# Europos Sąjungos L 301/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.301.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 301 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. lapkričio 18d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.301.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 301

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. lapkričio 18d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2010 m. lapkričio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1051/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 1 |
| | | 2010 m. lapkričio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1052/2010 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2010 m. lapkričio mėnesio dienas, atsižvelgiant į pagal Reglamentą (EB) Nr. 620/2009 administruojamą aukštos kokybės jautienos tarifinę kvotą | 3 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/693/ES |
| | * | 2010 m. liepos 22 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nustatoma valstybių narių Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/42/EB dėl tam tikrų lakiųjų organinių junginių išmetamų kiekių ribojimo antrosios įgyvendinimo ataskaitos bendra forma
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 4955) | 4 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

2010 m. lapkričio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1051/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

1

2010 m. lapkričio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1052/2010 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2010 m. lapkričio mėnesio dienas, atsižvelgiant į pagal Reglamentą (EB) Nr. 620/2009 administruojamą aukštos kokybės jautienos tarifinę kvotą

3

SPRENDIMAI

2010/693/ES

*

2010 m. liepos 22 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nustatoma valstybių narių Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/42/EB dėl tam tikrų lakiųjų organinių junginių išmetamų kiekių ribojimo antrosios įgyvendinimo ataskaitos bendra forma
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 4955)

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 4955)

4

| | | IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | * | 2009 m. liepos 8 d. ELPA Priežiūros Institucijos Sprendimas Nr. 303/09/COL dėl jūrų transportui skirtos schemos, pagal kurią taikoma tonažo mokesčio schema ir grąžinamųjų išmokų už jūrininkų įdarbinimą schema (Islandija) | 10 |

IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

*

2009 m. liepos 8 d. ELPA Priežiūros Institucijos Sprendimas Nr. 303/09/COL dėl jūrų transportui skirtos schemos, pagal kurią taikoma tonažo mokesčio schema ir grąžinamųjų išmokų už jūrininkų įdarbinimą schema (Islandija)

10

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 18.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 301/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1051/2010

2010 m. lapkričio 17 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. lapkričio 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 17 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 61,0 |
| MA | 70,9 |
| MK | 55,8 |
| ZZ | 62,6 |
| 0707 00 05 | AL | 59,4 |
| EG | 161,4 |
| JO | 174,9 |
| MK | 59,4 |
| TR | 78,1 |
| ZZ | 106,6 |
| 0709 90 70 | MA | 75,1 |
| TR | 153,7 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 20 10 | MA | 63,2 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 102,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 62,8 |
| TN | 78,6 |
| TR | 62,8 |
| UY | 58,6 |
| ZZ | 65,7 |
| 0805 50 10 | AR | 39,2 |
| TR | 71,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 56,0 |
| 0806 10 10 | BR | 268,6 |
| TR | 151,9 |
| US | 291,7 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 197,9 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| CN | 82,6 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 99,1 |
| US | 96,5 |
| ZA | 102,1 |
| ZZ | 81,1 |
| 0808 20 50 | CN | 83,8 |
| ZZ | 83,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

61,0

MA

70,9

MK

55,8

ZZ

62,6

0707 00 05

AL

59,4

EG

161,4

JO

174,9

MK

59,4

TR

78,1

ZZ

106,6

0709 90 70

MA

75,1

TR

153,7

ZZ

114,4

0805 20 10

MA

63,2

ZA

141,4

ZZ

102,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

62,8

TN

78,6

TR

62,8

UY

58,6

ZZ

65,7

0805 50 10

AR

39,2

TR

71,7

UY

57,1

ZZ

56,0

0806 10 10

BR

268,6

TR

151,9

US

291,7

ZA

79,2

ZZ

197,9

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

CN

82,6

MK

27,2

NZ

99,1

US

96,5

ZA

102,1

ZZ

81,1

0808 20 50

CN

83,8

ZZ

83,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 18.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 301/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 301/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1052/2010

2010 m. lapkričio 17 d.

dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2010 m. lapkričio mėnesio dienas, atsižvelgiant į pagal Reglamentą (EB) Nr. 620/2009 administruojamą aukštos kokybės jautienos tarifinę kvotą

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2009 m. liepos 13 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 620/2009, kuriuo nustatomos aukštos kokybės jautienos importo tarifinės kvotos administravimo taisyklės (3), išdėstytos išsamios importo licencijos paraiškų teikimo ir importo licencijų išdavimo taisyklės. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. liepos 13 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 620/2009, kuriuo nustatomos aukštos kokybės jautienos importo tarifinės kvotos administravimo taisyklės (3), išdėstytos išsamios importo licencijos paraiškų teikimo ir importo licencijų išdavimo taisyklės.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 7 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tais atvejais, kai licencijos paraiškose nurodyti kiekiai viršija kiekius, kuriuos galima importuoti atitinkamu importo tarifinės kvotos laikotarpiu, turėtų būti nustatyti kiekvienoje licencijos paraiškoje nurodyto kiekio paskirstymo koeficientai. Pagal Reglamento (EB) Nr. 620/2009 3 straipsnį 2010 m. lapkričio 1–7 d. laikotarpiu pateiktose importo licencijos paraiškose nurodytas kiekis viršijo kiekį, kurį galima importuoti. Todėl turėtų būti nustatytas kiekis, kuriam galima išduoti importo licencijas, ir paskirstymo koeficientas, |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 7 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tais atvejais, kai licencijos paraiškose nurodyti kiekiai viršija kiekius, kuriuos galima importuoti atitinkamu importo tarifinės kvotos laikotarpiu, turėtų būti nustatyti kiekvienoje licencijos paraiškoje nurodyto kiekio paskirstymo koeficientai. Pagal Reglamento (EB) Nr. 620/2009 3 straipsnį 2010 m. lapkričio 1–7 d. laikotarpiu pateiktose importo licencijos paraiškose nurodytas kiekis viršijo kiekį, kurį galima importuoti. Todėl turėtų būti nustatytas kiekis, kuriam galima išduoti importo licencijas, ir paskirstymo koeficientas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

2010 m. lapkričio 1–7 d. laikotarpiu pagal Reglamento (EB) Nr. 620/2009 3 straipsnį pateiktose importo licencijos paraiškose nurodytas kiekis, kuriam taikoma kvota, kurios eilės numeris 09.4449, dauginamas iš paskirstymo koeficiento 97,748351 %.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 17 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu,

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

2

(3)  OL L 182, 2009 7 15, p. 25.

3

---

SPRENDIMAI

| 18.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 301/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 301/4

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. liepos 22 d.

kuriuo nustatoma valstybių narių Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/42/EB dėl tam tikrų lakiųjų organinių junginių išmetamų kiekių ribojimo antrosios įgyvendinimo ataskaitos bendra forma

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 4955)

(2010/693/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/42/EB dėl lakiųjų organinių junginių, susidarančių naudojant organinius tirpiklius tam tikruose dažuose, lakuose ir transporto priemonių pakartotinės apdailos produktuose, išmetamų kiekių ribojimo ir iš dalies keičiančią Direktyvą 1999/13/EB (1), ypač į jos 7 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Pagal Direktyvos 2004/42/EB 3 straipsnio 1 dalį valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šios direktyvos I priede išvardyti produktai būtų tiekiami rinkai jų teritorijoje po tos direktyvos II priede nurodytų galutinių terminų tik tuo atveju, jeigu lakiųjų organinių junginių (toliau – LOJ) kiekis neviršija tos direktyvos II priede nustatytų atitinkamų ribinių verčių ir jeigu LOJ kiekis yra tinkamai nurodomas etiketėse pagal tos direktyvos 4 straipsnį. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Direktyvos 2004/42/EB 3 straipsnio 1 dalį valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šios direktyvos I priede išvardyti produktai būtų tiekiami rinkai jų teritorijoje po tos direktyvos II priede nurodytų galutinių terminų tik tuo atveju, jeigu lakiųjų organinių junginių (toliau – LOJ) kiekis neviršija tos direktyvos II priede nustatytų atitinkamų ribinių verčių ir jeigu LOJ kiekis yra tinkamai nurodomas etiketėse pagal tos direktyvos 4 straipsnį.

| (2) | Pagal Direktyvos 2004/42/EB 7 straipsnį valstybės narės, remdamosi Europos Komisijos sukurta bendra forma, turėtų pranešti monitoringo programų, kurios buvo parengtos pagal tos direktyvos 6 straipsnį, rezultatus ir licencijuotų produktų kategorijas bei kiekius. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Direktyvos 2004/42/EB 7 straipsnį valstybės narės, remdamosi Europos Komisijos sukurta bendra forma, turėtų pranešti monitoringo programų, kurios buvo parengtos pagal tos direktyvos 6 straipsnį, rezultatus ir licencijuotų produktų kategorijas bei kiekius.

| (3) | 2007 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpio pirmosios ataskaitos forma buvo nustatyta Komisijos sprendime 2007/205/EB (2). Kad valstybės narės galėtų įvykdyti įpareigojimą pateikti 2010 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpio ataskaitą, turėtų būti parengta antrosios ataskaitos bendra forma. |
| --- | --- |

(3)

2007 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpio pirmosios ataskaitos forma buvo nustatyta Komisijos sprendime 2007/205/EB (2). Kad valstybės narės galėtų įvykdyti įpareigojimą pateikti 2010 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpio ataskaitą, turėtų būti parengta antrosios ataskaitos bendra forma.

| (4) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Direktyvos 2004/42/EB 12 straipsnio 2 dalyje nurodyto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Direktyvos 2004/42/EB 12 straipsnio 2 dalyje nurodyto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Rengdamos Direktyvos 2004/42/EB 7 straipsnyje nurodytą 2010 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpio ataskaitą, valstybės narės naudoja šio sprendimo priede nustatytą formą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. liepos 22 d.

Komisijos vardu

Janez POTOČNIK

Komisijos narys

---

(1)  OL L 143, 2004 4 30, p. 87.

1

(2)  OL L 91, 2007 3 31, p. 48.

2

---

PRIEDAS

DIREKTYVOS 2004/42/EB ĮGYVENDINIMO 2010 M. SAUSIO 1 D.–GRUODŽIO 31 D. LAIKOTARPIO ATASKAITOS BENDRA FORMA

1.   Bendroji informacija ir administravimo tvarka

1.1.   Už šią ataskaitą atsakinga institucija:

| Pavadinimas | |
| --- | --- |
| Adresas | |
| Kontaktinis asmuo | |
| E. paštas | |
| Telefonas | |

Pavadinimas

Adresas

Kontaktinis asmuo

E. paštas

Telefonas

1.2.   Nurodykite su Direktyvos 2004/42/EB įgyvendinimu susijusią (-ias) pagal tos direktyvos 5 straipsnį paskirtą (-as) instituciją (-as), kuri (-ios) yra atsakinga (-os) už:

| a) | monitoringo programos parengimą, koordinavimą ir valdymą (nacionaliniu lygmeniu); |
| --- | --- |

a)

monitoringo programos parengimą, koordinavimą ir valdymą (nacionaliniu lygmeniu);

| b) | šios srities tikrinimų atlikimą ir kontrolės vykdymą (regioniniu ir (arba) vietos lygmeniu); |
| --- | --- |

b)

šios srities tikrinimų atlikimą ir kontrolės vykdymą (regioniniu ir (arba) vietos lygmeniu);

| c) | užtikrinimą, kad būtų taikomos nacionalinės nuostatos, priimtos siekiant įgyvendinti tą direktyvą. |
| --- | --- |

c)

užtikrinimą, kad būtų taikomos nacionalinės nuostatos, priimtos siekiant įgyvendinti tą direktyvą.

