010 kódból: minden más hulladék

B2010 kódból: Csillámhulladék

B2020

B2030 kódból: minden más hulladék

B2030 kódból: kizárólag volfrám-karbid hulladék

B2040

B2060–B2130

B3010 kódból: térhálósított hulladék műgyanták vagy kondenzációs termékek, beleértve az alábbiakat:

| — | karbamid-formaldehid gyanták |
| --- | --- |

—

karbamid-formaldehid gyanták

| — | melamin-formaldehid gyanták |
| --- | --- |

—

melamin-formaldehid gyanták

| — | epoxigyanták |
| --- | --- |

—

epoxigyanták

| — | alkidgyanták |
| --- | --- |

—

alkidgyanták

B3010 kódból: minden más hulladék, amennyiben hőre lágyul

B3020

B3030 kódból: minden más hulladék

B3030 kódból:

| — | Gyapjú, vagy finom vagy durva állati szőr hulladéka, beleértve a fonalhulladékot, de kizárva a farkasolási hulladékot |
| --- | --- |

—

Gyapjú, vagy finom vagy durva állati szőr hulladéka, beleértve a fonalhulladékot, de kizárva a farkasolási hulladékot

| — | Pamuthulladék (beleértve a fonalhulladékot és farkasolási hulladékot) |
| --- | --- |

—

Pamuthulladék (beleértve a fonalhulladékot és farkasolási hulladékot)

| — | Mesterségesen előállított szálak hulladékai (beleértve a kócot, a fonalhulladékot és a farkasolási hulladékot) |
| --- | --- |

—

Mesterségesen előállított szálak hulladékai (beleértve a kócot, a fonalhulladékot és a farkasolási hulladékot)

B3035

B3040 kódból: minden más hulladék

B3040 kódból: kizárólag vulkanizálatlan gumi

B3050

B3060–B3070

B3080 kódból: minden más hulladék

B3080 kódból: kizárólag vulkanizálatlan gumi

B3090–B4030

GB040 kódból: minden más hulladék

GB040 kódból: kizárólag réz kohósításából származó, > 10 % réztartalmú transzformátorhulladék

GC010

GC020 kódból: minden más hulladék

GC020 kódból: kizárólag huzalhulladék, motorroncs

GC030

GC050–GG040

GH013

GN010–GN030”

| 3. | A Horvátországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Horvátország









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | az 1013/2006/EK rendelet III. mellékletében felsorolt minden hulladék” |

3.

A Horvátországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Horvátország

a)

b)

c)

d)

az 1013/2006/EK rendelet III. mellékletében felsorolt minden hulladék”

| 4. | Az Indiára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „India









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | az 1013/2006/EK rendelet III. mellékletében felsorolt minden hulladék” |

4.

Az Indiára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„India

a)

b)

c)

d)

az 1013/2006/EK rendelet III. mellékletében felsorolt minden hulladék”

| 5. | A Libanonra vonatkozó bejegyzés után a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:
  „Libéria









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | B3020” |

5.

A Libanonra vonatkozó bejegyzés után a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Libéria

a)

b)

c)

d)

B3020”

---

| 24.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 250/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 250/5

---

A BIZOTTSÁG 838/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 23.)

az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezések mechanizmusára és az átviteli díjak szabályozásának közös elveire vonatkozó iránymutatás megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 714/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (5) bekezdésének első mondatára,

mivel:

| (1) | Az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezésre és az átviteli díjak szabályozásának közös elveire vonatkozó iránymutatás megállapításáról szóló, 2010. szeptember 2-i 774/2010/EU bizottsági rendelet (2) megállapítja az átvitelirendszer-üzemeltetőket a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadásával összefüggő költségeikért ellentételezésben részesítő mechanizmust és az átviteli díjak szabályozásának közös elveit. Az említett rendelet azonban 2011. március 2-án hatályát veszti. |
| --- | --- |

(1)

Az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezésre és az átviteli díjak szabályozásának közös elveire vonatkozó iránymutatás megállapításáról szóló, 2010. szeptember 2-i 774/2010/EU bizottsági rendelet (2) megállapítja az átvitelirendszer-üzemeltetőket a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadásával összefüggő költségeikért ellentételezésben részesítő mechanizmust és az átviteli díjak szabályozásának közös elveit. Az említett rendelet azonban 2011. március 2-án hatályát veszti.

| (2) | Az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmus alkalmazásának folytonossága érdekében helyénvaló a 714/2009/EK rendelet 18. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti olyan új iránymutatásokat elfogadni, amelyek tükrözik a rendelet által meghatározott intézményi keretet. Különösen indokolt előírni, hogy a 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) által létrehozott Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségének (a továbbiakban: Ügynökség) feladata legyen az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmus alkalmazásának nyomon követése. |
| --- | --- |

(2)

Az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmus alkalmazásának folytonossága érdekében helyénvaló a 714/2009/EK rendelet 18. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti olyan új iránymutatásokat elfogadni, amelyek tükrözik a rendelet által meghatározott intézményi keretet. Különösen indokolt előírni, hogy a 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) által létrehozott Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségének (a továbbiakban: Ügynökség) feladata legyen az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmus alkalmazásának nyomon követése.

| (3) | Az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmusra vonatkozó kötelező hatályú iránymutatásnak szilárd alapot kell teremtenie az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmus működtetéséhez, és méltányos ellentételezést kell nyújtania az átvitelirendszer-üzemeltetők számára a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadásával kapcsolatban általuk viselt költségekért. |
| --- | --- |

(3)

Az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmusra vonatkozó kötelező hatályú iránymutatásnak szilárd alapot kell teremtenie az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmus működtetéséhez, és méltányos ellentételezést kell nyújtania az átvitelirendszer-üzemeltetők számára a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadásával kapcsolatban általuk viselt költségekért.

| (4) | Azon harmadik országok és területek átvitelirendszer-üzemeltetői számára, amelyek az Európai Unióval kötött megállapodásuk értelmében a villamos energia területén átvették és alkalmazzák az európai uniós jogot, indokolt lehetővé tenni, hogy az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmusban a tagállamok átvitelirendszer-üzemeltetőivel egyenértékű feltételekkel részt vegyenek. |
| --- | --- |

(4)

Azon harmadik országok és területek átvitelirendszer-üzemeltetői számára, amelyek az Európai Unióval kötött megállapodásuk értelmében a villamos energia területén átvették és alkalmazzák az európai uniós jogot, indokolt lehetővé tenni, hogy az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmusban a tagállamok átvitelirendszer-üzemeltetőivel egyenértékű feltételekkel részt vegyenek.

| (5) | Azon harmadik országok átvitelirendszer-üzemeltetői számára, amelyek nem kötöttek az Európai Unióval olyan megállapodást, amelynek értelmében a villamos energia területén átvették és alkalmazzák az európai uniós jogot, indokolt lehetővé tenni, hogy a tagállamok átvitelirendszer-üzemeltetőivel olyan többoldalú megállapodásokat kössenek, amelyek tisztességes és méltányos feltételek mellett mindegyik fél számára ellentételezést biztosítanak a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadásának költségeiért. |
| --- | --- |

(5)

Azon harmadik országok átvitelirendszer-üzemeltetői számára, amelyek nem kötöttek az Európai Unióval olyan megállapodást, amelynek értelmében a villamos energia területén átvették és alkalmazzák az európai uniós jogot, indokolt lehetővé tenni, hogy a tagállamok átvitelirendszer-üzemeltetőivel olyan többoldalú megállapodásokat kössenek, amelyek tisztességes és méltányos feltételek mellett mindegyik fél számára ellentételezést biztosítanak a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadásának költségeiért.

| (6) | Az átvitelirendszer-üzemeltetőket indokolt ellentételezni a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása folytán bekövetkező energiaveszteségekért. Ennek az ellentételezésnek azon veszteségek becsült nagyságán indokolt alapulnia, amelyek villamosenergia-tranzit hiányában bekövetkeztek volna. |
| --- | --- |

(6)

Az átvitelirendszer-üzemeltetőket indokolt ellentételezni a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása folytán bekövetkező energiaveszteségekért. Ennek az ellentételezésnek azon veszteségek becsült nagyságán indokolt alapulnia, amelyek villamosenergia-tranzit hiányában bekövetkeztek volna.

| (7) | Indokolt egy alapot létrehozni, amelyből az átvitelirendszer-üzemeltetők infrastruktúrájuknak a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása céljából való rendelkezésre bocsátásáért ellentételezésben részesülhetnek. Az alap értékét azoknak a többletköltségeknek az Európai Unió egészére kiterjedő elemzése alapján indokolt megállapítani, amelyek az infrastruktúrának a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása céljából való rendelkezésre bocsátásához hosszú távon átlagosan társulnak. |
| --- | --- |

(7)

Indokolt egy alapot létrehozni, amelyből az átvitelirendszer-üzemeltetők infrastruktúrájuknak a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása céljából való rendelkezésre bocsátásáért ellentételezésben részesülhetnek. Az alap értékét azoknak a többletköltségeknek az Európai Unió egészére kiterjedő elemzése alapján indokolt megállapítani, amelyek az infrastruktúrának a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása céljából való rendelkezésre bocsátásához hosszú távon átlagosan társulnak.

| (8) | A tagállami szinten hasonló feladatokat ellátó szabályozó hatóságok tevékenységének koordinálását ellátó Ügynökségnek indokolt az Európai Unió egészére kiterjedően felmérni a határkeresztező villamosenergia-áramlás elősegítésével összefüggő villamosenergia-átviteli infrastruktúrát. |
| --- | --- |

(8)

A tagállami szinten hasonló feladatokat ellátó szabályozó hatóságok tevékenységének koordinálását ellátó Ügynökségnek indokolt az Európai Unió egészére kiterjedően felmérni a határkeresztező villamosenergia-áramlás elősegítésével összefüggő villamosenergia-átviteli infrastruktúrát.

| (9) | A harmadik országok átvitelirendszer-üzemeltetőinek az Európai Unió átviteli rendszerének használata kapcsán ugyanazokat a költségeket indokolt viselniük, mint a tagállamok átvitelirendszer-üzemeltetőinek. |
| --- | --- |

(9)

A harmadik országok átvitelirendszer-üzemeltetőinek az Európai Unió átviteli rendszerének használata kapcsán ugyanazokat a költségeket indokolt viselniük, mint a tagállamok átvitelirendszer-üzemeltetőinek.

| (10) | A villamosenergia-termelők által az átviteli rendszerhez való hozzáférésért fizetendő díj változásai nem áshatják alá a belső piacot. Ezért a tagállamok hálózataihoz való hozzáférés átlagos díjait indokolt egy olyan sávon belül tartani, amely segít biztosítani a harmonizált szabályozás előnyeinek érvényesülését. |
| --- | --- |

(10)

A villamosenergia-termelők által az átviteli rendszerhez való hozzáférésért fizetendő díj változásai nem áshatják alá a belső piacot. Ezért a tagállamok hálózataihoz való hozzáférés átlagos díjait indokolt egy olyan sávon belül tartani, amely segít biztosítani a harmonizált szabályozás előnyeinek érvényesülését.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 46. cikke által létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 46. cikke által létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az átvitelirendszer-üzemeltetők a határkeresztező villamosenergia-áramlás hálózatukba való befogadásával összefüggésben viselt költségeikért a melléklet A. részében megállapított iránymutatásnak megfelelően részesülnek ellentételezésben.

2. cikk

A hálózatüzemeltetők által az átviteli rendszerhez való hozzáférésért felszámított díjaknak a melléklet B. részében meghatározott iránymutatáshoz kell igazodniuk.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2011. március 3-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 176., 2003.7.15., 1. o.

1

(2)  HL L 233., 2010.9.3., 1. o.

2

(3)  HL L 211., 2009.8.14., 1. o.

3

(4)  HL L 211., 2009.8.14., 55. o.

4

---

MELLÉKLET

A.   RÉSZ

Iránymutatás az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételetési mechanizmusról

1.   Általános rendelkezések

| 1.1. | Az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmus (a továbbiakban: mechanizmus) ellentételezést nyújt a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadásának költségeiért, beleértve az összekapcsolt rendszerhez való határkeresztező hozzáférés biztosításának költségeit is. |
| --- | --- |

1.1.

Az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmus (a továbbiakban: mechanizmus) ellentételezést nyújt a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadásának költségeiért, beleértve az összekapcsolt rendszerhez való határkeresztező hozzáférés biztosításának költségeit is.

| 1.2. | A 714/2009/EK rendelet 5. cikke alapján létrehozott Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata (a továbbiakban: villamosenergia-piaci ENTSO) a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadásának költségeiért az átvitelirendszer-üzemeltetőknek nyújtandó ellentételezés céljára alapot hoz létre (a továbbiakban: alap).
  Az alap ellentételezést nyújt:






  1) | a nemzeti átviteli rendszerekben a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása folytán bekövetkező veszteségek költségeiért;
  valamint |
| --- | --- | --- |

1.2.

A 714/2009/EK rendelet 5. cikke alapján létrehozott Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata (a továbbiakban: villamosenergia-piaci ENTSO) a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadásának költségeiért az átvitelirendszer-üzemeltetőknek nyújtandó ellentételezés céljára alapot hoz létre (a továbbiakban: alap).

Az alap ellentételezést nyújt:

1)

a nemzeti átviteli rendszerekben a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása folytán bekövetkező veszteségek költségeiért;

valamint

| 2) | az infrastruktúrának a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása céljából való rendelkezésre bocsátása költségeiért. |
| --- | --- |

2)

az infrastruktúrának a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása céljából való rendelkezésre bocsátása költségeiért.

| 1.3. | Az alaphoz nyújtandó hozzájárulások összegét a 6. és 7. pont szerint kell meghatározni.
  Az alapból történő kifizetések összegét a 4. és az 5. pont szerint kell meghatározni.
  A villamosenergia-piaci ENTSO megteszi az alappal kapcsolatos valamennyi hozzájárulás beszedése és valamennyi kifizetés teljesítése érdekében szükséges intézkedéseket, és meghatározza a kifizetések időpontját. A hozzájárulásokat és a kifizetéseket a lehető leghamarabb, de legkésőbb a tárgyidőszakuk végét követő hat hónapon belül kell teljesíteni. |
| --- | --- |

1.3.

Az alaphoz nyújtandó hozzájárulások összegét a 6. és 7. pont szerint kell meghatározni.

Az alapból történő kifizetések összegét a 4. és az 5. pont szerint kell meghatározni.