1.3.   Jeigu Direktyvą 2004/42/EB įgyvendina kelios institucijos, prašome nurodyti, kokių buvo imtasi priemonių siekiant užtikrinti kiek įmanoma vienodesnį direktyvos įgyvendinimą visoje teritorijoje.

2.   Monitoringo programa (Direktyvos 2004/42/EB 6 straipsnis)

2.1.   Ar į ankstesnę ataskaitą įtraukėte nacionalinės monitoringo programos kopiją?

 taip  ne

Ar monitoringo programa buvo keista po paskutinio ataskaitinio laikotarpio?

 taip  ne

Jeigu yra parengta rašytinė monitoringo programos versija, kuri nebuvo įtraukta į pirmąją monitoringo ataskaitą, arba jeigu po pirmosios ataskaitos monitoringo programa buvo persvarstyta, prašome naujos ar persvarstytos monitoringo programos kopiją įtraukti į šią ataskaitą.

2.2.   Jeigu rašytinė monitoringo programos versija nebuvo pateikta, glaustai apibūdinkite programą, visų pirma nurodydami:

| a) | kaip tikrinama, ar laikomasi Direktyvos 2004/42/EB II priedo LOJ ribinių verčių; |
| --- | --- |

a)

kaip tikrinama, ar laikomasi Direktyvos 2004/42/EB II priedo LOJ ribinių verčių;

| b) | kaip tikrinama, ar laikomasi Direktyvos 2004/42/EB 4 straipsnyje nustatytų ženklinimo reikalavimų; |
| --- | --- |

b)

kaip tikrinama, ar laikomasi Direktyvos 2004/42/EB 4 straipsnyje nustatytų ženklinimo reikalavimų;

| c) | kaip tam tikrais metais pasirenkami stebimieji veiklos vykdytojai; |
| --- | --- |

c)

kaip tam tikrais metais pasirenkami stebimieji veiklos vykdytojai;

| d) | kaip monitoringas atliekamas tais metais, kuriais neprivaloma rengti ataskaitos Komisijai, ir koks būna jo mastas. |
| --- | --- |

d)

kaip monitoringas atliekamas tais metais, kuriais neprivaloma rengti ataskaitos Komisijai, ir koks būna jo mastas.

2.3.   Jeigu įmanoma, nurodykite valstybėje narėje kiekvienos iš šių kategorijų aktyvių veiklos vykdytojų apytikrį skaičių:

| | Apytikris skaičius |
| --- | --- |
| Gamintojai | |
| Importuotojai | |
| Didmenininkai | |
| Mažmenininkai | |

Apytikris skaičius

Gamintojai

Importuotojai

Didmenininkai

Mažmenininkai

2.4.   Atsižvelgiant į 2.3 punkte pirmiau nurodytą rinkos struktūrą, kuriems iš šių veiklos vykdytojų taikoma monitoringo programa? (1):

 gamintojams;  importuotojams;  didmenininkams;  mažmenininkams;

 kitiems (prašome nurodyti): ...

2.5.   Jeigu įmanoma, nurodykite produktų, kuriems taikoma Direktyva 2004/42/EB, kiekį (nurodydami masę ar tūrį) rinkoje 2010 m.

2.6.   Atsižvelgdami į rinkai tiekiamų produktų kiekį nurodykite rinkos dalį, kurią tam tikrais metais ketinama patikrinti pagal monitoringo programą:

 0–20 %;  21–40 %;  41–60 %;  61–80 %;  81–100 %.

2.7.   Tikrinimai paprastai atliekami rengiant (1):

|  | tikrinimus vietoje nepranešant veiklos vykdytojui; |
| --- | --- |
|  | tikrinimus vietoje iš anksto pranešant veiklos vykdytojui; |
|  | kita (prašome nurodyti): ... |



tikrinimus vietoje nepranešant veiklos vykdytojui;



tikrinimus vietoje iš anksto pranešant veiklos vykdytojui;



kita (prašome nurodyti): ...

2.8.   Kaip kompetentingos institucijos tikrina, ar produktai atitinka Direktyvos 2004/42/EB II priede nustatytas OLJ ribines vertes (1):

|  | : | A | : | imami ėminiai ir akredituotoji laboratorija Direktyvos 2004/42/EB III priede nustatytais analizės metodais atlieka produkto analizę; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | : | B | : | pasikliaujama produkto analizės, kurią veiklos vykdytojas (gamintojas, importuotojas, didmenininkas ar mažmenininkas) atlieka Direktyvos 2004/42/EB III priede nustatytais analizės metodais, ataskaita; |
|  | : | C | : | kitu būdu (prašome nurodyti): ... |



:

A

:

imami ėminiai ir akredituotoji laboratorija Direktyvos 2004/42/EB III priede nustatytais analizės metodais atlieka produkto analizę;



:

B

:

pasikliaujama produkto analizės, kurią veiklos vykdytojas (gamintojas, importuotojas, didmenininkas ar mažmenininkas) atlieka Direktyvos 2004/42/EB III priede nustatytais analizės metodais, ataskaita;



:

C

:

kitu būdu (prašome nurodyti): ...

2.9.   Ar produktų etiketės tikrinamos (1):

|  | : | A | : | atliekant apžiūrą vietoje; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | : | B | : | 1.2 punkto b papunktyje nurodytai tikrinimo institucijai pateikiant etikečių pavyzdžius; |
|  | : | C | : | kitu būdu (prašome nurodyti): ... |



:

A

:

atliekant apžiūrą vietoje;



:

B

:

1.2 punkto b papunktyje nurodytai tikrinimo institucijai pateikiant etikečių pavyzdžius;



:

C

:

kitu būdu (prašome nurodyti): ...

2.10.   Veiklos vykdytojas tikrinamas (2):

|  | svarbiausi veiklos vykdytojai tikrinami sistemingai ir dažniau nei kartą per metus; |
| --- | --- |
|  | svarbiausi veiklos vykdytojai tikrinami sistemingai ir kartą per metus; |
|  | visi veiklos vykdytojai tikrinami atsitiktine tvarka; |
|  | smulkūs veiklos vykdytojai tikrinami atsitiktine tvarka; |
|  | kitu būdu (prašome nurodyti): ... |



svarbiausi veiklos vykdytojai tikrinami sistemingai ir dažniau nei kartą per metus;



svarbiausi veiklos vykdytojai tikrinami sistemingai ir kartą per metus;



visi veiklos vykdytojai tikrinami atsitiktine tvarka;



smulkūs veiklos vykdytojai tikrinami atsitiktine tvarka;



kitu būdu (prašome nurodyti): ...

2.11.   Jeigu įmanoma, nurodykite apytikrę monitoringo programų įgyvendinimo metinių bendrųjų išlaidų sumą eurais (personalas, mėginių ėmimas ir analizė, ženklinimo kontrolė, vykdymo užtikrinimas, kitos išlaidos).

Apytikrės monitoringo išlaidos per metus (eurais):

|  | mažiau nei 20 000 EUR; |
| --- | --- |
|  | nuo 20 000 iki 40 000 EUR; |
|  | nuo 41 000 iki 60 000 EUR; |
|  | daugiau nei 60 000 EUR. |



mažiau nei 20 000 EUR;



nuo 20 000 iki 40 000 EUR;



nuo 41 000 iki 60 000 EUR;



daugiau nei 60 000 EUR.

3.   2010 m. įvykdytos monitoringo programos pagrindiniai rezultatai (Direktyvos 2004/42/EB 7 straipsnis)

3.1.   Patikrinimų santraukos

Užpildydami A, B ir C lenteles nurodykite valstybės narės lygmeniu atliktų LOJ kiekio tikrinimų skaičių ir nustatytų neatitikčių Direktyvos 2004/42/EB II priede nurodytoms ribinėms vertėms procentinę dalį.

Valstybės narės lygmeniu atliktų LOJ kiekio tikrinimų skaičių ir nustatytų neatitikčių Direktyvos 2004/42/EB II priede nurodytoms ribinėms vertėms procentinės dalies įverčius valstybės narės gali pateikti ekstrapoliuodamos atitinkamo institucijų skaičiaus pateiktą informaciją. Jeigu vertinama A, B ar C lentelėse pateikta informacija, kokią apytikrę rinkos dalį apima šios institucijos atsižvelgiant į rinkai tiekiamų produktų kokybę?

 0–20 %;  21–40 %;  41–60 %;  61–80 %;  81–100 %.

3.1.1.   A lentelė (3)

Jei patalpose tikrinamas LOJ kiekis arba etiketės, arba ir kiekis, ir etiketės, pildykite A lentelę.

| A lentelė | Gamintojai | Importuotojai | Didmenininkai | Mažmenininkai | Kiti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Patalpų, kuriose buvo patikrintas LOJ kiekis ir etiketės, skaičius |

A lentelė

Gamintojai

Importuotojai

Didmenininkai

Mažmenininkai

Kiti

1.

Patalpų, kuriose buvo patikrintas LOJ kiekis ir etiketės, skaičius

| 2. | Patalpų, kuriose buvo patikrintas LOJ kiekis, skaičius |
| --- | --- |

2.

Patalpų, kuriose buvo patikrintas LOJ kiekis, skaičius

| 3. | Patalpų, kuriose buvo patikrintos etiketės, skaičius |
| --- | --- |

3.

Patalpų, kuriose buvo patikrintos etiketės, skaičius

3.1.2.   B lentelė

Jei patalpose tikrinamas LOJ kiekis (A lentelės 1 ir 2 eilutėse pateikta informacija), pildykite B lentelę.

| B lentelė | Gamintojai | Importuotojai | Didmenininkai | Mažmenininkai | Kiti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šio priedo 2.8.A arba 2.8.B nurodytais metodais analizuotų produkto mėginių skaičius | | | | | |
| Šio priedo 2.8.C nurodytu metodu analizuotų produkto mėginių skaičius, jeigu taikoma | | | | | |
| I etapo LOJ ribinių verčių (4) neatitinkančių mėginių procentinė dalis | | | | | |
| II etapo LOJ ribinių verčių neatitinkančių mėginių procentinė dalis (4) | | | | | |

B lentelė

Gamintojai

Importuotojai

Didmenininkai

Mažmenininkai

Kiti

Šio priedo 2.8.A arba 2.8.B nurodytais metodais analizuotų produkto mėginių skaičius

Šio priedo 2.8.C nurodytu metodu analizuotų produkto mėginių skaičius, jeigu taikoma

I etapo LOJ ribinių verčių (4) neatitinkančių mėginių procentinė dalis

II etapo LOJ ribinių verčių neatitinkančių mėginių procentinė dalis (4)

3.1.3.   C lentelė

Jei patalpose tikrinamos etiketės (A lentelės 1 ir 3 eilutėse pateikta informacija), pildykite C lentelę.

| C lentelė | Gamintojai | Importuotojai | Didmenininkai | Mažmenininkai | Kiti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šio priedo 2.9.A nurodytais metodais regimąja kontrole patikrintų etikečių skaičius | | | | | |
| Šio priedo 2.9.B arba 2.9.C nurodytais visais kitais metodais patikrintų etikečių skaičius | | | | | |
| Ženklinimo reikalavimų neatitinkančių etikečių procentinė dalis | | | | | |

C lentelė

Gamintojai

Importuotojai

Didmenininkai

Mažmenininkai

Kiti

Šio priedo 2.9.A nurodytais metodais regimąja kontrole patikrintų etikečių skaičius

Šio priedo 2.9.B arba 2.9.C nurodytais visais kitais metodais patikrintų etikečių skaičius

Ženklinimo reikalavimų neatitinkančių etikečių procentinė dalis

3.2.   Kurie Direktyvos 2004/42/EB I priede nurodytų kategorijų produktai visų pirma buvo nustatyti neatitinkantys: 1) II priede nustatytų LOJ ribinių verčių ir 2) 4 straipsnio ženklinimo reikalavimų (nurodomos penkios dažniausiai pasikartojančios kategorijos)?

3.3.   Jeigu buvo nustatyta neatitiktis, kokių veiksmų vėliau imtasi siekiant užtikrinti Direktyvos 2004/42/EB reikalavimų laikymąsi?

4.   Pagal Direktyvos 2004/42/EB 3 straipsnio 2 dalį suteiktos išimtys

4.1.   Kaip buvo nustatyta Direktyvos 2004/42/EB 3 straipsnio 2 dalyje numatyta nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo tvarka?

4.2.   Kokia kontrolės sistema buvo sukurta siekiant užtikrinti, kad Direktyvos 2004/42/EB II priede nustatytų ribinių verčių neatitinkantys Direktyvos 2004/42/EB I priede nurodyti produktai nebūtų parduodami jokiam veiklos vykdytojui, išskyrus pagal Tarybos direktyvos 1999/13/EB (5) 3 arba 4 straipsnio reikalavimus registruotus įrenginius arba įrenginius, kuriems pagal tuos reikalavimus išduotas leidimas?

4.3.   Nurodykite apytikrį produktų, kuriems 2010 m. taikyta išimtis, kiekį (atsižvelgiant į Direktyvos 2004/42/EB I priede nurodytą klasifikaciją), jei jis žinomas.

5.   Pagal Direktyvos 2004/42/EB 3 straipsnio 3 dalį suteiktos individualios licencijos

5.1.   Ar buvo pasinaudota galimybe, kaip numatyta Direktyvos 2004/42/EB 3 straipsnio 3 dalyje, suteikti individualias licencijas restauruoti ir prižiūrėti ypatingos istorinės ar kultūrinės vertės pastatus ir senovines transporto priemones?

5.2.   Jeigu šia galimybe buvo pasinaudota, glaustai apibūdinkite sukurtos individualių licencijų suteikimo sistemos veikimą:

| a) | Kurios institucijos atsakingos už individualių licencijų suteikimą? |
| --- | --- |

a)

Kurios institucijos atsakingos už individualių licencijų suteikimą?

| b) | Kurios institucijos atsakingos už pastatų ir (arba) senovinių transporto priemonių ypatingos istorinės ir kultūrinės vertės patvirtinimą? |
| --- | --- |

b)

Kurios institucijos atsakingos už pastatų ir (arba) senovinių transporto priemonių ypatingos istorinės ir kultūrinės vertės patvirtinimą?

| c) | Pagal kokius kriterijus patvirtinama ypatinga istorinė ir kultūrinė vertė? |
| --- | --- |

c)

Pagal kokius kriterijus patvirtinama ypatinga istorinė ir kultūrinė vertė?

| d) | Jeigu įmanoma, nurodykite apytikrį pastatų ir (arba) senovinių transporto priemonių, kurių ypatingą istorinę ar kultūrinę vertę patvirtino kompetentingos institucijos, skaičių. |
| --- | --- |

d)

Jeigu įmanoma, nurodykite apytikrį pastatų ir (arba) senovinių transporto priemonių, kurių ypatingą istorinę ar kultūrinę vertę patvirtino kompetentingos institucijos, skaičių.

| e) | Kaip užtikrinama, kad aptariami produktai:






  — | būtų parduodami tik „griežtai ribotais“ kiekiais, |
| --- | --- | --- |

e)

Kaip užtikrinama, kad aptariami produktai:

—

būtų parduodami tik „griežtai ribotais“ kiekiais,

| — | būtų naudojami tik patvirtintų pastatų ir (arba) transporto priemonių restauravimui ir priežiūrai? |
| --- | --- |

—

būtų naudojami tik patvirtintų pastatų ir (arba) transporto priemonių restauravimui ir priežiūrai?

| f) | Apibūdinkite pagal Direktyvos 2004/42/EB 3 straipsnio 3 dalį licencijuotų produktų kategorijas ir kiekį, pageidautina, užpildydami šią lentelę:







  Kategorijos | Atitiktis Direktyvos 2004/42/EB I priedui | Paruošto naudoti produkto, kurio licencija buvo suteikta, kiekis (nurodoma masė ar tūris) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 kategorija | | |
| 2 kategorija | | |

f)

Apibūdinkite pagal Direktyvos 2004/42/EB 3 straipsnio 3 dalį licencijuotų produktų kategorijas ir kiekį, pageidautina, užpildydami šią lentelę:

Kategorijos

Atitiktis Direktyvos 2004/42/EB I priedui

Paruošto naudoti produkto, kurio licencija buvo suteikta, kiekis (nurodoma masė ar tūris)

1 kategorija

2 kategorija

6.   Kita svarbi informacija

6.1.   Su kokiais pagrindiniais sunkumais susidurta rengiant ir įgyvendinant monitoringo programą, įskaitant direktyvos įgyvendinimo problemas arba administravimo problemas, su kuriomis susidurta įgyvendinant konkrečią monitoringo programą? Kaip tie sunkumai buvo įveikti?

6.2.   Pateikite visas su Direktyvos 2004/42/EB įgyvendinimu susijusias papildomas aktualias pastabas, pasiūlymus ar informaciją.

---

(1)  Galima pasirinkti daugiau nei vieną atsakymą.

(2)  Galima pasirinkti daugiau nei vieną atsakymą.

(3)  Bendrą aplankytų ar įvertintų patalpų skaičių sudaro 1, 2 ir 3 eilutėse nurodytų skaičių suma.

(4)  Šios vertės nustatytos Direktyvos 2004/42/EB II priedo A dalyje. Transporto priemonių pakartotinės apdailos produktams taikomas tik I etapas.

(5)  OL L 85, 1999 3 29, p. 1.

---

IV Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

| 18.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 301/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 301/10

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 303/09/COL

2009 m. liepos 8 d.

dėl jūrų transportui skirtos schemos, pagal kurią taikoma tonažo mokesčio schema ir grąžinamųjų išmokų už jūrininkų įdarbinimą schema

(Islandija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo steigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį,

atsižvelgdama į Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį ir II dalies 4 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnį ir 7 straipsnio 5 dalį (4),

atsižvelgdama į Institucijos gaires dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių taikymo ir aiškinimo (5), ypač į skyrių dėl pagalbos jūrų transportui (6),

atsižvelgdama į 2004 m. liepos 14 d. Institucijos sprendimą dėl 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje nurodytų įgyvendinimo nuostatų (7),

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (8),

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   PROCEDŪRA

2007 m. kovo 23 d. raštu (nuorodos Nr. 415003) Islandijos valdžios institucijos pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį pranešė Institucijai apie ketinimą teikti pagalbą jūrų transporto sektoriui.

Apsikeitus įvairiais raštais (9), 2007 m. gruodžio 19 d. raštu Institucija Islandijos valdžios institucijoms pranešė nusprendusi dėl valstybės pagalbos Islandijos jūrų transportui, taikant tonažo mokesčio schemą ir grąžinamųjų išmokų už jūrininkų įdarbinimą schemą, pradėti 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.

Sprendimas Nr. 721/07/COL pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede (10). Institucija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šio sprendimo.

Institucija pastabų iš suinteresuotųjų šalių negavo.

2.   SIŪLOMŲ PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

Pranešime nurodytos dvi atskiros priemonės: tonažo mokesčio schema ir laivų savininkams taikoma speciali grąžinamųjų išmokų schema. Abi šios priemonės bus apibūdintos toliau.

2.1.   PAGALBOS SCHEMŲ, APIE KURIAS PRANEŠTA, PAVADINIMAI IR TIKSLAI

Schema „Ríkisstyrkur vegan kaupskipaútgerðar á Íslandi“, t. y. valstybės pagalba jūrų transportui Islandijoje, apima abi priemones, apie kurias pranešta. Šios schemos tikslas – remti Islandijos jūrų transportą, sudarant laivų savininkams palankias sąlygas, taip siekiant juos paskatinti registruotis Islandijoje, o ne plaukioti su patogios šalies vėliava.

2.2.   NACIONALINIS TEISINIS PRIEMONIŲ, APIE KURIAS PRANEŠTA, PAGRINDAS

Minėtų priemonių teisinis pagrindas yra Įstatymas Nr. 86/2007 dėl prekybos laivų veiklos apmokestinimo – „Lög um skattlagningu kaupskipaútgerðar“ (toliau – Tonažo mokesčio įstatymas). Šį įstatymą Parlamentas priėmė 2007 m. kovo 17 d., 2007 m. kovo 30 d. jis buvo paskelbtas Official Law Gazette. Pagal Tonažo mokesčio įstatymo 17 straipsnį įstatymas įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d.

Tonažo mokesčio įstatymą reikia taikyti kartu su Įstatymu Nr. 38/2007 dėl Islandijos tarptautinio laivų registro (um íslenska alþjóðlega skipaskrá)
   (11) (toliau – ITLR), įsigaliojusiu 2008 m. sausio 1 d. (12).