A villamosenergia-piaci ENTSO megteszi az alappal kapcsolatos valamennyi hozzájárulás beszedése és valamennyi kifizetés teljesítése érdekében szükséges intézkedéseket, és meghatározza a kifizetések időpontját. A hozzájárulásokat és a kifizetéseket a lehető leghamarabb, de legkésőbb a tárgyidőszakuk végét követő hat hónapon belül kell teljesíteni.

| 1.4. | Az Ügynökség felügyeli a mechanizmus alkalmazását és évente beszámol a Bizottságnak a mechanizmus működéséről és az alap kezeléséről.
  E feladat teljesítése érdekében a villamosenergia-piaci ENTSO együttműködik a Bizottsággal és az Ügynökséggel, és minden, e célra szükséges tájékoztatást megad az Ügynökségnek.
  Az átvitelirendszer-üzemeltetők minden, a mechanizmus működtetéséhez szükséges tájékoztatást megadnak a villamosenergia-piaci ENTSO-nak és az Ügynökségnek. |
| --- | --- |

1.4.

Az Ügynökség felügyeli a mechanizmus alkalmazását és évente beszámol a Bizottságnak a mechanizmus működéséről és az alap kezeléséről.

E feladat teljesítése érdekében a villamosenergia-piaci ENTSO együttműködik a Bizottsággal és az Ügynökséggel, és minden, e célra szükséges tájékoztatást megad az Ügynökségnek.

Az átvitelirendszer-üzemeltetők minden, a mechanizmus működtetéséhez szükséges tájékoztatást megadnak a villamosenergia-piaci ENTSO-nak és az Ügynökségnek.

| 1.5. | A villamosenergia-piaci ENTSO létrehozásáig az átvitelirendszer-üzemeltetők a villamosenergia-piaci ENTSO-nak a mechanizmussal kapcsolatos feladatai ellátása érdekében együttműködnek egymással. |
| --- | --- |

1.5.

A villamosenergia-piaci ENTSO létrehozásáig az átvitelirendszer-üzemeltetők a villamosenergia-piaci ENTSO-nak a mechanizmussal kapcsolatos feladatai ellátása érdekében együttműködnek egymással.

| 1.6. | A villamosenergia-tranzitot a behozatalnak, illetőleg a kivitelnek a kapacitás rendelkezésre bocsátásával érintett rendszerösszekötőn mért abszolút mennyisége közül a kisebbik figyelembevételével – rendszerint óránként – kell meghatározni.
  A villamosenergia-tranzit számításakor a behozatalnak, illetőleg a kivitelnek a nemzeti átviteli rendszerek közötti rendszerösszekötőkön mért mennyiségét azon kapacitás részarányával arányosan csökkenteni kell, amelynek felosztása nem a 714/2009/EK rendelet I. mellékletében a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozóan megállapított iránymutatás 2. pontjának megfelelően történt.
  Az e pont második bekezdésében foglalt rendelkezés ellenére a villamosenergia-tranzit számításakor a 7.1. pont rendelkezéseinek hatálya alá tartozó harmadik országokkal való rendszerösszekötőkön mért behozatalt és kivitelt figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

1.6.

A villamosenergia-tranzitot a behozatalnak, illetőleg a kivitelnek a kapacitás rendelkezésre bocsátásával érintett rendszerösszekötőn mért abszolút mennyisége közül a kisebbik figyelembevételével – rendszerint óránként – kell meghatározni.

A villamosenergia-tranzit számításakor a behozatalnak, illetőleg a kivitelnek a nemzeti átviteli rendszerek közötti rendszerösszekötőkön mért mennyiségét azon kapacitás részarányával arányosan csökkenteni kell, amelynek felosztása nem a 714/2009/EK rendelet I. mellékletében a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozóan megállapított iránymutatás 2. pontjának megfelelően történt.

Az e pont második bekezdésében foglalt rendelkezés ellenére a villamosenergia-tranzit számításakor a 7.1. pont rendelkezéseinek hatálya alá tartozó harmadik országokkal való rendszerösszekötőkön mért behozatalt és kivitelt figyelembe kell venni.

| 1.7. | A melléklet e része alkalmazásában „eredő villamosenergia-áramlás”: az egy adott nemzeti átviteli rendszerből az azon országokba irányuló teljes villamosenergia-kivitel, amelyek átvitelirendszer-üzemeltetői részt vesznek a mechanizmusban és az ugyanazon átviteli rendszerbe irányuló azon országokból származó teljes villamosenergia-behozatal, amelyek átvitelirendszer-üzemeltetői részt vesznek a mechanizmusban, mennyisége különbségének abszolút értéke.
  A mechanizmus azon résztvevői esetében, amelyek a 7.1. pont rendelkezéseinek hatálya alá tartozó harmadik országok közül legalább eggyel határosak, az eredő villamosenergia-áramlást a következők szerint ki kell igazítani:






  1) | ha az azon országokba irányuló teljes villamosenergia-kivitel, amelyek átvitelirendszer-üzemeltetői részt vesznek a mechanizmusban, nagyobb az azon országokból származó teljes villamosenergia-behozatalnál, amelyek átvitelirendszer-üzemeltetői részt vesznek a mechanizmusban, akkor az eredő villamosenergia-áramlást a következő két érték kisebbikével kell csökkenteni:






  a) | az említett harmadik országokból érkező eredő behozatali villamosenergia-áramlás; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.

A melléklet e része alkalmazásában „eredő villamosenergia-áramlás”: az egy adott nemzeti átviteli rendszerből az azon országokba irányuló teljes villamosenergia-kivitel, amelyek átvitelirendszer-üzemeltetői részt vesznek a mechanizmusban és az ugyanazon átviteli rendszerbe irányuló azon országokból származó teljes villamosenergia-behozatal, amelyek átvitelirendszer-üzemeltetői részt vesznek a mechanizmusban, mennyisége különbségének abszolút értéke.

A mechanizmus azon résztvevői esetében, amelyek a 7.1. pont rendelkezéseinek hatálya alá tartozó harmadik országok közül legalább eggyel határosak, az eredő villamosenergia-áramlást a következők szerint ki kell igazítani:

1)

ha az azon országokba irányuló teljes villamosenergia-kivitel, amelyek átvitelirendszer-üzemeltetői részt vesznek a mechanizmusban, nagyobb az azon országokból származó teljes villamosenergia-behozatalnál, amelyek átvitelirendszer-üzemeltetői részt vesznek a mechanizmusban, akkor az eredő villamosenergia-áramlást a következő két érték kisebbikével kell csökkenteni:

a)

az említett harmadik országokból érkező eredő behozatali villamosenergia-áramlás; vagy

| b) | az azon országokba irányuló eredő kiviteli villamosenergia-áramlás, amelyek átvitelirendszer-üzemeltetője részt vesz a mechanizmusban; |
| --- | --- |

b)

az azon országokba irányuló eredő kiviteli villamosenergia-áramlás, amelyek átvitelirendszer-üzemeltetője részt vesz a mechanizmusban;

| 2) | ha az azon országokból származó teljes villamosenergia-behozatal, amelyek átvitelirendszer-üzemeltetői részt vesznek a mechanizmusban, nagyobb az azon országokba irányuló teljes villamosenergia-kivitelnél, amelyek átvitelirendszer-üzemeltetői részt vesznek a mechanizmusban, akkor az eredő villamosenergia-áramlást a következő két érték kisebbikével kell csökkenteni:






  a) | az említett harmadik országokba irányuló eredő kiviteli villamosenergia-áramlás; vagy |
| --- | --- | --- |

2)

ha az azon országokból származó teljes villamosenergia-behozatal, amelyek átvitelirendszer-üzemeltetői részt vesznek a mechanizmusban, nagyobb az azon országokba irányuló teljes villamosenergia-kivitelnél, amelyek átvitelirendszer-üzemeltetői részt vesznek a mechanizmusban, akkor az eredő villamosenergia-áramlást a következő két érték kisebbikével kell csökkenteni:

a)

az említett harmadik országokba irányuló eredő kiviteli villamosenergia-áramlás; vagy

| b) | az azon országokból érkező eredő behozatali villamosenergia-áramlás, amelyek átvitelirendszer-üzemeltetője részt vesz a mechanizmusban. |
| --- | --- |

b)

az azon országokból érkező eredő behozatali villamosenergia-áramlás, amelyek átvitelirendszer-üzemeltetője részt vesz a mechanizmusban.

| 1.8. | E melléklet alkalmazásában „terhelés”: a nemzeti átviteli rendszerből a kapcsolódó elosztási rendszerekbe kilépő, valamint az átviteli rendszerre kapcsolt fogyasztóknak és – villamosenergia-előállításra való felhasználás céljából – a villamosenergia-termelőknek kiadott teljes villamosenergia-mennyiség. |
| --- | --- |

1.8.

E melléklet alkalmazásában „terhelés”: a nemzeti átviteli rendszerből a kapcsolódó elosztási rendszerekbe kilépő, valamint az átviteli rendszerre kapcsolt fogyasztóknak és – villamosenergia-előállításra való felhasználás céljából – a villamosenergia-termelőknek kiadott teljes villamosenergia-mennyiség.

2.   Részvétel a mechanizmusban

| 2.1. | A szabályozó hatóságok gondoskodnak az illetékességi területükön működő átvitelirendszer-üzemeltetőknek a mechanizmusban való részvételéről, valamint arról, hogy a hálózathoz való hozzáférés költségeivel összefüggésben az átvitelirendszer-üzemeltetők által felszámított díjak ne tartalmazzanak további, a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadásának költségeivel összefüggő költségelemeket. |
| --- | --- |

2.1.

A szabályozó hatóságok gondoskodnak az illetékességi területükön működő átvitelirendszer-üzemeltetőknek a mechanizmusban való részvételéről, valamint arról, hogy a hálózathoz való hozzáférés költségeivel összefüggésben az átvitelirendszer-üzemeltetők által felszámított díjak ne tartalmazzanak további, a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadásának költségeivel összefüggő költségelemeket.

| 2.2. | A mechanizmusban jogosultak részt venni azon harmadik országok átvitelirendszer-üzemeltetői, amelyek az Európai Unióval kötött megállapodásuk értelmében a villamos energia területén átvették és alkalmazzák az európai uniós jogot.
  A mechanizmusban jogosultak részt venni különösen az Energiaközösség létrehozásáról szóló szerződés (1) 9 cikkében meghatározott területeken működő átvitelirendszer-üzemeltetők.
  A mechanizmusban részt vevő harmadik országbeli átvitelirendszer-üzemeltetőket a tagállami átvitelirendszer-üzemeltetőkkel egyenértékű bánásmódban kell részesíteni. |
| --- | --- |

2.2.

A mechanizmusban jogosultak részt venni azon harmadik országok átvitelirendszer-üzemeltetői, amelyek az Európai Unióval kötött megállapodásuk értelmében a villamos energia területén átvették és alkalmazzák az európai uniós jogot.

A mechanizmusban jogosultak részt venni különösen az Energiaközösség létrehozásáról szóló szerződés (1) 9 cikkében meghatározott területeken működő átvitelirendszer-üzemeltetők.

A mechanizmusban részt vevő harmadik országbeli átvitelirendszer-üzemeltetőket a tagállami átvitelirendszer-üzemeltetőkkel egyenértékű bánásmódban kell részesíteni.

3.   Többoldalú megállapodások

| 3.1. | A mechanizmusban részt vevő átvitelirendszer-üzemeltetők és azon harmadik országok átvitelirendszer-üzemeltetői viszonylatában, amelyek nem kötöttek az Európai Unióval olyan megállapodást, amelynek értelmében a villamos energia területén átvették és alkalmazzák az európai uniós jogot, azonban 2009. december 16-án aláírták az átvitelirendszer-üzemeltetők között az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezés tárgyában létrejött önkéntes megállapodást, a villamosenergia-piaci ENTSO elősegíti, hogy a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadásával összefüggő költségek ellentételezése tárgyában többoldalú megállapodások jöjjenek létre. |
| --- | --- |

3.1.

A mechanizmusban részt vevő átvitelirendszer-üzemeltetők és azon harmadik országok átvitelirendszer-üzemeltetői viszonylatában, amelyek nem kötöttek az Európai Unióval olyan megállapodást, amelynek értelmében a villamos energia területén átvették és alkalmazzák az európai uniós jogot, azonban 2009. december 16-án aláírták az átvitelirendszer-üzemeltetők között az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezés tárgyában létrejött önkéntes megállapodást, a villamosenergia-piaci ENTSO elősegíti, hogy a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadásával összefüggő költségek ellentételezése tárgyában többoldalú megállapodások jöjjenek létre.

| 3.2. | Ezeknek a többoldalú megállapodásoknak törekedniük kell annak biztosítására, hogy a harmadik országbeli átvitelirendszer-üzemeltető a mechanizmusban részt vevő országok átvitelirendszer-üzemeltetőivel egyenértékű bánásmódban részesüljön. |
| --- | --- |

3.2.

Ezeknek a többoldalú megállapodásoknak törekedniük kell annak biztosítására, hogy a harmadik országbeli átvitelirendszer-üzemeltető a mechanizmusban részt vevő országok átvitelirendszer-üzemeltetőivel egyenértékű bánásmódban részesüljön.

| 3.3. | Ezek a többoldalú megállapodások szükség esetén ajánlást tehetnek az 5. pont alapján meghatározott, az infrastruktúrának a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása céljából való rendelkezésre bocsátásáért nyújtandó ellentételezés összesített összegének megfelelő kiigazítására. A kiigazítást – az Ügynökség véleményét figyelembe véve – a Bizottságnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

3.3.

Ezek a többoldalú megállapodások szükség esetén ajánlást tehetnek az 5. pont alapján meghatározott, az infrastruktúrának a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása céljából való rendelkezésre bocsátásáért nyújtandó ellentételezés összesített összegének megfelelő kiigazítására. A kiigazítást – az Ügynökség véleményét figyelembe véve – a Bizottságnak jóvá kell hagynia.

| 3.4. | A harmadik ország átvitelirendszer-üzemeltetőjével szemben alkalmazott bánásmód nem lehet kedvezőbb annál, mint amelyben a mechanizmusban részt vevő átvitelirendszer-üzemeltetőként részesülne. |
| --- | --- |

3.4.

A harmadik ország átvitelirendszer-üzemeltetőjével szemben alkalmazott bánásmód nem lehet kedvezőbb annál, mint amelyben a mechanizmusban részt vevő átvitelirendszer-üzemeltetőként részesülne.

| 3.5. | A villamosenergia-piaci ENTSO az ilyen többoldalú megállapodásokat véleményezésre megküldi a Bizottságnak; a Bizottság arról alkot véleményt, hogy a többoldalú megállapodás folytatása elősegíti-e a villamos energia belső piacának kiteljesítését és működését, valamint a határkeresztező kereskedelmet. A Bizottság véleményének ki kell terjednie különösen:






  1) | annak vizsgálatára, hogy a megállapodás csak a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadásával összefüggő költségeknek az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezésére vonatkozik-e; |
| --- | --- | --- |

3.5.