2.3.   TONAŽO MOKESTIS

Islandijoje standartinis pelno mokesčio tarifas yra 15 % (13). Tonažo mokesčio įstatyme nustatyta, kad vietoje įprasto 15 % pelno mokesčio, kuriuo tiesiogiai apmokestinamas iš laivybos veiklos gaunamas pelnas, laivybos įmonės gali pasinaudoti palankesniu tonažo mokesčiu, apskaičiuojamu remiantis sąlyginiu dienos pelnu, atsižvelgiant į tikrąjį atitinkamo laivo tonažą. Jei laivybos įmonė pageidauja skaičiuoti savo pelną pagal įprastas pelno mokesčio taisykles, ji gali tai daryti.

Tada sąlyginiam pelnui, apskaičiuotam tikrajam tonažui taikant nustatytą tarifą, taikomas standartinis pelno mokestis.

Taigi, taikant tonažo mokestį, pagalbos reikalavimus atitinkančios įmonės atleidžiamos nuo pelno mokesčio, kuriuo apmokestinamas laivybos veiklos pelnas, jei tą pelną įmonės gauna pagal šią schemą. Ši lengvata netaikoma palūkanoms, grynosios akcijų prekybos pelnui ar iš kitų šaltinių gautoms pajamoms.

2.3.1.   
  Pagalbos reikalavimus atitinkanti veikla

Schema taikoma ITLR registruotiems ne mažiau kaip 100 didžiųjų tonų (DT) tonažo laivams, kurie naudojami keleiviams arba kroviniams vežti į užsienį ir kroviniams vežti vidaus rinkoje. Tonažo mokesčio įstatymo 3 straipsnyje nurodyta, kad kroviniai arba keleiviai turi būti vežami:

| 1. | prekybos laivais, kurių savininkas yra laivo operatorius; |
| --- | --- |

1.

prekybos laivais, kurių savininkas yra laivo operatorius;

| 2. | prekybos laivais, išnuomotais be įgulos (pagal laivo nuomos be įgulos sutartį); |
| --- | --- |

2.

prekybos laivais, išnuomotais be įgulos (pagal laivo nuomos be įgulos sutartį);

| 3. | prekybos laivais, išnuomotais su įgula (pagal laikinojo frachto sutartį). |
| --- | --- |

3.

prekybos laivais, išnuomotais su įgula (pagal laikinojo frachto sutartį).

Prekybos laivų veikla neapima laivo be įgulos nuomos ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui. Islandijos valdžios institucijos nurodė, kad nėra konkrečios taisyklės, kokia prekybos laivų dalis gali būti išnuomota su įgula ar be jos, palyginti su laivais, kurių savininkai yra laivų operatoriai.

Tonažo mokesčio įstatymo 4 straipsnyje nustatyta, kad pagal įstatymą pagalba negali būti teikiama šioms veiklos rūšims: žvejybai, uostų statybai, nardymui, laivo valdymui ir gelbėjimo darbams, mokymui bei lavinimui ir kitoms socialinės veiklos rūšims, sportui, pramogų ir laisvalaikio veiklai, įskaitant banginių stebėjimą ir keleivių vežimą iš vieno Islandijos uosto į kitą, jei į šiuos uostus neįplaukia kitų šalių laivai.

Islandijos valdžios institucijos patvirtino, kad vilkimas ir dugno gilinimas neatitinka minėtame įstatyme nustatytų pagalbos teikimo reikalavimų.

Tonažo mokesčio įstatymo 3 straipsnyje nustatyta, kad pagal įstatymą pagalba gali būti teikiama šioms pagalbinėms veiklos rūšims:

| 1. | konteinerių naudojimui vežant krovinius; |
| --- | --- |

1.

konteinerių naudojimui vežant krovinius;

| 2. | krovimui, iškrovimui ir techninės priežiūros paslaugoms; |
| --- | --- |

2.

krovimui, iškrovimui ir techninės priežiūros paslaugoms;

| 3. | bilietų pardavimui ir keleivių terminalų valdymui; |
| --- | --- |

3.

bilietų pardavimui ir keleivių terminalų valdymui;

| 4. | biurų ir administravimo patalpų valdymui; |
| --- | --- |

4.

biurų ir administravimo patalpų valdymui;

| 5. | plataus vartojimo prekių pardavimui prekybos laivuose. |
| --- | --- |

5.

plataus vartojimo prekių pardavimui prekybos laivuose.

2.3.2.   
  Įsiregistravimas ITLR ir neribota mokestinė prievolė

Tonažo mokesčio įstatymo 1 straipsnyje teigiama:

„[r]ibotos atsakomybės įmonės ir uždaros akcinės bendrovės, apmokestinamos pagal Pajamų mokesčio įstatymo Nr. 90/2003 2 straipsnio 1 dalies 1 punktą ir valdančios Islandijos tarptautiniame laivų registre (ITLR) įregistruotus prekybos laivus, mokesčius už jų prekybos laivų veiklą gali nuspręsti mokėti ne pagal įstatymą Nr. 90/2003, o pagal šį įstatymą.“

Be veiklos tinkamumo reikalavimo, Tonažo mokesčio įstatyme nustatytos šios dvi sąlygos, kurių būtina laikytis:

| — | pirma, laivai turi būti įregistruoti ITLR. Islandijos valdžios institucijos tvirtina, kad registracija ITLR neturi būti laikoma vadinamuoju ryšiu su vėliava. Griežtas ryšio su Islandijos vėliava reikalavimas nenustatytas. Įstatymo Nr. 38/2007 dėl ITLR 6 straipsnyje teigiama: „prekybos laivas, įregistruotas Islandijos tarptautiniame laivų registre, laikomas Islandijos laivu ir turi teisę plaukioti su Islandijos nacionaline vėliava“. Todėl Islandijos valdžios institucijos ryšį su vėliava apibūdina kaip teisę, o ne kaip atitikties schemos taikymo reikalavimams sąlygą.
  Laivas, plaukiojantis ne su Islandijos vėliava, vis tiek gali mokėti tonažo mokestį, jei jis įregistruotas ITLR. Šiuo atžvilgiu to paties įstatymo 4 straipsnyje nurodoma, kad registruotis leidžiama, jei „prekybos laivo savininkas yra Islandijos pilietis, kitos Europos ekonominės erdvės valstybės pilietis, Europos laisvosios prekybos zonos valstybės steigėjos pilietis, Farerų salų pilietis arba Islandijoje įregistruotas juridinis asmuo.“, |
| --- | --- |

—

pirma, laivai turi būti įregistruoti ITLR. Islandijos valdžios institucijos tvirtina, kad registracija ITLR neturi būti laikoma vadinamuoju ryšiu su vėliava. Griežtas ryšio su Islandijos vėliava reikalavimas nenustatytas. Įstatymo Nr. 38/2007 dėl ITLR 6 straipsnyje teigiama: „prekybos laivas, įregistruotas Islandijos tarptautiniame laivų registre, laikomas Islandijos laivu ir turi teisę plaukioti su Islandijos nacionaline vėliava“. Todėl Islandijos valdžios institucijos ryšį su vėliava apibūdina kaip teisę, o ne kaip atitikties schemos taikymo reikalavimams sąlygą.

Laivas, plaukiojantis ne su Islandijos vėliava, vis tiek gali mokėti tonažo mokestį, jei jis įregistruotas ITLR. Šiuo atžvilgiu to paties įstatymo 4 straipsnyje nurodoma, kad registruotis leidžiama, jei „prekybos laivo savininkas yra Islandijos pilietis, kitos Europos ekonominės erdvės valstybės pilietis, Europos laisvosios prekybos zonos valstybės steigėjos pilietis, Farerų salų pilietis arba Islandijoje įregistruotas juridinis asmuo.“,

| — | antra, ribotos atsakomybės įmonės ir uždaros akcinės bendrovės turi būti apmokestinamos pagal Įstatymo Nr. 90/2003 dėl pajamų mokesčio (toliau – Pajamų mokesčio įstatymas) 2 straipsnio 1 dalies 1 punktą. Pagal tą nuostatą Islandijoje įsikūrusios įmonės pajamų mokestį privalo mokėti nuo visų savo pajamų (neribota atsakomybė). Manoma, kad juridinis asmuo įsikūręs Islandijoje, jei jis įregistruotas Islandijoje, pagal savo įstatus laiko Islandiją savo nuolatine buvimo vieta arba jei Islandijoje tikrai įsikūrusi jo administracija. Pajamų mokesčio įstatymo 3 straipsnyje nustatyta, kad įmonės, kurių būstinės yra ne Islandijoje, Islandijoje privalo mokėti pajamų mokestį (apmokestinama šalyje, kurioje gaunamos pajamos). Islandijos valdžios institucijos patvirtino, jog tam, kad įmonės atitiktų pagalbos reikalavimus, jos nebūtinai turi būti pagal Islandijos įmonių įstatymą įsteigtos kaip Islandijos įmonės. Taigi įmonėms, įsteigtoms pagal kitų EEE valstybių įmonių įstatymus, tonažo mokesčio schema galėtų būti taikoma, jei jos laikytųsi papildomų reikalavimų. |
| --- | --- |

—

antra, ribotos atsakomybės įmonės ir uždaros akcinės bendrovės turi būti apmokestinamos pagal Įstatymo Nr. 90/2003 dėl pajamų mokesčio (toliau – Pajamų mokesčio įstatymas) 2 straipsnio 1 dalies 1 punktą. Pagal tą nuostatą Islandijoje įsikūrusios įmonės pajamų mokestį privalo mokėti nuo visų savo pajamų (neribota atsakomybė). Manoma, kad juridinis asmuo įsikūręs Islandijoje, jei jis įregistruotas Islandijoje, pagal savo įstatus laiko Islandiją savo nuolatine buvimo vieta arba jei Islandijoje tikrai įsikūrusi jo administracija. Pajamų mokesčio įstatymo 3 straipsnyje nustatyta, kad įmonės, kurių būstinės yra ne Islandijoje, Islandijoje privalo mokėti pajamų mokestį (apmokestinama šalyje, kurioje gaunamos pajamos). Islandijos valdžios institucijos patvirtino, jog tam, kad įmonės atitiktų pagalbos reikalavimus, jos nebūtinai turi būti pagal Islandijos įmonių įstatymą įsteigtos kaip Islandijos įmonės. Taigi įmonėms, įsteigtoms pagal kitų EEE valstybių įmonių įstatymus, tonažo mokesčio schema galėtų būti taikoma, jei jos laikytųsi papildomų reikalavimų.

2.3.3.   
  Mokesčio bazės nustatymas

Mokesčio bazės nustatymas

Pagal Tonažo mokesčio įstatymo 6 straipsnį mokesčio bazė (sąlyginis pelnas) nustatoma taip:

| — | 25 000 mažųjų tonų (MT) vienetų ir mažiau – 30 Islandijos kronų (ISK) už 100 MT, |
| --- | --- |

—

25 000 mažųjų tonų (MT) vienetų ir mažiau – 30 Islandijos kronų (ISK) už 100 MT,

| — | nuo 25 001 MT – 10 ISK už 100 MT. |
| --- | --- |

—

nuo 25 001 MT – 10 ISK už 100 MT.