A villamosenergia-piaci ENTSO az ilyen többoldalú megállapodásokat véleményezésre megküldi a Bizottságnak; a Bizottság arról alkot véleményt, hogy a többoldalú megállapodás folytatása elősegíti-e a villamos energia belső piacának kiteljesítését és működését, valamint a határkeresztező kereskedelmet. A Bizottság véleményének ki kell terjednie különösen:

1)

annak vizsgálatára, hogy a megállapodás csak a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadásával összefüggő költségeknek az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezésére vonatkozik-e;

| 2) | a 3.2. és a 3.4. pontban foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére. |
| --- | --- |

2)

a 3.2. és a 3.4. pontban foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére.

| 3.6. | A 3.5. pont szerinti véleményének kialakítása során a Bizottság valamennyi tagállammal konzultál, és különös figyelmet fordít azon tagállamok álláspontjára, amelyek az érintett harmadik országgal határosak.
  Véleményének kialakítása során a Bizottság konzultálhat az Ügynökséggel. |
| --- | --- |

3.6.

A 3.5. pont szerinti véleményének kialakítása során a Bizottság valamennyi tagállammal konzultál, és különös figyelmet fordít azon tagállamok álláspontjára, amelyek az érintett harmadik országgal határosak.

Véleményének kialakítása során a Bizottság konzultálhat az Ügynökséggel.

4.   A veszteségekért nyújtandó ellentételezés

| 4.1. | A nemzeti átviteli rendszerekben a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása folytán bekövetkező veszteségek miatti ellentételezést az infrastruktúrának a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása céljából való rendelkezésre bocsátásával összefüggő költségek miatti ellentételezéstől elkülönítve kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.1.

A nemzeti átviteli rendszerekben a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása folytán bekövetkező veszteségek miatti ellentételezést az infrastruktúrának a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása céljából való rendelkezésre bocsátásával összefüggő költségek miatti ellentételezéstől elkülönítve kell meghatározni.

| 4.2. | A nemzeti átviteli rendszerben bekövetkező veszteségeket a következő két érték különbségeként kell meghatározni:






  1) | az adott időszak során az átviteli rendszerben ténylegesen bekövetkező veszteség;
  valamint |
| --- | --- | --- |

4.2.

A nemzeti átviteli rendszerben bekövetkező veszteségeket a következő két érték különbségeként kell meghatározni:

1)

az adott időszak során az átviteli rendszerben ténylegesen bekövetkező veszteség;

valamint

| 2) | azon becsült veszteség, amely az adott időszak során az átviteli rendszerben akkor következett volna be, ha villamosenergia-tranzitra nem került volna sor. |
| --- | --- |

2)

azon becsült veszteség, amely az adott időszak során az átviteli rendszerben akkor következett volna be, ha villamosenergia-tranzitra nem került volna sor.

| 4.3. | A villamosenergia-piaci ENTSO elvégzi a 4.2. pont szerinti számítást és azt, valamint a számítási módszert megfelelő formátumban közzé teszi. A számítás az adott időszakon belül különböző időpillanatokra vonatkozó becslések alapján is elvégezhető. |
| --- | --- |

4.3.

A villamosenergia-piaci ENTSO elvégzi a 4.2. pont szerinti számítást és azt, valamint a számítási módszert megfelelő formátumban közzé teszi. A számítás az adott időszakon belül különböző időpillanatokra vonatkozó becslések alapján is elvégezhető.

| 4.4. | A nemzeti átviteli rendszerben a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása folytán bekövetkező veszteség értékét azon alapelvek alapján kell meghatározni, amelyeket a szabályozó hatóság a nemzeti átviteli rendszerekben bekövetkező összes veszteség vonatkozásában jóváhagyott. Az Ügynökség ellenőrzi a veszteségek nemzeti szintű értékeléséhez használt kritériumokat, szem előtt tartva különösen azt, hogy a veszteségek értékelése méltányos és megkülönböztetésmentes módon történjen.
  Ha az illetékes szabályozó hatóság a mechanizmus valamely alkalmazási időszakára vonatkozóan nem hagyott jóvá veszteségszámítási alapelveket, akkor a mechanizmus alkalmazásában figyelembe veendő veszteség becsült értékét a villamosenergia-piaci ENTSO állapítja meg. |
| --- | --- |

4.4.

A nemzeti átviteli rendszerben a határkeresztező villamosenergia-áramlás befogadása folytán bekövetkező veszteség értékét azon alapelvek alapján kell meghatározni, amelyeket a szabályozó hatóság a nemzeti átviteli rendszerekben bekövetkező összes veszteség vonatkozásában jóváhagyott. Az Ügynökség ellenőrzi a veszteségek nemzeti szintű értékeléséhez használt kritériumokat, szem előtt tartva különösen azt, hogy a veszteségek értékelése méltányos és megkülönböztetésmentes módon történjen.

Ha az illetékes szabályozó hatóság a mechanizmus valamely alkalmazási időszakára vonatkozóan nem hagyott jóvá veszteségszámítási alapelveket, akkor a mechanizmus alkalmazásában figyelembe veendő veszteség becsült értékét a villamosenergia-piaci ENTSO állapítja meg.

5.   Az infrastruktúrának a határkeresztező villamosenergia-áramlás céljára való rendelkezésre bocsátásáért nyújtandó ellentételezés

| 5.1. | A Bizottság az Ügynökség 5.3. ponttal összhangban tett javaslata alapján meghatározza azt az éves összeget (a továbbiakban: a határkeresztező infrastruktúra-ellentételezés éves összege), amelyet az átvitelirendszer-üzemeltetők között az infrastruktúrának a határkeresztező villamosenergia-áramlás céljára való rendelkezésre bocsátásáért nyújtandó ellentételezés céljából fel kell osztani. Amennyiben a Bizottság nem ért egyet az Ügynökség javaslatával, második véleményt kér az Ügynökségtől. |
| --- | --- |

5.1.

A Bizottság az Ügynökség 5.3. ponttal összhangban tett javaslata alapján meghatározza azt az éves összeget (a továbbiakban: a határkeresztező infrastruktúra-ellentételezés éves összege), amelyet az átvitelirendszer-üzemeltetők között az infrastruktúrának a határkeresztező villamosenergia-áramlás céljára való rendelkezésre bocsátásáért nyújtandó ellentételezés céljából fel kell osztani. Amennyiben a Bizottság nem ért egyet az Ügynökség javaslatával, második véleményt kér az Ügynökségtől.

| 5.2. | A határkeresztező infrastruktúra-ellentételezés éves összegét a nemzeti átviteli rendszerekért felelős átvitelirendszer-üzemeltetők között a következő két mennyiséggel arányosan kell felosztani:






  1) | az adott nemzeti átviteli rendszeren megvalósuló tranzitoknak az összes nemzeti átviteli rendszeren megvalósuló összes tranziton belül képviselt részarányát leíró tranzittényező; |
| --- | --- | --- |

5.2.

A határkeresztező infrastruktúra-ellentételezés éves összegét a nemzeti átviteli rendszerekért felelős átvitelirendszer-üzemeltetők között a következő két mennyiséggel arányosan kell felosztani:

1)

az adott nemzeti átviteli rendszeren megvalósuló tranzitoknak az összes nemzeti átviteli rendszeren megvalósuló összes tranziton belül képviselt részarányát leíró tranzittényező;

| 2) | az adott nemzeti átviteli rendszer villamosenergia-tranzitjai és összterhelése és tranzitjai összege hányadosának négyzete és az összes nemzeti átviteli rendszer villamosenergia-tranzitjai és összterhelése és tranzitjai összege hányadosának négyzete egymáshoz viszonyított arányát leíró tehertényező. |
| --- | --- |

2)

az adott nemzeti átviteli rendszer villamosenergia-tranzitjai és összterhelése és tranzitjai összege hányadosának négyzete és az összes nemzeti átviteli rendszer villamosenergia-tranzitjai és összterhelése és tranzitjai összege hányadosának négyzete egymáshoz viszonyított arányát leíró tehertényező.

A tranzittényezőt 75 %-os, a tehertényezőt 25 %-os súllyal kell figyelembe venni.

| 5.3. | Az Ügynökség a határkeresztező villamosenergia-áramlás elősegítésével összefüggő villamosenergia-átviteli infrastruktúrának az Európai Unió egészére kiterjedő elemzése alapján meghatározza az 5.1. pontban említett, határkeresztező infrastruktúra-ellentételezés éves összegét. Az Ügynökség minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy e rendelet alkalmazásának időpontjától számított két éven belül elkészítse a felmérést. A villamosenergia-piaci ENTSO minden, e felmérés elvégzéséhez szükséges tájékoztatást megad a Bizottságnak és az Ügynökségnek.
  E felmérés során elismert standard költségkalkulációs módszerek alkalmazásával, műszaki és gazdasági szempontok figyelembevételével meg kell határozni azt a jövőben hosszú távon várható éves átlagos többletköltséget, amely az infrastruktúrának az adott időszakban a határkeresztező villamosenergia-áramlás céljára való rendelkezésre bocsátásához társul.
  Ha az infrastruktúra finanszírozása legalább részben a 714/2009/EK rendelet 14. cikke szerinti hálózat-hozzáférési díjaktól eltérő forrásokból történik, akkor az infrastruktúrának a határkeresztező villamosenergia-áramlás céljára való rendelkezésre bocsátásával összefüggő költségek felmérése során erre a körülményre megfelelő módon tekintettel kell lenni.
  A villamosenergia-infrastruktúrára vonatkozó, az egész Európai Unióra kiterjedő ezen felmérésnek a mechanizmusban részt vevő valamennyi tagállam és harmadik ország infrastruktúrájára, valamint az azon átvitelirendszer-üzemeltetők által üzemeltetett rendszerek infrastruktúrájára kell kiterjednie, amelyek a 3. pont értelmében többoldalú megállapodást kötöttek. |
| --- | --- |

5.3.

Az Ügynökség a határkeresztező villamosenergia-áramlás elősegítésével összefüggő villamosenergia-átviteli infrastruktúrának az Európai Unió egészére kiterjedő elemzése alapján meghatározza az 5.1. pontban említett, határkeresztező infrastruktúra-ellentételezés éves összegét. Az Ügynökség minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy e rendelet alkalmazásának időpontjától számított két éven belül elkészítse a felmérést. A villamosenergia-piaci ENTSO minden, e felmérés elvégzéséhez szükséges tájékoztatást megad a Bizottságnak és az Ügynökségnek.

E felmérés során elismert standard költségkalkulációs módszerek alkalmazásával, műszaki és gazdasági szempontok figyelembevételével meg kell határozni azt a jövőben hosszú távon várható éves átlagos többletköltséget, amely az infrastruktúrának az adott időszakban a határkeresztező villamosenergia-áramlás céljára való rendelkezésre bocsátásához társul.

Ha az infrastruktúra finanszírozása legalább részben a 714/2009/EK rendelet 14. cikke szerinti hálózat-hozzáférési díjaktól eltérő forrásokból történik, akkor az infrastruktúrának a határkeresztező villamosenergia-áramlás céljára való rendelkezésre bocsátásával összefüggő költségek felmérése során erre a körülményre megfelelő módon tekintettel kell lenni.

A villamosenergia-infrastruktúrára vonatkozó, az egész Európai Unióra kiterjedő ezen felmérésnek a mechanizmusban részt vevő valamennyi tagállam és harmadik ország infrastruktúrájára, valamint az azon átvitelirendszer-üzemeltetők által üzemeltetett rendszerek infrastruktúrájára kell kiterjednie, amelyek a 3. pont értelmében többoldalú megállapodást kötöttek.

| 5.4. | Mindaddig, amíg az Ügynökség az 5.3. pont szerinti felmérést el nem végezte és a Bizottság az 5.1. pont szerint a határkeresztező infrastruktúra-ellentételezés éves összegét meg nem állapította, a határkeresztező infrastruktúra-ellentételezés éves összege: 100 000 000 EUR. |
| --- | --- |

5.4.

Mindaddig, amíg az Ügynökség az 5.3. pont szerinti felmérést el nem végezte és a Bizottság az 5.1. pont szerint a határkeresztező infrastruktúra-ellentételezés éves összegét meg nem állapította, a határkeresztező infrastruktúra-ellentételezés éves összege: 100 000 000 EUR.

| 5.5. | Az Ügynökség az 5.1. pont szerinti javaslat benyújtásakor közli a Bizottsággal azzal kapcsolatos véleményét is, hogy az infrastruktúrának a határkeresztező villamosenergia-áramlás céljára való rendelkezésre bocsátásával összefüggő költségeket megfelelő-e az azokhoz hosszú távon átlagosan társuló többletköltségekre tekintettel felmérni. |
| --- | --- |

5.5.

Az Ügynökség az 5.1. pont szerinti javaslat benyújtásakor közli a Bizottsággal azzal kapcsolatos véleményét is, hogy az infrastruktúrának a határkeresztező villamosenergia-áramlás céljára való rendelkezésre bocsátásával összefüggő költségeket megfelelő-e az azokhoz hosszú távon átlagosan társuló többletköltségekre tekintettel felmérni.

6.   Hozzájárulás az alaphoz

| 6.1. | Az átvitelirendszer-üzemeltetők az alaphoz a nemzeti átviteli rendszerükbe befelé és onnan kifelé irányuló eredő villamosenergia-áramlások abszolút értékének és az összes átviteli rendszerbe befelé és onnan kifelé irányuló eredő villamosenergia-áramlások abszolút értéke összegének hányadosa arányában járulnak hozzá. |
| --- | --- |

6.1.

Az átvitelirendszer-üzemeltetők az alaphoz a nemzeti átviteli rendszerükbe befelé és onnan kifelé irányuló eredő villamosenergia-áramlások abszolút értékének és az összes átviteli rendszerbe befelé és onnan kifelé irányuló eredő villamosenergia-áramlások abszolút értéke összegének hányadosa arányában járulnak hozzá.

7.   A harmadik országokból történő behozatal és a harmadik országokba történő kivitel esetén alkalmazandó átvitelirendszer-használati díj

| 7.1. | Valamennyi harmadik ország viszonylatában valamennyi előre tervezett behozatal és kivitel esetében átvitelirendszer-használati díjat kell fizetni, ha:






  1) | az adott ország nem kötött az Európai Unióval olyan megállapodást, amelynek értelmében a villamos energia területén átvette és alkalmazza az európai uniós jogot;
  vagy |
| --- | --- | --- |

7.1.

Valamennyi harmadik ország viszonylatában valamennyi előre tervezett behozatal és kivitel esetében átvitelirendszer-használati díjat kell fizetni, ha:

1)

az adott ország nem kötött az Európai Unióval olyan megállapodást, amelynek értelmében a villamos energia területén átvette és alkalmazza az európai uniós jogot;

vagy

| 2) | az azon rendszerért felelős átmenetirendszer-üzemeltető, amelybe a villamos energia behozatala, illetve amelyből a villamos energia kivitele történik, nem kötött a 3. pont értelmében többoldalú megállapodást. |
| --- | --- |

2)

az azon rendszerért felelős átmenetirendszer-üzemeltető, amelybe a villamos energia behozatala, illetve amelyből a villamos energia kivitele történik, nem kötött a 3. pont értelmében többoldalú megállapodást.

A díjat EUR/MWh egységben kell kifejezni.

| 7.2. | A mechanizmus résztvevői az átvitelirendszer-használati díjat a nemzeti átviteli rendszer és a harmadik ország átviteli rendszere közötti előre tervezett behozatalok és kivitelek esetén vetik ki. |
| --- | --- |

7.2.

A mechanizmus résztvevői az átvitelirendszer-használati díjat a nemzeti átviteli rendszer és a harmadik ország átviteli rendszere közötti előre tervezett behozatalok és kivitelek esetén vetik ki.

| 7.3. | Az átvitelirendszer-használati díj mértékét minden évre vonatkozóan előzetesen a villamosenergia-piaci ENTSO állapítja meg. A díj összegét azon hozzájárulás 1 MWh-ra vetített becsült összegében kell megállapítani, amelyet a mechanizmusban részt vevő országok átvitelirendszer-üzemeltetőinek az alapba az adott évben várható határkeresztező villamosenergia-áramlás alapján be kellene fizetniük. |
| --- | --- |

7.3.

Az átvitelirendszer-használati díj mértékét minden évre vonatkozóan előzetesen a villamosenergia-piaci ENTSO állapítja meg. A díj összegét azon hozzájárulás 1 MWh-ra vetített becsült összegében kell megállapítani, amelyet a mechanizmusban részt vevő országok átvitelirendszer-üzemeltetőinek az alapba az adott évben várható határkeresztező villamosenergia-áramlás alapján be kellene fizetniük.

B.   RÉSZ

Iránymutatás az átviteli díjak szabályozásának közös elveiről

| 1. | A tagállamokban a termelők által fizetett éves átlagos átviteli díjnak a 3. pontban meghatározott sávokba kell esnie. |
| --- | --- |

1.

A tagállamokban a termelők által fizetett éves átlagos átviteli díjnak a 3. pontban meghatározott sávokba kell esnie.

| 2. | A termelők által fizetett éves átlagos átviteli díj: a termelők által fizetett éves összes átviteli díj elosztva a tagállam átviteli rendszerébe a termelők által betáplált összes energia mért értékével.
  A 3. pont szerinti számítás során az átviteli díj nem tartalmazza:






  1) | a termelők által a rendszerhez való csatlakozáshoz szükséges fizikai eszközökért vagy a csatlakozás fejlesztéséért fizetett díjakat; |
| --- | --- | --- |

2.

A termelők által fizetett éves átlagos átviteli díj: a termelők által fizetett éves összes átviteli díj elosztva a tagállam átviteli rendszerébe a termelők által betáplált összes energia mért értékével.

A 3. pont szerinti számítás során az átviteli díj nem tartalmazza:

1)

a termelők által a rendszerhez való csatlakozáshoz szükséges fizikai eszközökért vagy a csatlakozás fejlesztéséért fizetett díjakat;

| 2) | a termelők által a kiegészítő szolgáltatásokkal összefüggésben fizetett díjakat; |
| --- | --- |

2)

a termelők által a kiegészítő szolgáltatásokkal összefüggésben fizetett díjakat;

| 3) | a termelők által fizetett külön rendszerveszteség-díjakat. |
| --- | --- |

3)

a termelők által fizetett külön rendszerveszteség-díjakat.

| 3. | Dánia, Svédország, Finnország, Románia, Írország, Nagy-Britannia és Észak-Írország kivételével a termelők által fizetett éves átlagos átviteli díj összegének a 0-tól 0,5 EUR/MWh-ig terjedő sávban kell lennie.
  Dánia, Svédország és Finnország esetében a termelők által fizetett éves átlagos átviteli díj összegének a 0-tól 1,2 EUR/MWh-ig terjedő sávban kell lennie.
  Írország, Nagy-Britannia és Észak-Írország esetében a termelők által fizetett éves átlagos átviteli díj összegének a 0-tól 2,5 EUR/MWh-ig, Románia esetében pedig a 0-tól 2,0 EUR/MWh-ig terjedő sávban kell lennie. |
| --- | --- |

3.

Dánia, Svédország, Finnország, Románia, Írország, Nagy-Britannia és Észak-Írország kivételével a termelők által fizetett éves átlagos átviteli díj összegének a 0-tól 0,5 EUR/MWh-ig terjedő sávban kell lennie.

Dánia, Svédország és Finnország esetében a termelők által fizetett éves átlagos átviteli díj összegének a 0-tól 1,2 EUR/MWh-ig terjedő sávban kell lennie.

Írország, Nagy-Britannia és Észak-Írország esetében a termelők által fizetett éves átlagos átviteli díj összegének a 0-tól 2,5 EUR/MWh-ig, Románia esetében pedig a 0-tól 2,0 EUR/MWh-ig terjedő sávban kell lennie.

| 4. | Az Ügynökség nyomon követi a megengedhető átviteli díjra vonatkozó sávok megfelelőségét, különös tekintettel a tagállamok 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) szerinti céljainak az eléréséhez szükséges átviteli kapacitások finanszírozására, valamint általában a rendszerhasználókra gyakorolt hatásaira. |
| --- | --- |

4.

Az Ügynökség nyomon követi a megengedhető átviteli díjra vonatkozó sávok megfelelőségét, különös tekintettel a tagállamok 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) szerinti céljainak az eléréséhez szükséges átviteli kapacitások finanszírozására, valamint általában a rendszerhasználókra gyakorolt hatásaira.

| 5. | Az Ügynökség 2014. január 1-ig eljuttatja a Bizottsághoz a 2015. január 1-jét követő időszakra vonatkozó megfelelő díjsávval, illetve díjsávokkal kapcsolatos véleményét. |
| --- | --- |

5.

Az Ügynökség 2014. január 1-ig eljuttatja a Bizottsághoz a 2015. január 1-jét követő időszakra vonatkozó megfelelő díjsávval, illetve díjsávokkal kapcsolatos véleményét.

---

(1)  HL L 198., 2006.7.20., 18. o.

(2)  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

---

| 24.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 250/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 250/12

---

A BIZOTTSÁG 839/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 23.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. szeptember 24-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 72,7 |
| MK | 76,7 |
| TR | 64,0 |
| XS | 58,9 |
| ZZ | 68,1 |
| 0707 00 05 | TR | 124,4 |
| ZZ | 124,4 |
| 0709 90 70 | TR | 120,2 |
| ZZ | 120,2 |
| 0805 50 10 | AR | 138,0 |
| CL | 107,8 |
| IL | 127,1 |
| TR | 118,8 |
| UY | 134,8 |
| ZA | 115,7 |
| ZZ | 123,7 |
| 0806 10 10 | EG | 75,0 |
| TR | 121,1 |
| US | 185,0 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 10 80 | AR | 78,0 |
| BR | 74,7 |
| CL | 125,9 |
| NZ | 112,4 |
| US | 128,5 |
| ZA | 97,2 |
| ZZ | 102,8 |
| 0808 20 50 | CN | 84,3 |
| ZA | 98,9 |
| ZZ | 91,6 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| IL | 178,5 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 92,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

72,7

MK

76,7

TR

64,0

XS

58,9

ZZ

68,1

0707 00 05

TR

124,4

ZZ

124,4

0709 90 70

TR

120,2

ZZ

120,2

0805 50 10

AR

138,0

CL

107,8

IL

127,1

TR

118,8

UY

134,8

ZA

115,7

ZZ

123,7

0806 10 10

EG

75,0

TR

121,1

US

185,0

ZZ

127,0

0808 10 80

AR

78,0

BR

74,7

CL

125,9

NZ

112,4

US

128,5

ZA

97,2

ZZ

102,8

0808 20 50

CN

84,3

ZA

98,9

ZZ

91,6

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

BA

53,5

IL

178,5

MK

45,0

ZZ

92,3

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 24.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 250/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 250/14

---

A BIZOTTSÁG 840/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 23.)

a marha- és borjúhúságazatban alkalmazandó export-visszatérítések megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 164. cikke (2) bekezdésére és 170. cikkére, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 162. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelet I. mellékletének XV. részében említett termékek világpiaci ára és uniós piaci ára közötti különbséget export-visszatérítés révén ki lehet egyenlíteni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 162. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelet I. mellékletének XV. részében említett termékek világpiaci ára és uniós piaci ára közötti különbséget export-visszatérítés révén ki lehet egyenlíteni.

| (2) | A marha- és borjúhúspiac jelenlegi helyzetére való tekintettel indokolt export-visszatérítéseket megállapítani az 1234/2007/EK rendelet 162., 163., 164., 167., 168. és 169. cikkében meghatározott szabályokkal és kritériumokkal összhangban. |
| --- | --- |

(2)

A marha- és borjúhúspiac jelenlegi helyzetére való tekintettel indokolt export-visszatérítéseket megállapítani az 1234/2007/EK rendelet 162., 163., 164., 167., 168. és 169. cikkében meghatározott szabályokkal és kritériumokkal összhangban.

| (3) | Az 1234/2007/EK rendelet 164. cikkének (1) bekezdése szerint a visszatérítés mértéke a rendeltetési helytől függően változhat, különösen amennyiben ezt a világpiaci helyzet, egyes piacok sajátos követelményei vagy a Szerződés 300. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségek szükségessé teszik. |
| --- | --- |

(3)

Az 1234/2007/EK rendelet 164. cikkének (1) bekezdése szerint a visszatérítés mértéke a rendeltetési helytől függően változhat, különösen amennyiben ezt a világpiaci helyzet, egyes piacok sajátos követelményei vagy a Szerződés 300. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségek szükségessé teszik.

| (4) | Csak azokra a termékekre nyújtható visszatérítés, amelyek az Unión belül szabadon mozoghatnak, és amelyeken szerepel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt egészségügyi jelölés. E termékeknek meg kell felelniük az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), valamint az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által meghatározott követelményeknek is. |
| --- | --- |

(4)

Csak azokra a termékekre nyújtható visszatérítés, amelyek az Unión belül szabadon mozoghatnak, és amelyeken szerepel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt egészségügyi jelölés. E termékeknek meg kell felelniük az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), valamint az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által meghatározott követelményeknek is.

| (5) | Az egyes csontozott marhahúsokra nyújtott különleges export-visszatérítésekre vonatkozó feltételek megállapításáról szóló, 2007. november 21-i 1359/2007/EK bizottsági rendelet (5) 7. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően a kifizetendő különleges visszatérítést csökkenteni kell, ha az exportálandó mennyiség a kicsontozással előállított részek teljes tömegének kevesebb mint 95 %-át, de legalább 85 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(5)

Az egyes csontozott marhahúsokra nyújtott különleges export-visszatérítésekre vonatkozó feltételek megállapításáról szóló, 2007. november 21-i 1359/2007/EK bizottsági rendelet (5) 7. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően a kifizetendő különleges visszatérítést csökkenteni kell, ha az exportálandó mennyiség a kicsontozással előállított részek teljes tömegének kevesebb mint 95 %-át, de legalább 85 %-át teszi ki.

| (6) | A visszatérítés jelenleg alkalmazandó mértékét a 649/2010/EU bizottsági rendelet (6) állapította meg. Mivel a visszatérítés mértékét indokolt megváltoztatni, az említett rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(6)

A visszatérítés jelenleg alkalmazandó mértékét a 649/2010/EU bizottsági rendelet (6) állapította meg. Mivel a visszatérítés mértékét indokolt megváltoztatni, az említett rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (7) | A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül, |
| --- | --- |

(7)

A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az 1234/2007/EK rendelet 164. cikkében foglaltaknak megfelelően export-visszatérítést kell nyújtani az e rendelet mellékletében meghatározott termékekre az ugyanott meghatározott összegek erejéig, az e cikk (2) bekezdésében előírt feltételek mellett.

(2)   Az (1) bekezdés alapján visszatérítésben részesíthető termékeknek meg kell felelniük a 852/2004/EK és a 853/2004/EK rendelet vonatkozó előírásainak, elsősorban pedig az engedélyezett létesítményben való előállítás és a 854/2004/EK rendelet I. melléklete I. szakaszának III. fejezete szerinti állat-egészségügyi jelölés követelményeinek.

2. cikk

Az 1359/2007/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett esetben a 0201 30 00 9100 termékkód alá tartozó termékekre nyújtott visszatérítést 100 kilogrammonként 3,5 EUR-val csökkenteni kell.

3. cikk

A 649/2010/EU rendelet hatályát veszti.

4. cikk

Ez a rendelet 2010. szeptember 24-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

2

(3)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o.

3

(4)  HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

4

(5)  HL L 304., 2007.11.22., 21. o.

5

(6)  HL L 191., 2010.7.23., 3. o.