Iš mokesčio bazės neleidžiama nieko išskaičiuoti.

2.3.4.   
  Apmokestinimas pagal Pajamų mokesčio įstatymą ir apskaitos atskyrimas

Apmokestinimas pagal Pajamų mokesčio įstatymą ir apskaitos atskyrimas

Tonažo mokesčio įstatymo 4 straipsnyje nustatyta, kad, jei laivo operatorius vykdo net tik veiklą, už kurią mokamas tonažo mokestis, bet ir kitą veiklą, už tą kitą veiklą jis turėtų būti apmokestinamas pagal Pajamų mokesčio įstatymą.

Tonažo mokesčio įstatymo 7 straipsnyje nustatyta, kad prekybos laivo veiklos pajamos ir išlaidos turėtų būti proporcingai atskirtos nuo kitos veiklos pajamų ir išlaidų pagal buhalterinės prekybos laivo veiklai naudojamo turto vertės ir atitinkamos kitos paskirties turto vertės santykį.

Tonažo mokesčio įstatymo 9 straipsnyje nustatyta, kad prekybos laivų veiklos išlaidos negali būti išskaičiuojamos iš laivo operatoriaus pajamų, apmokestinamų pagal pajamų mokesčio įstatymą. Išlaidos (išskyrus finansines), kurios yra susijusios ir su pajamų gavimu iš prekybos laivo veiklos, ir su kitų pajamų gavimu, turi būti padalytos proporcingai pajamoms. Jei Pajamų mokesčio įstatymo 49 straipsnyje nurodytos palūkanų išlaidos, nuvertėjimas ir valiutos keitimo kurso nuostoliai yra susiję ir su pajamų iš prekybos laivų veiklos, ir kitų pajamų gavimu, tokios finansinės išlaidos padalijamos proporcingai buhalterinės prekybos laivo veiklai naudoto turto vertės ir atitinkamos kitos paskirties turto vertės santykiui. Išlaidas, kurios patiriamos ne prekybos laivų veiklos pajamoms gauti, reglamentuojamos Pajamų mokesčio įstatymu.

Tonažo mokesčio įstatymo 11 straipsnyje nustatyta, kad pagal Pajamų mokesčio įstatymą apmokestinant kitą veiklą, prekybos laivų veiklos nuostoliai neturėtų būti išskaičiuojami.

2.3.5.   
  Schemos trukmė ir įsipareigojimo nesitraukti laikotarpis

Schemos trukmė ir įsipareigojimo nesitraukti laikotarpis

Islandijos valdžios institucijos nurodė, kad apie schemas pranešama neribojant jų taikymo laikotarpio, tačiau jos pageidauja po tam tikro laiko, kuriam pritars Institucija, apie jas dar kartą pranešti.

Pagal Tonažo mokesčio įstatymo 2 straipsnį tonažo mokesčio schemoje nustatytas trejų metų nesitraukimo laikotarpis. Tai reiškia, kad laivo savininkui, pasirinkusiam mokėti tonažo mokestį, ši schema bus privalomai taikoma trejus metus.

2.4.   SPECIALI GRĄŽINAMOJI IŠMOKA UŽ JŪRININKŲ PAJAMŲ MOKESTĮ

Islandijos valdžios institucijos pranešė ir apie jūrininkams skirtą bendro darbo užmokesčio paramos sistemą, pagal kurią laivų savininkams gali būti skirtos išmokos, sudarančios 90 % pajamų mokesčio, apskaičiuoto nuo bendro įdarbintų jūrininkų darbo užmokesčio, sumos. Kad galėtų gauti išmokas, laivo savininkas turi būti ribotos atsakomybės įmonė arba uždara akcinė bendrovė, kuriai Islandijoje taikoma neribota mokestinė prievolė, laivai turi būti įregistruoti ITLR, laivo savininkas turi įdarbinti jūrininkus, kuriems taikomi Islandijos mokesčiai.

Tonažo mokesčio įstatymo 16 straipsnyje nustatyta:

„Ribotos atsakomybės įmonėms ir uždaroms akcinėms bendrovėms, apmokestinamoms pagal Įstatymo Nr. 90/2003 dėl pajamų mokesčio 2 straipsnio 1 dalies 1 punktą, valdančioms prekybos laivus (plg. su 3 straipsniu), įregistruotus Islandijos tarptautiniame laivų registre (ITLR), suteikiama subsidija, kuri sudaro 90 % teisingai nustatytos pajamų mokesčio ir savivaldybių pajamų mokesčio sumos, išskaičiuotos iš atitinkamų prekybos laivų įgulų darbo užmokesčio, atsižvelgus į fizinių asmenų mokesčių lengvatas ir jūrininkams taikomas lengvatas. Kiti darbo užmokesčio atskaitymai paskirstomi 5 % pervedant į iždą ir 5 % savivaldybei, kuriai priklauso konkretus įgulos narys. Šiuo pervedimu pakeičiamas pajamų mokesčio pervedimas ir padalijimas pagal Darbo užmokesčio atskaitymų įstatymą, Pajamų mokesčio įstatymą ir Įstatymą dėl savivaldybės pajamų bazės.

Finansų ministras teisės aktu nurodo, kaip turi būti atliekami mokėjimai pagal 1 straipsnio dalį, įskaitant paraiškos subsidijai gauti formą, mokėjimo laikotarpius ir derinimą su mokestiniais įsipareigojimais, atimant nesumokėtus mokesčius iš mokėtinų subsidijų.“.

Islandijos valdžios institucijos patvirtino, kad vieninteliai jūrininkų atitikties paramos reikalavimams kriterijai yra tai, kad jie turi dirbti prekybos laivų įmonėje ir kad jiems turi būti taikomos Islandijos mokestinės prievolės. Grąžinamoji išmoka teikiama tik už pajamų mokestį, skaičiuojamą nuo jūrininkų darbo užmokesčio. Ji neapima socialinio draudimo įmokų. Be to, Islandijos valdžios institucijos patvirtino, kad Islandijos pilietybė šiuo atžvilgiu nebūtina. Jūrininkas neprivalo nuolat gyventi Islandijoje, kad laivo savininkui būtų suteikta parama.

2.5.   PAGALBOS GAVĖJAI, IR PRIEMONIŲ, APIE KURIAS PRANEŠTA, BIUDŽETAS, TRUKMĖ IR ĮSIGALIOJIMAS

Islandijos valdžios institucijos nepateikė tikslių duomenų apie tai, kiek dėl taikomos tonažo mokesčio schemos sumažės valstybės pajamos, palyginti su pajamomis iš mokesčių, kurie būtų surinkti taikant standartinį pelno mokestį.

Islandijos valdžios institucijos nurodė, kad priemonių, apie kurias pranešta, išlaidos priklausys nuo ITLR įsiregistravusių laivų skaičiaus. Jos numatė, kad įsiregistruos 12 laivų, iš kurių kiekvieno vidutinis tonažo mokestis galėtų būti 120 000 ISK. Tuomet tonažo mokestis siektų 1 440 000 NOK. Tačiau išankstiniame vertinime nenurodyta, kokią sumą šie 12 laivų sumokėtų, jei jiems būtų taikomas įprastas pelno mokestis.

Islandijos valdžios institucijos nurodė, kad prašymų įsiregistruoti Islandijos laivų registre nepateikta.

Islandijos valdžios institucijos neapibrėžė šių dviejų schemų trukmės.

2.6.   BENDRAS POVEIKIS

Pagal Jūrų gairių 11 dalį didžiausias leistinas pagalbos lygis yra jūrininkų mokesčių ir socialinio draudimo įmokų sumažinimas iki nulio ir laivybos veiklos pelno apmokestinimo sumažinimas pagal kitose EEE valstybėse jau patvirtintas schemas. Siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo, pagal kitas pagalbos sistemas negali būti suteikiama daugiau pranašumų už nurodytuosius. Pagalba jokiu būdu neturėtų viršyti bendros mokesčių ir socialinio draudimo įmokų, surenkamų už laivybos veiklą ir iš jūrininkų, sumos.

Islandijos valdžios institucijos patvirtino, kad Islandijos mokesčių institucijos stebės bendrą aptariamų dviejų schemų ir kitų paramos priemonių poveikį ir kad bus laikomasi reikalavimo dėl didžiausio leidžiamo pagalbos intensyvumo.

2.7.   INFORMACIJA APIE NUMATOMĄ MAKROEKONOMINĘ JŪRŲ SEKTORIAUS GRĄŽĄ

Laikydamosi Jūrų gairių 12 dalies 2 punkto, Islandijos valdžios institucijos atliko išlaidų veiksmingumo analizę, siekdamos nustatyti mokesčio schemų, apie kurias pranešta, makroekonominę grąžą. Analizė rodo, kad ekonominį Tonažo mokesčio įstatymo poveikį numatyti sunku, nes jis priklausys nuo ITLR įsiregistravusių laivų skaičiaus. Vertindamos darbo vietų kūrimą arba išsaugojimą, Islandijos valdžios institucijos numato tokį abiejų priemonių poveikį: per kitus šešerius metus pagalbos reikalavimus atitinkančiuose prekybos laivuose bus papildomi įdarbinta 200 jūrininkų.

3.   SPRENDIME PRADĖTI PROCEDŪRĄ IŠREIKŠTAS SUSIRŪPINIMAS

SPRENDIME PRADĖTI PROCEDŪRĄ IŠREIKŠTAS SUSIRŪPINIMAS

2007 m. gruodžio 19 d. Institucija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl Islandijos jūrų transportui siūlomos valstybės pagalbos taikant tonažo mokesčio schemą ir grąžinamųjų išmokų už jūrininkų įdarbinimą schemą (14).

14

Sprendime pradėti procedūrą dėl tonažo mokesčio schemos Institucija išreiškė abejonių dėl klausimų, susijusių su reikalavimu registruoti laivus ITLR, taip panaikinant galimybę šią schemą taikyti kitose EEE valstybėse įregistruotų laivų veiklai, ir dėl neribotos mokestinės prievolės reikalavimo, taip panaikinant galimybę taikyti tonažo mokestį veiklai, apmokestinamai valstybėje, kurioje gaunamos pajamos.

Be to, Institucijai susirūpinimą kėlė reikalavimas, kad į ITLR registrą gali būti įtraukiami tik Islandijoje registruoti juridiniai asmenys, požiūris į laivų valdymo bendroves, mokesčio bazės nustatymas ir laikotarpio, kuriuo laivo savininkas negali pasitraukti iš tonažo mokesčio schemos, trukmė (nesitraukimo laikotarpio).

Dėl grąžinamųjų išmokų už jūrininkus schemos Institucija išreiškė abejonių dėl reikalavimo registruotis ITLR ir prisiimti neribotą mokestinę prievolę. Be to, dėl reguliaraus keleivių pervežimo iš vieno EEE uosto į kitą paslaugų Institucijai kilo abejonių, ar pagalba bus teikiama tik EEE jūrininkams įdarbinti.