6

---

MELLÉKLET

A marhahúságazatban 2010. szeptember 24-től alkalmazandó export-visszatérítések

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | Visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg élőtömeg | 12,9 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg élőtömeg | 12,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg nettó tömeg | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettó tömeg | 10,8 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg nettó tömeg | 24,4 |
| B03 | EUR/100 kg nettó tömeg | 14,4 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg nettó tömeg | 24,4 |
| B03 | EUR/100 kg nettó tömeg | 14,4 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg nettó tömeg | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettó tömeg | 10,8 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg nettó tömeg | 30,5 |
| B03 | EUR/100 kg nettó tömeg | 17,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg nettó tömeg | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettó tömeg | 10,8 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | EUR/100 kg nettó tömeg | 3,3 |
| CA (5) | EUR/100 kg nettó tömeg | 3,3 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | EUR/100 kg nettó tömeg | 11,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettó tömeg | 3,8 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg nettó tömeg | 42,4 |
| B03 | EUR/100 kg nettó tömeg | 24,9 |
| EG | EUR/100 kg nettó tömeg | 51,7 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg nettó tömeg | 25,4 |
| B03 | EUR/100 kg nettó tömeg | 15,0 |
| EG | EUR/100 kg nettó tömeg | 31,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg nettó tömeg | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg nettó tömeg | 2,7 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg nettó tömeg | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg nettó tömeg | 2,7 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg nettó tömeg | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg nettó tömeg | 2,7 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg nettó tömeg | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg nettó tömeg | 2,7 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | EUR/100 kg nettó tömeg | 3,3 |
| CA (5) | EUR/100 kg nettó tömeg | 3,3 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | EUR/100 kg nettó tömeg | 11,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettó tömeg | 3,8 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg nettó tömeg | 11,6 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg nettó tömeg | 10,3 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg nettó tömeg | 11,6 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg nettó tömeg | 10,3 |
| Megjegyzés: A termékkódokat és az „A” sorozatba tartozó rendeltetésihely-kódokat a 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.
  A rendeltetésihely-kódokat az 1883/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) határozza meg.
  A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:







  B00 | : | minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, fedélzeti ellátmány és az Unióból való kivitelnek minősülő rendeltetési helyek). |
| B02 | : | B04, valamint az EG kódú rendeltetési hely. |
| B03 | : | Albánia, Horvátország, Bosznia és Hercegovina, Szerbia, Koszovót (), Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, hajó- és repülőgép-fedélzeti ellátmány (a 612/2009/EK bizottsági rendelet (HL L 186., 2009.7.17., 1. o.) 33., 42. és – adott esetben – 41. cikkében említett rendeltetési helyek). |
| B04 | : | Törökország, Ukrajna, Belarusz, Moldova, Oroszország, Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán, Kazahsztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Tádzsikisztán, Kirgizisztán, Marokkó, Algéria, Tunézia, Líbia, Libanon, Szíria, Irak, Irán, Izrael, Ciszjordánia/Gázai övezet, Jordánia, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrein, Katar, Egyesült Arab Emírségek, Omán, Jemen, Pakisztán, Srí Lanka, Mianmar (Burma), Thaiföld, Vietnam, Indonézia, Fülöp-szigetek, Kína, Észak-Korea, Hongkong, Szudán, Mauritánia, Mali, Burkina Faso, Niger, Csád, Zöld-foki-szigetek, Szenegál, Gambia, Bissau-Guinea, Guinea, Sierra Leone, Libéria, Elefántcsontpart, Ghána, Togo, Benin, Nigéria, Kamerun, Közép-afrikai Köztársaság, Egyenlítői-Guinea, São Tomé és Príncipe, Gabon, Kongó, Kongói Demokratikus Köztársaság, Ruanda, Burundi, Szent Ilona és kapcsolt területei, Angola, Etiópia, Eritrea, Dzsibuti, Szomália, Uganda, Tanzánia, Seychelle-szigetek és kapcsolt területei, Brit Indiai-óceáni Terület, Mozambik, Mauritius, Comore-szigetek, Mayotte, Zambia, Malawi, Dél-Afrika, Lesotho. |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

Visszatérítések összege

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg élőtömeg

12,9

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg élőtömeg

12,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

EUR/100 kg nettó tömeg

18,3

B03

EUR/100 kg nettó tömeg

10,8

0201 10 00 9130 (2)

B02

EUR/100 kg nettó tömeg

24,4

B03

EUR/100 kg nettó tömeg

14,4

0201 20 20 9110 (2)

B02

EUR/100 kg nettó tömeg

24,4

B03

EUR/100 kg nettó tömeg

14,4

0201 20 30 9110 (2)

B02

EUR/100 kg nettó tömeg

18,3

B03

EUR/100 kg nettó tömeg

10,8

0201 20 50 9110 (2)

B02

EUR/100 kg nettó tömeg

30,5

B03

EUR/100 kg nettó tömeg

17,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

EUR/100 kg nettó tömeg

18,3

B03

EUR/100 kg nettó tömeg

10,8

0201 30 00 9050

US (4)

EUR/100 kg nettó tömeg

3,3

CA (5)

EUR/100 kg nettó tömeg

3,3

0201 30 00 9060 (7)

B02

EUR/100 kg nettó tömeg

11,3

B03

EUR/100 kg nettó tömeg

3,8

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg nettó tömeg

42,4

B03

EUR/100 kg nettó tömeg

24,9

EG

EUR/100 kg nettó tömeg

51,7

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg nettó tömeg

25,4

B03

EUR/100 kg nettó tömeg

15,0

EG

EUR/100 kg nettó tömeg

31,0

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg nettó tömeg

8,1

B03

EUR/100 kg nettó tömeg

2,7

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg nettó tömeg

8,1

B03

EUR/100 kg nettó tömeg

2,7

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg nettó tömeg

8,1

B03

EUR/100 kg nettó tömeg

2,7

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg nettó tömeg

8,1

B03

EUR/100 kg nettó tömeg

2,7

0202 30 90 9100

US (4)

EUR/100 kg nettó tömeg

3,3

CA (5)

EUR/100 kg nettó tömeg

3,3

0202 30 90 9200 (7)

B02

EUR/100 kg nettó tömeg

11,3

B03

EUR/100 kg nettó tömeg

3,8

1602 50 31 9125 (6)

B00

EUR/100 kg nettó tömeg

11,6

1602 50 31 9325 (6)

B00

EUR/100 kg nettó tömeg

10,3

1602 50 95 9125 (6)

B00

EUR/100 kg nettó tömeg

11,6

1602 50 95 9325 (6)

B00

EUR/100 kg nettó tömeg

10,3

Megjegyzés: A termékkódokat és az „A” sorozatba tartozó rendeltetésihely-kódokat a 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.

A rendeltetésihely-kódokat az 1883/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) határozza meg.

A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:

B00

:

minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, fedélzeti ellátmány és az Unióból való kivitelnek minősülő rendeltetési helyek).

B02

:

B04, valamint az EG kódú rendeltetési hely.

B03

:

Albánia, Horvátország, Bosznia és Hercegovina, Szerbia, Koszovót (), Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, hajó- és repülőgép-fedélzeti ellátmány (a 612/2009/EK bizottsági rendelet (HL L 186., 2009.7.17., 1. o.) 33., 42. és – adott esetben – 41. cikkében említett rendeltetési helyek).

B04

:

Törökország, Ukrajna, Belarusz, Moldova, Oroszország, Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán, Kazahsztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Tádzsikisztán, Kirgizisztán, Marokkó, Algéria, Tunézia, Líbia, Libanon, Szíria, Irak, Irán, Izrael, Ciszjordánia/Gázai övezet, Jordánia, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrein, Katar, Egyesült Arab Emírségek, Omán, Jemen, Pakisztán, Srí Lanka, Mianmar (Burma), Thaiföld, Vietnam, Indonézia, Fülöp-szigetek, Kína, Észak-Korea, Hongkong, Szudán, Mauritánia, Mali, Burkina Faso, Niger, Csád, Zöld-foki-szigetek, Szenegál, Gambia, Bissau-Guinea, Guinea, Sierra Leone, Libéria, Elefántcsontpart, Ghána, Togo, Benin, Nigéria, Kamerun, Közép-afrikai Köztársaság, Egyenlítői-Guinea, São Tomé és Príncipe, Gabon, Kongó, Kongói Demokratikus Köztársaság, Ruanda, Burundi, Szent Ilona és kapcsolt területei, Angola, Etiópia, Eritrea, Dzsibuti, Szomália, Uganda, Tanzánia, Seychelle-szigetek és kapcsolt területei, Brit Indiai-óceáni Terület, Mozambik, Mauritius, Comore-szigetek, Mayotte, Zambia, Malawi, Dél-Afrika, Lesotho.

---

(1)  Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244.sz. határozata szerint.

(2)  A termék csak a 433/2007/EK bizottsági rendelet (HL L 104., 2007.4.21., 3. o.) melléklete szerinti bizonyítvány bemutatása mellett sorolható ebbe az alszámba.

(3)  A visszatérítés feltétele, hogy teljesüljenek az 1359/2007/EK bizottsági rendeletben (HL L 304., 2007.11.22., 21. o.) és, adott esetben, az 1741/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 329., 2006.11.25., 7. o.) előírt feltételek.

(4)  Az 1643/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 308., 2006.11.8., 7. o.) meghatározott feltételek mellett.

(5)  A 1041/2008/EK bizottsági rendeletben (HL L 281., 2008.10.24., 3. o.) meghatározott feltételek mellett.

(6)  A visszatérítés feltétele, hogy teljesüljenek az 1731/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 325., 2006.11.24., 12. o.) előírt feltételek.

(7)  A zsiradék nélküli színhústartalmat a 2429/86/EGK bizottsági rendelet (HL L 210., 1986.8.1., 39. o.) mellékletében leírt analitikai eljárás szerint kell megállapítani.

Az „átlagos tartalom” a 765/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 117., 2002.5.4., 6. o.) 2. cikkének (1) bekezdése szerinti minta mennyiségére utal. A mintát az adott tételnek a legmagasabb kockázatot jelentő részéből kell venni.

---

| 24.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 250/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 250/18

---

A BIZOTTSÁG 841/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 23.)

a baromfihús-ágazatban alkalmazandó export-visszatérítések megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 164. cikke (2) bekezdésére és 170. cikkére, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 162. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelet I. mellékletének XX. részében említett termékek világpiaci ára és uniós piaci ára közötti különbséget export-visszatérítés révén ki lehet egyenlíteni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 162. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelet I. mellékletének XX. részében említett termékek világpiaci ára és uniós piaci ára közötti különbséget export-visszatérítés révén ki lehet egyenlíteni.

| (2) | A baromfihús-ágazat jelenlegi piaci helyzetére való tekintettel indokolt export-visszatérítéseket megállapítani az 1234/2007/EK rendelet 162., 163., 164., 167. és 169. cikkében meghatározott szabályokkal és kritériumokkal összhangban. |
| --- | --- |

(2)

A baromfihús-ágazat jelenlegi piaci helyzetére való tekintettel indokolt export-visszatérítéseket megállapítani az 1234/2007/EK rendelet 162., 163., 164., 167. és 169. cikkében meghatározott szabályokkal és kritériumokkal összhangban.

| (3) | Az 1234/2007/EK rendelet 164. cikkének (1) bekezdése szerint a visszatérítés mértéke a rendeltetési helytől függően változhat, különösen amennyiben ezt a világpiaci helyzet, egyes piacok sajátos követelményei vagy a Szerződés 300. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségek szükségessé teszik. |
| --- | --- |

(3)

Az 1234/2007/EK rendelet 164. cikkének (1) bekezdése szerint a visszatérítés mértéke a rendeltetési helytől függően változhat, különösen amennyiben ezt a világpiaci helyzet, egyes piacok sajátos követelményei vagy a Szerződés 300. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségek szükségessé teszik.

| (4) | Csak azokra a termékekre nyújtható visszatérítés, amelyek az Unión belül szabadon mozoghatnak, és amelyeken szerepel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt állat-egészségügyi jelölés. A termékeknek meg kell felelniük az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) követelményeinek is. |
| --- | --- |

(4)

Csak azokra a termékekre nyújtható visszatérítés, amelyek az Unión belül szabadon mozoghatnak, és amelyeken szerepel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt állat-egészségügyi jelölés. A termékeknek meg kell felelniük az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) követelményeinek is.

| (5) | A visszatérítés jelenleg alkalmazandó mértékét az 525/2010/EU bizottsági rendelet (4) állapította meg. Mivel a visszatérítés mértékét indokolt megváltoztatni, az említett rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(5)

A visszatérítés jelenleg alkalmazandó mértékét az 525/2010/EU bizottsági rendelet (4) állapította meg. Mivel a visszatérítés mértékét indokolt megváltoztatni, az említett rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az 1234/2007/EK rendelet 164. cikkében foglaltaknak megfelelően export-visszatérítést kell nyújtani az e rendelet mellékletében meghatározott termékekre az ugyanott meghatározott összegek erejéig, az e cikk (2) bekezdésében előírt feltételek mellett.

(2)   Az (1) bekezdés alapján visszatérítésben részesíthető termékeknek meg kell felelniük a 852/2004/EK és a 853/2004/EK rendelet vonatkozó előírásainak, elsősorban pedig az engedélyezett létesítményben való előállítás és a 853/2004/EK rendelet II. mellékletének I. szakasza szerinti azonosító jelölés követelményeinek.

2. cikk

Az 525/2010/EU rendelet hatályát veszti.

3. cikk

Ez a rendelet 2010. szeptember 24-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

2

(3)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o.

3

(4)  HL L 152., 2010.6.18., 5. o.

4

---

MELLÉKLET

A 2010. szeptember 24-től alkalmazandó export-visszatérítések a baromfihús-ágazatban

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | A visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| N.B.: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.
  A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:






  V03: | A24, Angola, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrein, Katar, Omán, Egyesült Arab Emirátusok, Jordánia, Jemen, Libanon, Irak, Irán. |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

A visszatérítés összege

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

32,50

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

32,50

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

32,50

N.B.: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.

A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:

V03:

A24, Angola, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrein, Katar, Omán, Egyesült Arab Emirátusok, Jordánia, Jemen, Libanon, Irak, Irán.

---

| 24.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 250/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 250/20

---

A BIZOTTSÁG 842/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 23.)

a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásfehérjére vonatkozó irányadó árak rögzítéséről és az 1484/95/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) és különösen annak 143. cikkére,

tekintettel az ovalbuminra és laktalbuminra (2) vonatkozó közös kereskedelmi rendszerről szóló, 2009. július 7-én 614/2009/EK tanácsi rendeletre és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) a baromfihús- és tojáságazat, valamint a tojásfehérje vonatkozásában megállapította a kiegészítő importvámok alkalmazási rendszerének végrehajtási szabályait, és rögzítette a kiegészítő importvámokat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) a baromfihús- és tojáságazat, valamint a tojásfehérje vonatkozásában megállapította a kiegészítő importvámok alkalmazási rendszerének végrehajtási szabályait, és rögzítette a kiegészítő importvámokat.

| (2) | Az irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló, rendszeresen ellenőrzött adatokból megállapítható, hogy az irányadó árakat bizonyos baromfihús- és tojáságazati termékek, illetve a tojásfehérje behozatala vonatkozásában, a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevétele mellett, módosítani kell. Ezért indokolt közzétenni az irányadó árakat. |
| --- | --- |

(2)

Az irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló, rendszeresen ellenőrzött adatokból megállapítható, hogy az irányadó árakat bizonyos baromfihús- és tojáságazati termékek, illetve a tojásfehérje behozatala vonatkozásában, a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevétele mellett, módosítani kell. Ezért indokolt közzétenni az irányadó árakat.

| (3) | A piaci helyzetre való tekintettel e módosítást a lehető legrövidebb időn belül alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(3)

A piaci helyzetre való tekintettel e módosítást a lehető legrövidebb időn belül alkalmazni kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 181., 2009.7.14., 8. o.

2

(3)  HL L 145., 1995.6.29., 47. o.