4.   ISLANDIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

ISLANDIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

2008 m. vasario 15 d. raštu (nuorodos Nr. 465550) Islandijos valdžios institucijos Institucijai pateikė keletą pastabų dėl tonažo mokesčio schemos ir dėl grąžinamųjų išmokų už jūrininkus schemos.

Islandijos valdžios institucijos pateikė šias pastabas:

| — | dėl įregistravimo ITLR nesikreipė nė vienas laivo savininkas, |
| --- | --- |

—

dėl įregistravimo ITLR nesikreipė nė vienas laivo savininkas,

| — | kad galėtų gauti paramą, bendrovės privalo Islandijoje mokėti mokesčius, tačiau joms nebūtina įsisteigti pagal Islandijos įmonių įstatymą kaip Islandijos įmonėms, |
| --- | --- |

—

kad galėtų gauti paramą, bendrovės privalo Islandijoje mokėti mokesčius, tačiau joms nebūtina įsisteigti pagal Islandijos įmonių įstatymą kaip Islandijos įmonėms,

| — | nėra konkrečių taisyklių, reglamentuojančių laivų, kuriuos valdo laivų savininkai, ir laivų, kurie valdomi su įgula, santykį, |
| --- | --- |

—

nėra konkrečių taisyklių, reglamentuojančių laivų, kuriuos valdo laivų savininkai, ir laivų, kurie valdomi su įgula, santykį,

| — | laivai, kurių savininkai yra kitų EEE valstybių juridiniai asmenys ir kurių mokestinės prievolės Islandijoje ribotos, negali registruotis ITRL, |
| --- | --- |

—

laivai, kurių savininkai yra kitų EEE valstybių juridiniai asmenys ir kurių mokestinės prievolės Islandijoje ribotos, negali registruotis ITRL,

| — | Tonažo mokesčio įstatymo 3 straipsnyje teigiama, kad pagal šį įstatymą gali būti apmokestinama visų registracijos ITLR sąlygas atitinkančių laivų veikla. Pasirinkdama tonažo mokesčio sistemą, įmonė sutinka, kad tonažo mokestis būtų taikomas visiems paramos reikalavimus atitinkantiems jos laivams ir susijusiai veiklai (vadinamoji „viskas arba nieko“ taisyklė), |
| --- | --- |

—

Tonažo mokesčio įstatymo 3 straipsnyje teigiama, kad pagal šį įstatymą gali būti apmokestinama visų registracijos ITLR sąlygas atitinkančių laivų veikla. Pasirinkdama tonažo mokesčio sistemą, įmonė sutinka, kad tonažo mokestis būtų taikomas visiems paramos reikalavimus atitinkantiems jos laivams ir susijusiai veiklai (vadinamoji „viskas arba nieko“ taisyklė),

| — | mokesčio tarifai: Islandijos valdžios institucijos tvirtino, kad tonažo mokesčio tarifai atitinka pagal patvirtintas Norvegijos tonažo mokesčio schemas taikomus Institucijos patvirtintus tarifus, |
| --- | --- |

—

mokesčio tarifai: Islandijos valdžios institucijos tvirtino, kad tonažo mokesčio tarifai atitinka pagal patvirtintas Norvegijos tonažo mokesčio schemas taikomus Institucijos patvirtintus tarifus,

| — | schemos taikymo trukmė: Islandijos valdžios institucijos nurodė, kad jos pageidauja dar kartą pranešti apie schemas, jei tam pritartų Institucija, |
| --- | --- |

—

schemos taikymo trukmė: Islandijos valdžios institucijos nurodė, kad jos pageidauja dar kartą pranešti apie schemas, jei tam pritartų Institucija,

| — | bendras poveikis: Islandijos valdžios institucijos nurodė, kad užtikrins bendro poveikio taisyklių laikymąsi. |
| --- | --- |

—

bendras poveikis: Islandijos valdžios institucijos nurodė, kad užtikrins bendro poveikio taisyklių laikymąsi.

Islandijos valdžios institucijos nepateikė pastabų dėl nesitraukimo laikotarpio trukmės.

II.   VERTINIMAS

VERTINIMAS

1.   VALSTYBĖS PAGALBA

VALSTYBĖS PAGALBA

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta:

„Išskyrus atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, remiant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai“.

Toliau bus nagrinėjami atskiri kriterijai.

1.1.   VALSTYBĖS IŠTEKLIŲ NAUDOJIMAS

Valstybės pagalba turi būti suteikta valstybės arba iš valstybinių išteklių.

Vietoje standartinio įmonių mokesčio taikant mažesnį tonažo mokestį, prarandamos valstybės pajamos. Taikant jūrininkams skirtą schemą, valstybės pajamos taip pat mažėja, nes valstybė laivų savininkams teikia tiesioginę paramą, sudarančią 90 % pajamų mokesčio, kurį turėtų sumokėti jūrininkas ir kurį sumokėtų laivo savininkas. Taikydama šias dvi schemas, valstybė atsisako mokestinių pajamų, kurias ji šiaip gautų iš atitinkamų įmonių. Dėl šių lėšų netekimo mažėja valstybės ištekliai, gaunami iš mokesčių, kurie paprastai surenkami iš dalyvaujančių įmonių biudžeto (15). Mokestinių pajamų praradimas yra tas patas, kad valstybės lėšų naudojimas valstybės biudžeto išlaidų forma (16).

15

16

1.2.   TAM TIKRŲ ĮMONIŲ ARBA TAM TIKRŲ PREKIŲ GAMYBOS RĖMIMAS

Pagal abi priemones laivų savininkams suteikiamas pranašumas subsidijų ir mokesčių lengvatų pavidalu. Abi priemonės taikomos tik jūrų sektoriui, todėl pranašumas suteikiamas tik tam tikroms įmonėms. Todėl tas priemones reikia laikyti atrankinėmis, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje (17).

17

1.3.   KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMAS IR ĮTAKA SUSITARIANČIŲJŲ ŠALIŲ TARPUSAVIO PREKYBAI

Pagalbos priemonė turi iškraipyti konkurenciją ir turėti įtakos susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.

Laivų savininkai, kuriems šios schemos yra naudingos, vykdo ekonominę veiklą konkuruodami su kitų EEE valstybių laivų savininkais ir (arba) įmonėmis. Tonažo mokestis ir jūrininkams taikoma tvarka stiprina laivų savininkų padėtį jų konkurentų Europos ekonominėje erdvėje atžvilgiu ir Islandijos padėtį kitų EEE valstybių ir trečiųjų šalių atžvilgiu. Taigi priemonės turi įtakos susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.

1.4.   IŠVADA

Todėl Institucija laikosi nuomonės, kad paramos priemonės, apie kurias pranešta (tonažo mokesčio schema ir jūrininkų schema), yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Iš tikrųjų, Jūrų gairėse aiškiai teigiama, kad „šios mokesčių lengvatų priemonės, specialiai taikomos laivybai, laikomos valstybės pagalba. Sistema, įprastą pelno mokesčio sistemą keičianti tonažo mokesčiu, taip pat yra valstybės pagalba.“.

2.   PROCEDŪRINIAI REIKALAVIMAI

PROCEDŪRINIAI REIKALAVIMAI

Pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį „apie visus ketinimus suteikti ar pakeisti pagalbą ELPA priežiūros institucija turi būti laiku informuojama, kad galėtų pateikti savo pastabas (...). Atitinkama valstybė savo pasiūlytų priemonių neįgyvendina tol, kol nepriimamas galutinis sprendimas.“.

Islandijos valdžios institucijos, pateikusios pranešimą apie dvi paramos priemones, perduotą kartu su Islandijos atstovybės Europos Sąjungoje 2007 m. kovo 23 d. raštu (nuorodos Nr. 415003), įvykdė reikalavimą pranešti.

Tačiau priemones, apie kurias pranešta, Islandijos valdžios institucijos pradėjo taikyti prieš Institucijai priimant galutinį sprendimą dėl jų. Todėl Institucija daro išvadą, kad Islandijos valdžios institucijos nesilaikė 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nustatytų įpareigojimų.

3.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

PAGALBOS SUDERINAMUMAS

Pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba, padedanti plėtoti tam tikras ekonominės veiklos rūšis arba tam tikras ekonomikos sritis, gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimu, jeigu tokia pagalba netrikdo prekybos sąlygų taip, kad tai prieštarautų bendrajam interesui. Institucija mano, kad EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktas kartu su Jūrų gairėmis sudaro teisinį priemonių, apie kurias pranešta, suderinamumo vertinimo pagrindą.

Jūrų gairių 1.2 skirsnio c punkto 4 papunktyje ELPA valstybėms leidžiama remti jūrų transporto pramonę: „jūrų pramonė yra neatsiejamai susijusi su jūrų transportu. Šis glaudus ryšis yra svarus argumentas remti pozityvias priemones, kuriomis siekiama išlaikyti su EEE laivyba susietą laivyną. Kadangi jūrų transportas yra viena iš bendros transporto grandinės, ypač jūrų pramonės sektorių grandinės, grandžių, priemonės, kuriomis siekiama išlaikyti Europos laivyno konkurencingumą, taip pat turi įtakos investicijoms į sausumos bei jūrų pramonę ir jūrų transporto indėliui į visą EEE ekonomiką ir užimtumą apskritai.“.

Abi priemonės, apie kurias pranešta, yra pagalba veiklai, t. y. pagalba, skirta sumažinti įmonių išlaidas, kurias jos paprastai patiria vykdydamos įprastą kasdienę veiklą. Taikyti pagalbą veiklai paprastai neturėtų būti leidžiama, jei tai nėra aiškiai leidžiama Institucijos valstybės pagalbos gairėse. Institucijos Jūrų gairėse numatyta galimybė suteikti pagalbą veiklai tonažo mokesčio pavidalu (3.1 skirsnis) ir mažinant darbo jėgos išlaidas (3.2 skirsnis).

Atlikdama analizę, Institucija išnagrinėjo bendrąsias tonažo mokesčio schemos ir jūrininkų schemos sąlygas (3.1 skirsnis), tada specialiąsias tonažo mokesčio schemos (3.2 skirsnis) ir jūrininkų schemos sąlygas (3.3 skirsnis).