3

---

MELLÉKLET

a baromfihús- és tojáságazatban érvényes, valamint a tojásfehérjére vonatkozó irányadó árak rögzítéséről és az 1484/95/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. szeptember 23-i bizottsági rendelethez

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikk (3) bekezdésében említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Származási hely (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva, | 137,4 | 0 | BR |
| 146,0 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva, | 127,2 | 0 | BR |
| 143,2 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Gallus domesticus darabolva, csont nélkül, fagyasztva, | 212,6 | 26 | BR |
| 269,1 | 9 | AR |
| 334,7 | 0 | CL |
| 0207 14 50 | Csirkemell, fagyasztva | 188,4 | 7 | BR |
| 0207 14 60 | Csirkecomb, fagyasztva | 137,9 | 2 | BR |
| 0207 27 10 | Pulykadarabok, csont nélkül, fagyasztva | 283,3 | 4 | BR |
| 314,5 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Tojássárgája | 318,9 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Tojás, héj nélkül, szárítva | 347,8 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kakas- vagy tyúkkészítmény főzés nélkül | 285,8 | 0 | BR |
| 3502 11 90 | Szárított tojásfehérje | 544,8 | 0 | AR |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikk (3) bekezdésében említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Származási hely (1)

0207 12 10

Tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva,

137,4

0

BR

146,0

0

AR

0207 12 90

Tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva,

127,2

0

BR

143,2

0

AR

0207 14 10

Gallus domesticus darabolva, csont nélkül, fagyasztva,

212,6

26

BR

269,1

9

AR

334,7

0

CL

0207 14 50

Csirkemell, fagyasztva

188,4

7

BR

0207 14 60

Csirkecomb, fagyasztva

137,9

2

BR

0207 27 10

Pulykadarabok, csont nélkül, fagyasztva

283,3

4

BR

314,5

0

CL

0408 11 80

Tojássárgája

318,9

0

AR

0408 91 80

Tojás, héj nélkül, szárítva

347,8

0

AR

1602 32 11

Kakas- vagy tyúkkészítmény főzés nélkül

285,8

0

BR

3502 11 90

Szárított tojásfehérje

544,8

0

AR

---

(1)  Az 1833/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) megállapított nómenklatúra. A »ZZ« kód jelentése »egyéb származási hely«.”

1

---

| 24.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 250/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 250/22

---

A BIZOTTSÁG 843/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 23.)

a sovány tejpor minimális eladási árának a 447/2010/EU rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott hetedik egyedi pályázati felhívás tekintetében történő megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 43j. cikkére, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | A 447/2010/EU bizottsági rendelet (2) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági termékek állami intervenció keretében történő felvásárlása és értékesítése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. december 11-i 1272/2009/EU bizottsági rendeletben (3) előírt feltételeknek megfelelően sovány tejpor értékesítésére irányuló pályázati eljárást nyitott meg. |
| --- | --- |

(1)

A 447/2010/EU bizottsági rendelet (2) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági termékek állami intervenció keretében történő felvásárlása és értékesítése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. december 11-i 1272/2009/EU bizottsági rendeletben (3) előírt feltételeknek megfelelően sovány tejpor értékesítésére irányuló pályázati eljárást nyitott meg.

| (2) | Az 1272/2009/EU rendelet 46. cikkének (1) bekezdésében foglaltakkal összhangban a Bizottság az egyedi pályázati felhívásokra benyújtott pályázatok alapján meghatározza a minimális eladási árat, vagy dönthet úgy is, hogy nem rögzít minimális eladási árat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1272/2009/EU rendelet 46. cikkének (1) bekezdésében foglaltakkal összhangban a Bizottság az egyedi pályázati felhívásokra benyújtott pályázatok alapján meghatározza a minimális eladási árat, vagy dönthet úgy is, hogy nem rögzít minimális eladási árat.

| (3) | A hetedik egyedi pályázati felhívásra benyújtott pályázatok alapján indokolt minimális eladási árat megállapítani. |
| --- | --- |

(3)

A hetedik egyedi pályázati felhívásra benyújtott pályázatok alapján indokolt minimális eladási árat megállapítani.

| (4) | A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül, |
| --- | --- |

(4)

A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 447/2010/EU rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott, sovány tejpor értékesítésére irányuló hetedik egyedi pályázati felhívás tekintetében – amelyre vonatkozóan a pályázatok benyújtásának határideje 2010. szeptember 21-én járt le – a sovány tejpor minimális eladási ára 214,00 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. szeptember 24-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 126., 2010.5.22., 19. o.

2

(3)  HL L 349., 2009.12.29., 1. o.

3

---

HATÁROZATOK

| 24.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 250/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 250/23

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. június 23.)

a Franciaország által a Fonds de prévention des aléas pêche nevű alapnak és a halászati vállalkozásoknak nyújtott adótámogatásokról (C 24/08 (korábbi NN 38/07) sz. állami támogatás)

(az értesítés a C(2010) 3938. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/569/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló szerződésre (2) és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az érdekelt feleket az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére (3),

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A Fonds de prévention des aléas pêche nevű alapnak (a továbbiakban: FPAP) nyújtott támogatások vizsgálata keretében – ennek nyomán született a 2008/936/EK bizottsági határozat (4) – a Bizottság arról értesült, hogy külön adózási rendszer vonatkozik az FPAP-ra és tagjaira. |
| --- | --- |

(1)

A Fonds de prévention des aléas pêche nevű alapnak (a továbbiakban: FPAP) nyújtott támogatások vizsgálata keretében – ennek nyomán született a 2008/936/EK bizottsági határozat (4) – a Bizottság arról értesült, hogy külön adózási rendszer vonatkozik az FPAP-ra és tagjaira.

| (2) | A 2008. május 20-i határozat meghozatalához vezető eljárás során nem került sor az említett adózási rendszer vizsgálatára, mivel olyan új elemről volt szó, amelyről a hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor (5) a Bizottságnak nem volt tudomása. |
| --- | --- |

(2)

A 2008. május 20-i határozat meghozatalához vezető eljárás során nem került sor az említett adózási rendszer vizsgálatára, mivel olyan új elemről volt szó, amelyről a hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor (5) a Bizottságnak nem volt tudomása.

| (3) | Ám a Bizottság, mivel jogellenes támogatások létezésére valló, kellően egyértelmű bizonyítékokkal rendelkezett, úgy döntött, hogy előzetes vizsgálat alá veszi ezeket az adótámogatásokat (6). Az elemzés nyomán a Bizottság egy szintén 2008. május 20-án elfogadott határozattal (7) hivatalos vizsgálati eljárást indított az említett támogatásokkal szemben. |
| --- | --- |

(3)

Ám a Bizottság, mivel jogellenes támogatások létezésére valló, kellően egyértelmű bizonyítékokkal rendelkezett, úgy döntött, hogy előzetes vizsgálat alá veszi ezeket az adótámogatásokat (6). Az elemzés nyomán a Bizottság egy szintén 2008. május 20-án elfogadott határozattal (7) hivatalos vizsgálati eljárást indított az említett támogatásokkal szemben.

| (4) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a közzétételtől számított egy hónapon belül nyújtsák be észrevételeiket. Semmilyen, érdekelt harmadik féltől származó észrevétel nem érkezett be. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a közzétételtől számított egy hónapon belül nyújtsák be észrevételeiket. Semmilyen, érdekelt harmadik féltől származó észrevétel nem érkezett be.

| (5) | Franciaország 2008. szeptember 8-i levelében benyújtotta a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó észrevételeit. |
| --- | --- |

(5)

Franciaország 2008. szeptember 8-i levelében benyújtotta a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó észrevételeit.

| (6) | Ezenkívül a 2008/936/EK határozat tárgyát képező támogatások visszavételére irányuló eljárás keretében Franciaország azt az információt közölte 2008. november 29-i levelében, hogy az FPAP 2008. február 27-én feloszlott, és az államtól kapott előlegek fennmaradó része visszatérítésre került. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül a 2008/936/EK határozat tárgyát képező támogatások visszavételére irányuló eljárás keretében Franciaország azt az információt közölte 2008. november 29-i levelében, hogy az FPAP 2008. február 27-én feloszlott, és az államtól kapott előlegek fennmaradó része visszatérítésre került.

2.   A TÁMOGATÁSOK LEÍRÁSA

| (7) | A Bizottság az FPAP működésének és tevékenységének részletes leírása iránt érdeklődők figyelmébe ajánlja a 2008/936/EK határozatot. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az FPAP működésének és tevékenységének részletes leírása iránt érdeklődők figyelmébe ajánlja a 2008/936/EK határozatot.

| (8) | Az FPAP és annak tagjai javára létrehozott különös adózási rendszer leírása két, az államháztartásért felelős francia minisztériumtól származó levélben szerepel; e leveleket a 2008/936/EK határozat elfogadásához vezető vizsgálati eljárás megindításáról szóló értesítés közzététele nyomán juttatták el a Bizottsághoz (8). |
| --- | --- |

(8)

Az FPAP és annak tagjai javára létrehozott különös adózási rendszer leírása két, az államháztartásért felelős francia minisztériumtól származó levélben szerepel; e leveleket a 2008/936/EK határozat elfogadásához vezető vizsgálati eljárás megindításáról szóló értesítés közzététele nyomán juttatták el a Bizottsághoz (8).

| (9) | Az első, 2004. február 5-i keltezésű levél az FPAP létrehozásával függ össze, az FPAP alapító okiratának tervezetét ugyanis a 2004. február 10-én összehívott alapító gyűlésen hagyták jóvá. A levélben a következő olvasható:






  „— | a szakmai érdekképviseleti szervezetként létrehozásra kerülő alap a halászati vállalkozások által befizetett tagdíj és a likviditások befektetéséből származó pénzjövedelem tekintetében mentesülni fog a társasági adó alól, |
| --- | --- | --- |

(9)

Az első, 2004. február 5-i keltezésű levél az FPAP létrehozásával függ össze, az FPAP alapító okiratának tervezetét ugyanis a 2004. február 10-én összehívott alapító gyűlésen hagyták jóvá. A levélben a következő olvasható:

„—

a szakmai érdekképviseleti szervezetként létrehozásra kerülő alap a halászati vállalkozások által befizetett tagdíj és a likviditások befektetéséből származó pénzjövedelem tekintetében mentesülni fog a társasági adó alól,

| — | a befizetett tagdíjak a halászati vállalkozások adóköteles eredményéből levonhatók lesznek a tagdíjbefizetés évében. Kivételesen megengedhető lesz, hogy a legkésőbb 2004. március 30-ig befizetett első tagdíjakat a 2003. évi eredményből levonják.” |
| --- | --- |

—

a befizetett tagdíjak a halászati vállalkozások adóköteles eredményéből levonhatók lesznek a tagdíjbefizetés évében. Kivételesen megengedhető lesz, hogy a legkésőbb 2004. március 30-ig befizetett első tagdíjakat a 2003. évi eredményből levonják.”

| (10) | A levél arra nézve is tartalmaz utalást, hogy milyen összegű levonásokról lehet szó: eszerint a halászati tagvállalkozásoknak az adóköteles jövedelemből levonható éves tagdíja 1 000 és 15 000 EUR között alakul. |
| --- | --- |

(10)

A levél arra nézve is tartalmaz utalást, hogy milyen összegű levonásokról lehet szó: eszerint a halászati tagvállalkozásoknak az adóköteles jövedelemből levonható éves tagdíja 1 000 és 15 000 EUR között alakul.

| (11) | A második, 2004. november 28-án kelt levél elsősorban a befizetett tagdíjnak a bevételből történő levonását tárgyalja. Ennek hátterében az FPAP és annak tagjai között létrejött garanciaszerződés módosítása áll, amely lehetővé tenné, hogy a befizetett, de fel nem használt tagdíjakat a tagok részére visszafizessék. |
| --- | --- |

(11)

A második, 2004. november 28-án kelt levél elsősorban a befizetett tagdíjnak a bevételből történő levonását tárgyalja. Ennek hátterében az FPAP és annak tagjai között létrejött garanciaszerződés módosítása áll, amely lehetővé tenné, hogy a befizetett, de fel nem használt tagdíjakat a tagok részére visszafizessék.

| (12) | A levélben a következő szerepel:






  „— | a módosult szerződés alapján befizetett tagdíjak befizetésük évében levonhatók, évente és tagonként 10 000 EUR erejéig, amely összeghatárhoz hozzáadódik a 40 000 és 80 000 EUR közötti sávba eső nyereséghányad 25 %-a, |
| --- | --- | --- |

(12)

A levélben a következő szerepel:

„—

a módosult szerződés alapján befizetett tagdíjak befizetésük évében levonhatók, évente és tagonként 10 000 EUR erejéig, amely összeghatárhoz hozzáadódik a 40 000 és 80 000 EUR közötti sávba eső nyereséghányad 25 %-a,

| — | a fenti összeghatáron túli olyan tagdíjbefizetések, amelyekre egy, az alap által szervezett garanciaprojekt címén kerül sor, teljes egészükben levonhatók a tagok adóköteles jövedelméből a befizetés évében.” |
| --- | --- |

—

a fenti összeghatáron túli olyan tagdíjbefizetések, amelyekre egy, az alap által szervezett garanciaprojekt címén kerül sor, teljes egészükben levonhatók a tagok adóköteles jövedelméből a befizetés évében.”

| (13) | A levél hozzáteszi, hogy 2006 végén meg kell vonni „e kísérlet mérlegét”, és „meg kell vizsgálni, hogy milyen kiigazításokra lehet szükség”. Vagyis az adózási rendszert nem állandó jelleggel vezették be. |
| --- | --- |

(13)

A levél hozzáteszi, hogy 2006 végén meg kell vonni „e kísérlet mérlegét”, és „meg kell vizsgálni, hogy milyen kiigazításokra lehet szükség”. Vagyis az adózási rendszert nem állandó jelleggel vezették be.

| (14) | Ezenkívül, noha a 2004. november 28-i levél értelmében a tagdíjak befizetésük évében vonhatók le az adóköteles jövedelemből, semmi nem utal arra, hogy a 2004 elején (március végéig) befizetett tagdíjaknak a 2003. évi jövedelemből való levonása – amelyet a 2004. február 5-i levél említ – kérdésessé vált volna. |
| --- | --- |

(14)

Ezenkívül, noha a 2004. november 28-i levél értelmében a tagdíjak befizetésük évében vonhatók le az adóköteles jövedelemből, semmi nem utal arra, hogy a 2004 elején (március végéig) befizetett tagdíjaknak a 2003. évi jövedelemből való levonása – amelyet a 2004. február 5-i levél említ – kérdésessé vált volna.

| (15) | A fent említett két levélből az következik, hogy a pénzügyminisztérium által az FPAP és annak tagjai javára létrehozott adózási rendszernek két vetülete van:






  — | egyfelől az FPAP mentesül a társasági adó alól, |
| --- | --- | --- |

(15)

A fent említett két levélből az következik, hogy a pénzügyminisztérium által az FPAP és annak tagjai javára létrehozott adózási rendszernek két vetülete van:

—

egyfelől az FPAP mentesül a társasági adó alól,

| — | másfelől az FPAP tagjai levonhatják adóköteles jövedelmükből az alapba befizetett hozzájárulásaikat. |
| --- | --- |

—

másfelől az FPAP tagjai levonhatják adóköteles jövedelmükből az alapba befizetett hozzájárulásaikat.

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

| (16) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a francia hatóságok által az FPAP és annak tagjai javára bevezetett adózási rendszert – ahogy a C-9/06 ügy esetében is – az állami támogatásokra vonatkozó rendszer szempontjából annak fényében kell elemezni, hogy milyen előnyökkel járt egyfelől magára az FPAP-ra nézve, másfelől a halászati tagvállalkozásokra nézve. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a francia hatóságok által az FPAP és annak tagjai javára bevezetett adózási rendszert – ahogy a C-9/06 ügy esetében is – az állami támogatásokra vonatkozó rendszer szempontjából annak fényében kell elemezni, hogy milyen előnyökkel járt egyfelől magára az FPAP-ra nézve, másfelől a halászati tagvállalkozásokra nézve.

3.1.   Az állami támogatás megléte

3.1.1.   Állami támogatás az FPAP javára

| (17) | Miként a 2008/936/EK határozatban kifejtésre került, az FPAP-t a közösségi versenyjog szerint vállalkozásnak kell tekinteni. Ebből a szempontból közömbös, hogy az FPAP nem haszonszerzési céllal, illetve érdekképviseleti szervezetként működött. |
| --- | --- |

(17)

Miként a 2008/936/EK határozatban kifejtésre került, az FPAP-t a közösségi versenyjog szerint vállalkozásnak kell tekinteni. Ebből a szempontból közömbös, hogy az FPAP nem haszonszerzési céllal, illetve érdekképviseleti szervezetként működött.

| (18) | Következésképpen a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a francia hatóságok által az FPAP javára bevezetett adózási rendszer kettős előnnyel járt az FPAP számára a kőolajtermékek határidős piacán tevékenykedő többi magánbefektetőhöz képest:






  — | egyfelől a (9) preambulumbekezdésben említett társaságiadó-mentesség révén az FPAP mentesül azon közterhek egy részének a befizetése alól, amelyek az ezen a területen tevékenykedő vállalkozások költségvetését egyébként terhelik, |
| --- | --- | --- |

(18)

Következésképpen a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a francia hatóságok által az FPAP javára bevezetett adózási rendszer kettős előnnyel járt az FPAP számára a kőolajtermékek határidős piacán tevékenykedő többi magánbefektetőhöz képest:

—

egyfelől a (9) preambulumbekezdésben említett társaságiadó-mentesség révén az FPAP mentesül azon közterhek egy részének a befizetése alól, amelyek az ezen a területen tevékenykedő vállalkozások költségvetését egyébként terhelik,

| — | másfelől az FPAP tagságának biztosított adókedvezmény, bármilyen természetű is, az FPAP bevételeihez való hozzájárulásra ösztönöz; ezáltal az FPAP növelheti likviditását, míg az ugyanezen a területen tevékenykedő többi vállalkozás nem részesül ilyen mechanizmusban. |
| --- | --- |

—

másfelől az FPAP tagságának biztosított adókedvezmény, bármilyen természetű is, az FPAP bevételeihez való hozzájárulásra ösztönöz; ezáltal az FPAP növelheti likviditását, míg az ugyanezen a területen tevékenykedő többi vállalkozás nem részesül ilyen mechanizmusban.

| (19) | Előzetes vizsgálata nyomán a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a (17) preambulumbekezdés szerinti előnyt az állam nyújtotta, és hogy ez állami bevételekről való lemondással járt együtt. |
| --- | --- |

(19)

Előzetes vizsgálata nyomán a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a (17) preambulumbekezdés szerinti előnyt az állam nyújtotta, és hogy ez állami bevételekről való lemondással járt együtt.

| (20) | Végezetül az FPAP – a (17) preambulumbekezdésben említett adóügyi intézkedések révén – pénzügyi előnyhöz jutott a határidős piacokon tevékenykedő többi társasághoz képest, Franciaországban és a többi tagállamban egyaránt. |
| --- | --- |

(20)

Végezetül az FPAP – a (17) preambulumbekezdésben említett adóügyi intézkedések révén – pénzügyi előnyhöz jutott a határidős piacokon tevékenykedő többi társasághoz képest, Franciaországban és a többi tagállamban egyaránt.

| (21) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság azt is kijelentette, hogy abból a feltételezésből indult ki, miszerint a Code général des impôts (9) (általános adótörvénykönyv) 206. cikke (1a) bekezdése szolgált az FPAP nyereségadó-mentességének jogalapjául, annak rendelkezései alapján ugyanis a szakmai érdekképviseletek bizonyos feltételekkel adómentességet élvezhetnek. E körülmények között elképzelhető, hogy az FPAP az iparűzési adó alól is mentesült ugyanezen törvénykönyv 1447. cikke alapján, az abban előírt mentesség hatálya ugyanis az említett törvénykönyv 206. cikke (1a) bekezdése szerinti mentesség hatálya alá tartozó szervezetekre terjed ki. |
| --- | --- |

(21)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság azt is kijelentette, hogy abból a feltételezésből indult ki, miszerint a Code général des impôts (9) (általános adótörvénykönyv) 206. cikke (1a) bekezdése szolgált az FPAP nyereségadó-mentességének jogalapjául, annak rendelkezései alapján ugyanis a szakmai érdekképviseletek bizonyos feltételekkel adómentességet élvezhetnek. E körülmények között elképzelhető, hogy az FPAP az iparűzési adó alól is mentesült ugyanezen törvénykönyv 1447. cikke alapján, az abban előírt mentesség hatálya ugyanis az említett törvénykönyv 206. cikke (1a) bekezdése szerinti mentesség hatálya alá tartozó szervezetekre terjed ki.

3.1.2.   Állami támogatás a halászati vállalkozások javára

| (22) | A (17) preambulumbekezdésben említett pénzügyi előny révén a halászati tagvállalkozások kedvezményes áron szerezhettek be üzemanyagot, az FPAP által a kőolajtermékek határidős piacain folytatott tevékenységnek köszönhetően. |
| --- | --- |

(22)

A (17) preambulumbekezdésben említett pénzügyi előny révén a halászati tagvállalkozások kedvezményes áron szerezhettek be üzemanyagot, az FPAP által a kőolajtermékek határidős piacain folytatott tevékenységnek köszönhetően.

| (23) | Az FPAP részére befizetett tagdíjnak a jövedelemből való levonhatósága révén csökkent a halászati vállalkozások költségvetését terhelő közteher. A tagdíj levonásának lehetőségéről az államháztartásért felelős minisztérium döntött; ezért ez a lehetőség az államnak tudható be. |
| --- | --- |

(23)

Az FPAP részére befizetett tagdíjnak a jövedelemből való levonhatósága révén csökkent a halászati vállalkozások költségvetését terhelő közteher. A tagdíj levonásának lehetőségéről az államháztartásért felelős minisztérium döntött; ezért ez a lehetőség az államnak tudható be.

| (24) | A (22) preambulumbekezdés szerinti levonás lehetőségével élő vállalkozások pénzügyi előnyben részesültek az Európai Unió többi halászati vállalkozásához képest. Ugyanígy kimutatható, hogy ez a pénzügyi előny érintette a tagállamok közötti kereskedelmet, és a versenyt torzította, vagy azzal fenyegetett. Ezért az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(24)

A (22) preambulumbekezdés szerinti levonás lehetőségével élő vállalkozások pénzügyi előnyben részesültek az Európai Unió többi halászati vállalkozásához képest. Ugyanígy kimutatható, hogy ez a pénzügyi előny érintette a tagállamok közötti kereskedelmet, és a versenyt torzította, vagy azzal fenyegetett. Ezért az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

| (25) | Másfelől – tekintettel a szintén a C-9/06. sz. támogatás hivatalos vizsgálati eljárása keretében rendelkezésre bocsátott Mode d’emploi détaillé du Fonds de prévention des aléas pêche (Részletes útmutató az FPAP-hoz) című dokumentumban foglalt információkra – a Bizottság megállapította, hogy amennyiben a következő évi becsült üzemanyag-fogyasztás függvényében, bevallás alapján megállapított FPAP-tagdíj kiszámítása a ténylegesnél nagyobb fogyasztás alapján történt, a hajózási vállalkozó az adólevonás teljes összegére jogosult maradt. Ez a rendszer tehát a hajózási vállalkozásokat vélhetően arra ösztönözte, hogy saját igényeiket túlbecsüljék, pusztán azért, hogy adólevonásban részesülhessenek. |
| --- | --- |

(25)

Másfelől – tekintettel a szintén a C-9/06. sz. támogatás hivatalos vizsgálati eljárása keretében rendelkezésre bocsátott Mode d’emploi détaillé du Fonds de prévention des aléas pêche (Részletes útmutató az FPAP-hoz) című dokumentumban foglalt információkra – a Bizottság megállapította, hogy amennyiben a következő évi becsült üzemanyag-fogyasztás függvényében, bevallás alapján megállapított FPAP-tagdíj kiszámítása a ténylegesnél nagyobb fogyasztás alapján történt, a hajózási vállalkozó az adólevonás teljes összegére jogosult maradt. Ez a rendszer tehát a hajózási vállalkozásokat vélhetően arra ösztönözte, hogy saját igényeiket túlbecsüljék, pusztán azért, hogy adólevonásban részesülhessenek.

| (26) | Ugyanezen dokumentum alapján a Bizottság azt is megállapította, hogy egyes olyan tagvállalkozások, amelyeknek a tevékenysége nem függött össze a halászattal, de amelyek „készek voltak a szervezet eszmei támogatására”, szintén adólevonásban részesülhettek az FPAP-ba befizetett hozzájárulásaik után, még akkor is, ha e hozzájárulások semmilyen garanciakockázathoz nem voltak hozzárendelve. |
| --- | --- |

(26)

Ugyanezen dokumentum alapján a Bizottság azt is megállapította, hogy egyes olyan tagvállalkozások, amelyeknek a tevékenysége nem függött össze a halászattal, de amelyek „készek voltak a szervezet eszmei támogatására”, szintén adólevonásban részesülhettek az FPAP-ba befizetett hozzájárulásaik után, még akkor is, ha e hozzájárulások semmilyen garanciakockázathoz nem voltak hozzárendelve.

3.2.   A közös piaccal való összeegyeztethetőség

| (27) | A Bizottság e kérdésben a 2008/936/EK határozatban kifejtett elemzésre hagyatkozott. A Bizottság úgy vélte, hogy jelen esetben az FPAP-nak és a halászati vállalkozásoknak nyújtott működési támogatásokról van szó, és hogy sem az EUMSz., sem az állami támogatásokat érintő bizottsági jogi aktusok nem tartalmaznak olyan rendelkezést, amely e támogatásoknak a belső piaccal való összeegyeztethetőségére engedne következtetni. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság e kérdésben a 2008/936/EK határozatban kifejtett elemzésre hagyatkozott. A Bizottság úgy vélte, hogy jelen esetben az FPAP-nak és a halászati vállalkozásoknak nyújtott működési támogatásokról van szó, és hogy sem az EUMSz., sem az állami támogatásokat érintő bizottsági jogi aktusok nem tartalmaznak olyan rendelkezést, amely e támogatásoknak a belső piaccal való összeegyeztethetőségére engedne következtetni.

| (28) | Következésképpen a Bizottság értesítette Franciaországot, hogy komoly kételyei vannak e támogatásoknak a belső piaccal való összeegyeztethetősége felől. |
| --- | --- |

(28)

Következésképpen a Bizottság értesítette Franciaországot, hogy komoly kételyei vannak e támogatásoknak a belső piaccal való összeegyeztethetősége felől.

4.   FRANCIAORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

4.1.   A halászati vállalkozásokra vonatkozó adóintézkedés

| (29) | Franciaország úgy véli, hogy a halászati vállalkozások javára bevezetett adóügyi intézkedések nem állami támogatások, mivel a halászati vállalkozások FPAP-tagdíjbefizetései a tevékenységük gyakorlásával összefüggő általános kiadások körébe tartoznak. Márpedig a Code général des impôts 39. cikke értelmében e terhek levonhatók az adóköteles jövedelemből. E tagdíjak levonása tehát egy általános intézkedés végrehajtását jelenti, s ilyen módon nem tekintendő állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(29)

Franciaország úgy véli, hogy a halászati vállalkozások javára bevezetett adóügyi intézkedések nem állami támogatások, mivel a halászati vállalkozások FPAP-tagdíjbefizetései a tevékenységük gyakorlásával összefüggő általános kiadások körébe tartoznak. Márpedig a Code général des impôts 39. cikke értelmében e terhek levonhatók az adóköteles jövedelemből. E tagdíjak levonása tehát egy általános intézkedés végrehajtását jelenti, s ilyen módon nem tekintendő állami támogatásnak.

| (30) | Franciaország elismeri, hogy a (7) preambulumbekezdésben említett levelek semmilyen információt nem tartalmaztak a tagdíj-visszatérítések rendszeréről. Franciaország szerint azonban mindebből nem következik, hogy e visszatérítés adókövetkezmény nélküli volt. Az adóköteles eredmény megállapításának közjogi alapelvei értelmében ugyanis az FPAP halászati tagvállalkozásai részére visszatérített tagdíjbefizetések vállalkozási nyereségadó alapjául szolgáló jövedelemnek minősülnek. Franciaország azt is megjegyzi, hogy a garanciaszerződés szerinti küszöbérték feletti üzemanyagár esetén az FPAP tagvállalkozásainak nyújtott ellentételezés nyereségadó-köteles jövedelemnek minősült. Ezért a tagvállalkozásoknak nem állt érdekében túlbecsülni fedezeti szükségleteiket, hiszen ez további adófizetési kötelezettséggel járt volna. |
| --- | --- |

(30)

Franciaország elismeri, hogy a (7) preambulumbekezdésben említett levelek semmilyen információt nem tartalmaztak a tagdíj-visszatérítések rendszeréről. Franciaország szerint azonban mindebből nem következik, hogy e visszatérítés adókövetkezmény nélküli volt. Az adóköteles eredmény megállapításának közjogi alapelvei értelmében ugyanis az FPAP halászati tagvállalkozásai részére visszatérített tagdíjbefizetések vállalkozási nyereségadó alapjául szolgáló jövedelemnek minősülnek. Franciaország azt is megjegyzi, hogy a garanciaszerződés szerinti küszöbérték feletti üzemanyagár esetén az FPAP tagvállalkozásainak nyújtott ellentételezés nyereségadó-köteles jövedelemnek minősült. Ezért a tagvállalkozásoknak nem állt érdekében túlbecsülni fedezeti szükségleteiket, hiszen ez további adófizetési kötelezettséggel járt volna.

| (31) | Franciaország továbbá rámutat arra, hogy egy támogatási intézkedés célzott volta indokolható a rendszer természetével és szellemével. Vagyis létezhetnek jogos indokok a megkülönböztetett bánásmódra, és így adott esetben az ebből eredő kedvezmények nyújtására. Franciaország azonban semmilyen érvet nem hoz fel, amely jelen esetben indokolhatná a halászati vállalkozások megkülönböztetett elbánásban való részesítését. |
| --- | --- |

(31)

Franciaország továbbá rámutat arra, hogy egy támogatási intézkedés célzott volta indokolható a rendszer természetével és szellemével. Vagyis létezhetnek jogos indokok a megkülönböztetett bánásmódra, és így adott esetben az ebből eredő kedvezmények nyújtására. Franciaország azonban semmilyen érvet nem hoz fel, amely jelen esetben indokolhatná a halászati vállalkozások megkülönböztetett elbánásban való részesítését.