3.1.   BENDROSIOS TONAŽO MOKESČIO SCHEMOS IR GRĄŽINAMŲJŲ IŠMOKŲ UŽ JŪRININKUS SCHEMOS SĄLYGOS: REIKALAVIMAS ĮREGISTRUOTI LAIVĄ ITLR, TAIP ATMETANT KITOSE EEE VALSTYBĖSE REGISTRUOTUS LAIVUS

Dėl tonažo mokesčio įstatymo 1 straipsnyje nustatyto reikalavimo, kad laivai, kuriems norima taikyti tonažo mokesčio schemą, turi būti įregistruoti ITLR, atmetami Islandijoje neįregistruoti laivai. Šis apribojimas taikomas net ir tada, kai pastarųjų laivų veikla apmokestinama Islandijoje. Taigi laivo savininko, turinčio du laivus, iš kurių vienas įregistruotas ITLR, o kitas – kitoje EEE valstybėje, pajamos iš abiejų laivų veiklos gali būti apmokestintos Islandijoje (18). Tačiau tonažo mokestis gali būti taikomas tik ITLR įregistruotam laivui.

18

Aiškiai nustatyta, kad nors tiesioginis apmokestinimas patenka į EEE valstybių kompetencijos sritį, ta kompetencija jos vis dėlto privalo naudotis pagal EEE teisės aktus (19). Įsisteigimo teisė apima vienos EEE valstybės piliečių (fizinių ir juridinių asmenų) teisę steigti ir valdyti įmones kitoje EEE valstybėje, laikantis priimančiosios šalies įstatymais jos pačios piliečiams nustatytų sąlygų. Įsisteigimo teisės apribojimų panaikinimas galioja agentūrų, filialų arba dukterinių įmonių steigimo apribojimams (20). Be to, įsisteigimo teisės apribojimų panaikinimas taikomas ir mokestinių nuostatų atžvilgiu (21). Todėl tai taikoma ir įmonės, įsisteigusios vienoje EEE valstybėje ir turinčios buveinę, registruotą biurą, centrinę administraciją arba pagrindinę verslo vietą EEE, teisei per filialą arba agentūrą vykdyti veiklą kitoje EEE valstybėje ir būti apmokestinamai pagal tokią pačią mokestinę tvarką, kokia taikoma toje valstybėje įsisteigusioms įmonėms. Jei skirtingos mokestinės tvarkos taikymas yra susijęs su aplinkybėmis, kurių neįmanoma objektyviai palyginti, arba jeigu jis pateisinamas svarbiausiu – bendrojo intereso – motyvu, pakanka, kad toks taikymas būtų suderinamas su EEE susitarimo nuostatomis (22).

19

20

21

22

Laivo įregistravimą galima laikyti įsisteigimu, jei laivas yra ekonominės veiklos, kuriai reikalinga nuolatinė vieta, vykdymo priemonė. Todėl laivų registravimo kitose EEE valstybėse apribojimai gali prieštarauti EEE susitarimo 31 straipsnyje nustatytai įsisteigimo teisei (23).

23

Remiantis pirmiau pateiktu pavyzdžiu, laivo savininkui, kuriam Islandijoje taikoma neribota mokestinė prievolė, ir prekybos laivams, įregistruotiems kitoje EEE valstybėje, bus taikoma ne tokia palanki mokestinė tvarka, palyginti su mokestine tvarka, taikoma laivo savininkui, kuriam Islandijoje taikoma neribota mokestinė prievolė, ir jo prekybos laivams, įregistruotiems ITLR. Skirtingos mokestinės tvarkos taikymas yra įmonės įsisteigimo teisės ribojimas, nes tai atbaido laivų savininkus nuo registravimosi kitose EEE valstybėse.

Islandijos valdžios institucijos nepateikė įtikinančių bendrąjį interesą pagrindžiančių motyvų, kuriais būtų galima pateisinti tokį laivų savininkų įsisteigimo kitose EEE valstybėse ribojimą. Be to, Institucija nenustatė priežasčių, kam šis įsisteigimo laisvės ribojimas būtinas siekiant tonažo mokesčio schemos tikslo – pagerinti Islandijos laivų savininkų konkurencines sąlygas, palyginti su sąlygomis, taikomomis ne EEE jurisdikcijos srityse.

Be to, Institucija mano, kad reikalavimas registruotis Islandijoje neatitinka Jūrų gairių 3.1 skirsnio 7 punkto, kuriame nustatyta, kad pagal mokesčio lengvatos schemą turėtų būti reikalaujama ryšio su „EEE vėliava“. Jūrų gairėse aiškinama, kad tokia taisyklė skirta „paskatinti EEE laivynų konkurenciją pasaulinėje laivybos rinkoje“. Formuluotė „EEE valstybė“, kai kalbama apie šį tikslą, nėra pagrindas nustatyti reikalavimą registruotis tam tikroje pagalbą teikiančioje ELPA valstybėje. Veikiau tai pagrindas manyti, kad turėtų būti taikomas registracijos bet kurioje EEE valstybėje kriterijus (24).

24

Islandijos valdžios institucijos tvirtino nereikalaujančios vadinamojo „ryšio su vėliava“, nes kiekvienam ITLR įregistruotam laivui paliekama teisė plaukioti su kita vėliava. Kaip jau paaiškinta 2.3.2 skirsnyje, Įstatymo Nr. 38/2007 dėl ITLR 6 straipsnyje teigiama, kad ITLR įregistruotas prekybos laivas laikomas Islandijos laivu, nepaisant to, ar jis plaukioja su Islandijos vėliava.

Institucija mano, kad šis argumentas dėl savanoriško Islandijos vėliavos naudojimo nėra tinkamas, kadangi pirmiau minėtas įsisteigimo laisvės ribojimas kyla iš reikalavimo registruotis. Taigi net jei laivo savininkui ir leidžiama plaukioti ne su Islandijos vėliava, jis vis tiek privalo registruotis ITLR, kad gautų naudos taikydamas palankesnį – tonažo – mokestį. Nepaisydamos Institucijos prašymų, Islandijos valdžios institucijos nepateikė nė vieno argumento, pateisinančio, kad tokia dviguba registracija yra būtina ir proporcinga siekiant tonažo mokesčio schemos tikslų.

Todėl Institucija daro išvadą, jog reikalavimas registruotis yra nesuderinamas su EEE susitarimu, ypač su EEE susitarimo 31 straipsnyje nustatyta įsisteigimo teise, todėl negali būti leidžiamas pagal EEE nustatytas valstybės pagalbos taisykles.

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Institucija nemano, kad būtina išsamiai nagrinėti susirūpinimą, jos išreikštą Sprendime Nr. 721/07/COL dėl neribotos mokestinės prievolės reikalavimo, būtino įvykdyti, norint pasinaudoti tonažo mokesčio schema ir grąžinamųjų išmokų už jūrininkus schema. Bet kuriuo atveju, kaip minėta 18 išnašoje, EEE valstybių dvigubo apmokestinimo susitarimai dažniausiai reiškia, kad laivybos bendrovių veikla bus apmokestinama toje valstybėje, kurioje vadovaujama bendrovės veiklai. Taigi EEE įsisteigusios laivybos bendrovės, kurių mokestinė prievolė Islandijoje yra ribota, bus apmokestintos tik toje EEE valstybėje, kurioje jos yra įsisteigusios.

3.2.   SPECIALIOSIOS TONAŽO MOKESČIO SCHEMOS TAIKYMO SĄLYGOS

3.2.1.   
  Mokesčio bazės nustatymas

Mokesčio bazės nustatymas

Jūrų gairių 3.1 skirsnio 18 punkte nustatyta, kad Komisija pritars tik toms mokesčius už tą patį tonažą didinančioms schemoms, kurios „visiškai atitinka jau patvirtintas schemas. Remdamasi patirtimi, Institucija atkreipia dėmesį, kad kai kurios valstybės, užuot skaičiavusios tikrąjį pelną, kuris apmokestinamas įprastiniu įmonių pelno mokesčio tarifu, gali nuspręsti nustatyti konkretų tonažo mokesčio tarifą. Institucija taip pat stengsis išlaikyti teisingą pusiausvyrą jau patvirtintų sistemų atžvilgiu“.

Institucija palygino Islandijos valdžios institucijos pateiktus tarifus su kitose EEE valstybėse taikomais patvirtintų schemų tarifais:

| Islandija | Danija | Lietuva | Italija | Norvegija (25) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Visos sumos iki 25 000 MT | Iki 1 000 MT | Iki 1 000 MT | Iki 1 000 MT | Už pirmąjį 1 000 MT mokestis nemokamas |
| 30 ISK (0,17 EUR) už 100 MT | 0,90 EUR už 100 MT | 0,93 EUR už 100 MT | 0,90 EUR už 100 MT | |
| | 1 001–10 000 MT | 1 001–10 000 MT | 1 001–10 000 MT | 1 001–10 000 MT |
| | 0,70 EUR už 100 MT | 0,67 EUR už 100 MT | 0,70 EUR už 100 MT | 0,22 EUR už 100 MT |
| | 10 001–25 000 MT | 10 001–25 000 MT | 10 001–25 000 MT | 10 001–25 000 MT |
| | 0,40 EUR už 100 MT | 0,43 EUR už 100 MT | 0,40 EUR už 100 MT | 0,15 EUR už 100 MT |
| Daugiau kaip 25 000 MT | Daugiau kaip 25 000 MT | Daugiau kaip 25 000 MT | Daugiau kaip 25 000 MT | Daugiau kaip 25 000 MT |
| 10 ISK (0,06 EUR) už 100 MT | 0,30 EUR už 100 MT | 0,27 EUR už 100 MT | 0,20 EUR už 100 MT | 0,07 EUR už 100 MT |
| Visos pateiktos vertės yra vienos dienos vertės. |

Islandija

Danija

Lietuva

Italija

Norvegija (25)

25

Visos sumos iki 25 000 MT

Visos sumos iki 25 000 MT

Iki 1 000 MT

Iki 1 000 MT

Iki 1 000 MT

Iki 1 000 MT

Iki 1 000 MT

Iki 1 000 MT

Už pirmąjį 1 000 MT mokestis nemokamas

Už pirmąjį 1 000 MT mokestis nemokamas

30 ISK (0,17 EUR) už 100 MT

0,90 EUR už 100 MT

0,93 EUR už 100 MT

0,90 EUR už 100 MT

1 001–10 000 MT

1 001–10 000 MT

1 001–10 000 MT

1 001–10 000 MT

1 001–10 000 MT

1 001–10 000 MT

1 001–10 000 MT

1 001–10 000 MT

0,70 EUR už 100 MT

0,67 EUR už 100 MT

0,70 EUR už 100 MT

0,22 EUR už 100 MT

10 001–25 000 MT

10 001–25 000 MT

10 001–25 000 MT

10 001–25 000 MT

10 001–25 000 MT

10 001–25 000 MT

10 001–25 000 MT

10 001–25 000 MT

0,40 EUR už 100 MT

0,43 EUR už 100 MT

0,40 EUR už 100 MT

0,15 EUR už 100 MT

Daugiau kaip 25 000 MT

Daugiau kaip 25 000 MT

Daugiau kaip 25 000 MT

Daugiau kaip 25 000 MT

Daugiau kaip 25 000 MT

Daugiau kaip 25 000 MT

Daugiau kaip 25 000 MT

Daugiau kaip 25 000 MT

Daugiau kaip 25 000 MT

Daugiau kaip 25 000 MT

10 ISK (0,06 EUR) už 100 MT

0,30 EUR už 100 MT

0,27 EUR už 100 MT

0,20 EUR už 100 MT

0,07 EUR už 100 MT

Visos pateiktos vertės yra vienos dienos vertės.