4.2.   Az FPAP-ra vonatkozó adóintézkedés

| (32) | Franciaország álláspontja szerint az FPAP társaságiadó-mentességét az indokolta, hogy nem haszonszerzési céllal, szakmai érdekképviseleti szervezetként működött. |
| --- | --- |

(32)

Franciaország álláspontja szerint az FPAP társaságiadó-mentességét az indokolta, hogy nem haszonszerzési céllal, szakmai érdekképviseleti szervezetként működött.

| (33) | Franciaország megjegyzi, hogy ez összhangban van az európai uniós joggal. A társasági adó ugyanis éppen a haszonszerzési céllal folytatott tevékenységek megadóztatására irányul. Franciaország emlékeztet arra, hogy ugyanezen elv alapján maga a Bizottság is – az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló közleményében (10) (a továbbiakban: a közvetlen adóztatással kapcsolatos közlemény) – arra a megállapításra jutott, hogy az adórendszer természetével indokolható a nem haszonszerzési céllal működő vállalkozások mentesítése a nyereségadó alól. |
| --- | --- |

(33)

Franciaország megjegyzi, hogy ez összhangban van az európai uniós joggal. A társasági adó ugyanis éppen a haszonszerzési céllal folytatott tevékenységek megadóztatására irányul. Franciaország emlékeztet arra, hogy ugyanezen elv alapján maga a Bizottság is – az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló közleményében (10) (a továbbiakban: a közvetlen adóztatással kapcsolatos közlemény) – arra a megállapításra jutott, hogy az adórendszer természetével indokolható a nem haszonszerzési céllal működő vállalkozások mentesítése a nyereségadó alól.

5.   ÉRTÉKELÉS

| (34) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett értékelést felül kell vizsgálni és ki kell egészíteni a Franciaország által 2008. szeptember 8-án és 2008. november 29-én tett észrevételekre (lásd az (5) és (6) preambulumbekezdést) való figyelemmel. |
| --- | --- |

(34)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett értékelést felül kell vizsgálni és ki kell egészíteni a Franciaország által 2008. szeptember 8-án és 2008. november 29-én tett észrevételekre (lásd az (5) és (6) preambulumbekezdést) való figyelemmel.

| (35) | Az elemzés az FPAP azon kettős célja szempontjából történik, hogy egyfelől pénzügyi opciókat szerezzen a kőolaj és származtatott termékei határidős piacain, másfelől pedig a halászati tagvállalkozásoknak kifizesse a havi átlagos referenciaár és a „maximális fedezeti ár”, illetve – időszaktól függően – a literenkénti 30 eurocentes ár közötti különbséget. |
| --- | --- |

(35)

Az elemzés az FPAP azon kettős célja szempontjából történik, hogy egyfelől pénzügyi opciókat szerezzen a kőolaj és származtatott termékei határidős piacain, másfelől pedig a halászati tagvállalkozásoknak kifizesse a havi átlagos referenciaár és a „maximális fedezeti ár”, illetve – időszaktól függően – a literenkénti 30 eurocentes ár közötti különbséget.

5.1.   A halászati vállalkozásokra vonatkozó adóintézkedés

| (36) | Az adóintézkedés abból áll, hogy a halászati vállalkozások levonhatják adóköteles jövedelmükből az FPAP-tagdíjbefizetéseik összegét. |
| --- | --- |

(36)

Az adóintézkedés abból áll, hogy a halászati vállalkozások levonhatják adóköteles jövedelmükből az FPAP-tagdíjbefizetéseik összegét.

| (37) | Franciaország szerint ez a levonás nem állami támogatás, mivel e tagdíjbefizetések a vállalkozások általános működési költségeinek körébe tartoznak, a francia adórendszer pedig e költségeknek az adóköteles jövedelemből való levonását írja elő. Eszerint tehát egy általános intézkedés végrehajtásáról van szó, s ilyen módon a levonás nem tekintendő állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(37)

Franciaország szerint ez a levonás nem állami támogatás, mivel e tagdíjbefizetések a vállalkozások általános működési költségeinek körébe tartoznak, a francia adórendszer pedig e költségeknek az adóköteles jövedelemből való levonását írja elő. Eszerint tehát egy általános intézkedés végrehajtásáról van szó, s ilyen módon a levonás nem tekintendő állami támogatásnak.

| (38) | A Bizottság megállapítja, hogy az általános költségek a Code général des impôts 39. cikke értelmében valóban levonhatók a vállalkozások eredményéből. Olyan, általános intézkedésről van tehát szó, amely minden vállalkozásra alkalmazandó, annak tevékenységi körétől függetlenül. A levonás lehetősége tehát az adóintézkedések azon kategóriájába tartozik, amellyel minden gazdasági szereplő élhet, és amelyet a közvetlen adóztatással kapcsolatos közlemény 13. pontja említ. Ezen gondolatmenet szerint tehát az ilyen intézkedés, mivel valamennyi vállalkozásra és valamennyi termékre egyaránt vonatkozik, nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság megállapítja, hogy az általános költségek a Code général des impôts 39. cikke értelmében valóban levonhatók a vállalkozások eredményéből. Olyan, általános intézkedésről van tehát szó, amely minden vállalkozásra alkalmazandó, annak tevékenységi körétől függetlenül. A levonás lehetősége tehát az adóintézkedések azon kategóriájába tartozik, amellyel minden gazdasági szereplő élhet, és amelyet a közvetlen adóztatással kapcsolatos közlemény 13. pontja említ. Ezen gondolatmenet szerint tehát az ilyen intézkedés, mivel valamennyi vállalkozásra és valamennyi termékre egyaránt vonatkozik, nem minősül állami támogatásnak.

| (39) | Franciaország kifejtette, hogy a kiadásoknak általános költségként való levonhatósága a kiadások céljától függ. Ha a kiadások a társaság érdekében merültek fel, elvben levonhatók. A szakmai szervezetek (érdekképviseleti szervezetek, kereskedelmi kamarák stb.) részére befizetett tagdíjak per definitionem a vállalkozás érdekében felmerülő költségek, így azok minden esetben levonhatók az adóköteles eredményből. Mivel az FPAP szakmai érdekképviseleti szervezet, a tagdíjnak az adóból való levonása ezt a logikát követi. |
| --- | --- |

(39)

Franciaország kifejtette, hogy a kiadásoknak általános költségként való levonhatósága a kiadások céljától függ. Ha a kiadások a társaság érdekében merültek fel, elvben levonhatók. A szakmai szervezetek (érdekképviseleti szervezetek, kereskedelmi kamarák stb.) részére befizetett tagdíjak per definitionem a vállalkozás érdekében felmerülő költségek, így azok minden esetben levonhatók az adóköteles eredményből. Mivel az FPAP szakmai érdekképviseleti szervezet, a tagdíjnak az adóból való levonása ezt a logikát követi.

| (40) | Ezenkívül a Bizottság a 2008/936/EK határozat (20) preambulumbekezdésében megállapítja hogy az „FPAP tehát kölcsönbiztosítási szervezetként alakult meg, a tagdíj fejében számos szolgáltatást kínálva a tagoknak”. |
| --- | --- |

(40)

Ezenkívül a Bizottság a 2008/936/EK határozat (20) preambulumbekezdésében megállapítja hogy az „FPAP tehát kölcsönbiztosítási szervezetként alakult meg, a tagdíj fejében számos szolgáltatást kínálva a tagoknak”.

| (41) | Márpedig a biztosítási díj olyan költség, amelyet egy vállalkozás azért visel, hogy különféle kockázatok ellen védelmet szerezzen. A kőolaj árfolyamának ingadozása is ilyen kockázat lehet. A szóban forgó költség közvetlenül kapcsolódik a szakmai tevékenység folytatásához, és nem járul hozzá a vállalkozás eszközállományának növekedéséhez; így az általános költség jogcímén szintén levonható az adóköteles jövedelemből. Úgy tekinthető tehát, hogy az FPAP részére befizetett, a kőolajárfolyam-ingadozás kockázatához hozzárendelt tagdíjak Franciaországban a Code général des impôts 39. cikke értelmében levonhatók a vállalkozások eredményéből. Eszerint tehát valóban egy általános intézkedés végrehajtásáról van szó. Az adóból való levonás lehetősége tehát ez esetben nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(41)

Márpedig a biztosítási díj olyan költség, amelyet egy vállalkozás azért visel, hogy különféle kockázatok ellen védelmet szerezzen. A kőolaj árfolyamának ingadozása is ilyen kockázat lehet. A szóban forgó költség közvetlenül kapcsolódik a szakmai tevékenység folytatásához, és nem járul hozzá a vállalkozás eszközállományának növekedéséhez; így az általános költség jogcímén szintén levonható az adóköteles jövedelemből. Úgy tekinthető tehát, hogy az FPAP részére befizetett, a kőolajárfolyam-ingadozás kockázatához hozzárendelt tagdíjak Franciaországban a Code général des impôts 39. cikke értelmében levonhatók a vállalkozások eredményéből. Eszerint tehát valóban egy általános intézkedés végrehajtásáról van szó. Az adóból való levonás lehetősége tehát ez esetben nem minősül állami támogatásnak.

5.2.   Az FPAP-ra vonatkozó adóintézkedés

| (42) | A Bizottság megállapítja, hogy az FPAP 2008. február 27-én feloszlott. Ugyanekkor hatályukat vesztették az FPAP javára bevezetett adózási rendelkezések is. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság megállapítja, hogy az FPAP 2008. február 27-én feloszlott. Ugyanekkor hatályukat vesztették az FPAP javára bevezetett adózási rendelkezések is.

| (43) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy a felszámolási eljárás nyomán az FPAP végleg beszüntetett minden gazdasági tevékenységet. Az FPAP tevékenységei és eszközei nem kerültek át más vállalkozáshoz. Ezenkívül a feloszlás pillanatában esetlegesen az FPAP birtokában lévő vagyon az OFIMER államilag finanszírozott szervezeten keresztül visszakerült az államhoz. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy a felszámolási eljárás nyomán az FPAP végleg beszüntetett minden gazdasági tevékenységet. Az FPAP tevékenységei és eszközei nem kerültek át más vállalkozáshoz. Ezenkívül a feloszlás pillanatában esetlegesen az FPAP birtokában lévő vagyon az OFIMER államilag finanszírozott szervezeten keresztül visszakerült az államhoz.

| (44) | Mindezek alapján a Bizottság úgy véli, hogy még abban az esetben is, ha az FPAP javára bevezetett adóügyi intézkedések előnyhöz juttatták az FPAP-t és torzították a versenyt, a feltételezett torzulás véget ért akkor, amikor az FPAP beszüntette tevékenységeit és a részére nyújtott kedvezmények megszűntek. E körülmények között minden gyakorlati hatást nélkülözne, ha a Bizottság határozatban foglalna állást arról, hogy volt-e adókedvezmény, és adott esetben az összeegyeztethető volt-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(44)

Mindezek alapján a Bizottság úgy véli, hogy még abban az esetben is, ha az FPAP javára bevezetett adóügyi intézkedések előnyhöz juttatták az FPAP-t és torzították a versenyt, a feltételezett torzulás véget ért akkor, amikor az FPAP beszüntette tevékenységeit és a részére nyújtott kedvezmények megszűntek. E körülmények között minden gyakorlati hatást nélkülözne, ha a Bizottság határozatban foglalna állást arról, hogy volt-e adókedvezmény, és adott esetben az összeegyeztethető volt-e a belső piaccal.

| (45) | Következésképpen az EUMSz. 108. cikk (2) bekezdése értelmében megindított hivatalos vizsgálat tárgytalanná vált. |
| --- | --- |

(45)

Következésképpen az EUMSz. 108. cikk (2) bekezdése értelmében megindított hivatalos vizsgálat tárgytalanná vált.

6.   KÖVETKEZTETÉS

| (46) | Az 5.1. szakaszban kifejtett elemzés alapján a Bizottság megállapítja, hogy az FPAP tagjainak nyújtott adókedvezmények nem minősülnek állami támogatásnak az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(46)

Az 5.1. szakaszban kifejtett elemzés alapján a Bizottság megállapítja, hogy az FPAP tagjainak nyújtott adókedvezmények nem minősülnek állami támogatásnak az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (47) | Az 5.2. szakaszban kifejtett megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy az FPAP-vel szemben indult eljárás tárgytalan, |
| --- | --- |

(47)

Az 5.2. szakaszban kifejtett megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy az FPAP-vel szemben indult eljárás tárgytalan,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Franciaország által a halászati vállalkozások javára hozott adóintézkedések nem minősülnek állami támogatásnak az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

2. cikk

Az FPAP javára hozott adóintézkedésekkel szemben az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése alapján indult hivatalos vizsgálati eljárás lezárult.

3. cikk

Ennek a határozatnak Franciaország a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 23-án.

a Bizottság részéről

Maria DAMANAKI

a Bizottság tagja

---

(1)  2009. december 1-jei hatállyal az EK-Szerződés 87. és 88. cikkét az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 107., illetve 108. cikke váltotta fel. A rendelkezések mindkét esetben lényegében változatlanok maradtak. E határozat alkalmazásában az EUMSz. 107. és 108. cikkére tett utalások adott esetben az EK-Szerződés 87. és 88. cikkére értendők.

1

(2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

2

(3)  HL C 161., 2008.8.25., 19. o.

3

(4)  HL L 334., 2008.12.12., 62. o.

4

(5)  HL C 91., 2006.4.19., 30. o.

5

(6)  NN 38/07.

6

(7)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

7

(8)  A nantes-i Ménard, Quimbert et associés ügyvédi iroda ugyanis az FPAP jogtanácsosaként az egyik levélhez, amelyet a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent értesítés nyomán küldött a Bizottságnak, csatolt két, az államháztartásért felelős minisztériumtól származó levelet, amely felfedte az FPAP és tagjai javára létrehozott különös adózási rendszer létezését. Az egyik, Alain Lambert aláírásával ellátott levél az államháztartásért és az államháztartási reformért felelős delegált minisztertől, míg a másik, Dominique Bussereau aláírásával ellátott levél az államháztartásért és az államháztartási reformért felelős államtitkártól származott. Mindkét levélnek az FPAP elnöke, Merabet úr a címzettje.

8

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(9)  Letölthető a következő internetcímen: http://www.legifrance.gouv.fr/initRechCodeArticle.do

9

(10)  HL C 384., 1998.12.10., 3. o., (25) bekezdés.

10

---