Kaip matyti iš pateiktos lentelės, pagal Islandijos schemą taikoma mokesčio bazė yra gerokai mažesnė nei kitose keturiose EEE valstybėse (27).

27

Komisija yra pritarusi mažesniems mokesčių tarifams tik labai ypatingomis aplinkybėmis (28). Islandijos valdžios institucijos nepateikė Institucijai informacijos apie tai, kad susidarė ypatingos aplinkybės, pateisinančios mažesnių tarifų taikymą.

28

Institucija mano, kad Islandijos mokesčių bazės dydis neatitinka kitose EEE valstybėse taikomo dydžio, nes mokesčių bazė yra gerokai mažesnė ir todėl neatitinka Jūrų gairių 3.1 skirsnio 18 punkto.

3.2.2.   
  Laikotarpis, kurį laivo savininkas negali pasitraukti iš tonažo mokesčio schemos

Laikotarpis, kurį laivo savininkas negali pasitraukti iš tonažo mokesčio schemos

Laikotarpis, kurį laivo savininkas negali pasitraukti iš Islandijos tonažo mokesčio schemos, yra treji metai.

Institucija laikosi nuomonės, kad ELPA valstybėse turėtų būti taikomas dešimties metų laikotarpis (29).

29

Institucijos požiūris atitinka Komisijos požiūrį. Mažiausia tokio laikotarpio trukmė, patvirtinta pagal kitas ES tonažo mokesčio schemas, yra dešimt metų. Komisija pabrėžia, kad, leidžiant įvairioms tonažo mokesčio schemoms nukrypti nuo reikalavimų, kyla pavojus, jog bus neobjektyviai sudarytos palankios aplinkybės ir kad valstybės narės gali pradėti konkuruoti tonažo mokesčio schemų srityje. Todėl Komisija išreiškė abejonių dėl Lenkijos mokesčių schemos, pagal kurią mažiausia galima trukmė buvo penkeri metai, ir nurodė, kad dėl to gali atsirasti žalingų tonažo mokesčio sistemų skirtumų, nes Lenkijos mokesčių sistema gali tapti priimtinesnė, ir Bendrijos laivai gali pradėti keisti vėliavas (30).

30

Institucija mano, kad šis schemos, apie kurią pranešta, aspektas yra nesuderinamas su EEE susitarimo 61 straipsniu.

3.2.3.   
  Požiūris į laivus valdančias bendroves

Požiūris į laivus valdančias bendroves

Sprendime Nr. 755/08/COL Institucija nurodė, kad jai kilo abejonių dėl schemos, apie kurią pranešta, suderinamumo su EEE susitarimu požiūrio į laivus valdančias kompanijas atžvilgiu.

Islandijos valdžios institucijos Institucijai nepateikė kilusias abejones paneigiančios informacijos.

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus schemos, apie kurią pranešta, nesuderinamumo su EEE susitarimu aspektus, Institucija nemano, kad būtina išsamiai nagrinėti Sprendime Nr. 721/07/COL jos išreikštą susirūpinimą dėl laivus valdančių kompanijų.

3.3.   SPECIALIOSIOS GRĄŽINAMŲJŲ IŠMOKŲ UŽ JŪRININKUS SCHEMOS SĄLYGOS

3.3.1.   
  Reguliaraus keleivių vežimo iš vieno EEE uosto į kitą paslaugos: pagalba turėtų būti skiriama tik už EEE jūrininkų įdarbinimą

Reguliaraus keleivių vežimo iš vieno EEE uosto į kitą paslaugos: pagalba turėtų būti skiriama tik už EEE jūrininkų įdarbinimą

Pagal Jūrų gairių 3.2 skirsnio 2 dalį parama gali būti teikiama mažinant EEE valstybėje registruotuose laivuose dirbančių EEE jūrininkų socialinio draudimo įmokas ir jų pajamų mokestį. Islandijos valdžios institucijos pranešė apie paramą, susijusią su jūrininkų įmokomis, iš kurių 90 % gali būti grąžinta laivo savininkui.

Pagal Jūrų gairių 3.2 skirsnio 2 dalį EEE jūrininkai apibrėžiami taip:

| — | jei tai jūrininkai, dirbantys jūrininkais laivuose (įskaitant ro-ro keltus), teikiančiuose reguliaraus keleivių vežimo iš vieno EEE uosto į kitą paslaugas, – EEE valstybių piliečiai, |
| --- | --- |

—

jei tai jūrininkai, dirbantys jūrininkais laivuose (įskaitant ro-ro keltus), teikiančiuose reguliaraus keleivių vežimo iš vieno EEE uosto į kitą paslaugas, – EEE valstybių piliečiai,

| — | visais kitais atvejais – visi mokesčius ir (arba) socialinio draudimo įmokas EEE valstybėje mokantys jūrininkai. |
| --- | --- |

—

visais kitais atvejais – visi mokesčius ir (arba) socialinio draudimo įmokas EEE valstybėje mokantys jūrininkai.

Islandijos valdžios institucijos nė viename įstatyminiame ar administraciniame teisės akte nėra pateikę rašytinės jūrininko sąvokos apibrėžties, bet patvirtino, kad reikalavimų dėl jūrininko pilietybės ar jo nuolatinės gyvenamosios vietos netaikoma. Trečiųjų šalių piliečiai taip pat galėtų pasinaudoti šia schema. Sprendime Nr. 721/07/COL Institucija nurodė, kad pagal Jūrų gairių 3.2 skirsnio 2 dalį, teikiant keleivių vežimo iš vieno EEE uosto į kitą paslaugas, pagalba turėtų būti teikiama tik EEE jūrininkų įdarbinimui.

Islandijos valdžios institucijos Institucijai nepateikė jos vertinimą paneigiančios informacijos.

Todėl Institucija, remdamasi jai pateikta informacija, mano, kad šis schemos aspektas nesuderinamas su EEE susitarimu.

4.   IŠVADA

IŠVADA

Remdamasi pirmiau pateiktu vertinimu, Institucija mano, kad jūrų transportui skirta schema, pagal kurią taikoma tonažo mokesčio schema ir grąžinamųjų išmokų už jūrininkų įdarbinimą schema, yra nesuderinama su EEE susitarime nustatytomis valstybės pagalbos taisyklėmis.

Institucija supranta, kad, nepaisant to, jog pats teisės aktų patvirtinimas reiškė, jog pirmiau minėtas įpareigojimas pranešti buvo įvykdytas, išmokų pagal priemones, dėl kurių atliekamas oficialus tyrimas, nebuvo išmokėta, todėl nereikės nurodyti jas grąžinti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Jūrų transportui skirta schema, pagal kurią taikoma tonažo mokesčio schema ir grąžinamųjų išmokų už jūrininkų įdarbinimą schema, yra nesuderinama su EEE susitarimo veikimu, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

2 straipsnis

Islandijos valdžios institucijos per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo ELPA Priežiūros institucijai turi pranešti, kokių priemonių ėmėsi, kad įgyvendintų šį sprendimą.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Islandijos Respublikai.

4 straipsnis

Tik tekstas anglų kalba yra autentiškas.

Priimta Briuselyje 2009 m. liepos 8 d.

ELPA Priežiūros institucijos vardu

Per SANDERUD

Pirmininkas

Kristján A. STEFÁNSSON

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas.

3

(4)  Toliau – 3 protokolas.

4

(5)  EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių ir Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, Institucijos priimtos ir išleistos 1994 m. sausio 19 d., paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau – OL) L 231, 1994 9 3, p. 1, ir EEE priede Nr. 32, 1994 9 3, p. 1. Toliau – Valstybės pagalbos gairės. Naujausia Valstybės pagalbos gairių versija skelbiama Institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

5

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

(6)  Toliau – Jūrų gairės.

6

(7)  2004 m. liepos 14 d. Sprendimas Nr. 195/04/COL, paskelbtas OL L 139, 2006 5 25, p. 37, ir EEE priede Nr. 26, 2006 5 25, p. 1, su pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 14 d. Sprendimu Nr. 319/05/COL, paskelbtu OL C 286, 2006 11 23, p. 9, ir EEE priede Nr. 57, 2006 11 23, p. 31.

7

(8)  Paskelbta OL C 96, 2008 4 17, p. 37, ir EEE priede Nr. 20, 2008 4 17, p. 17.

8

(9)  Daugiau informacijos apie įvairų Institucijos ir Islandijos valdžios institucijų tarpusavio susirašinėjimą pateikta Institucijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Sprendimas Nr. 721/07/COL, paskelbtas OL C 93, 2008 4 17, p. 37, ir EEE priede Nr. 20, 2008 4 17, p. 17.

9

(10)  OL nuoroda pateikta 8 išnašoje.

10

(11)  Jau naudojamas Islandijos laivų registras, kuriame registruojami žvejybos laivai, burlaiviai, keltai ir t. t., tačiau šis registras nebus pakeistas naujuoju ITLR. Abu registrai bus naudojami kartu.

11

(12)  Islandijos valdžios institucijos nurodė, kad Islandijos Vyriausybė Parlamentui pateikė įstatymo projektą, pagal kurį 2009 m. sausio 1 d. įstatymo Nr. 38/2007 įsigaliojimas atidedamas iki 2009 m. sausio 1 d. Įstatymo projektas Parlamentui pateiktas 2007 m. lapkričio 28 d. ir apsvarstytas 2007 m. gruodžio 4 d. Tačiau įstatymui nepritarta ir jis nebuvo teikiamas svarstyti Parlamente antrą kartą. Todėl abu įstatymai – Nr. 86/2007 ir Nr. 38/2007 – įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d.

12

(13)  Tuo metu, kai pranešta apie schemą, pelno mokesčio tarifas buvo 18 %. 2007 m. birželio 7 d. įstatymu („Lög um breyting á lögum nr. 90/2003, um tekjuskatt, með síðari breytingum, og lögum nr. 86/2007, um skattlagningu kaupskipaútgerðar“) jis buvo pakeistas 15 % tarifu.

13

Lög um breyting á lögum nr. 90/2003, um tekjuskatt, með síðari breytingum, og lögum nr. 86/2007, um skattlagningu kaupskipaútgerðar

(14)  Išsami Institucijos įvardytų galimų problemų analizė pateikta Sprendimo Nr. 721/07/COL 3 dalyje.

14

(15)  2000 m. rugsėjo 19 d. sprendimo byloje C-156/98, Vokietija prieš Komisiją, Rink. p. I-6857,26 punktas

15

Vokietija prieš Komisiją

(16)  Taip pat žr. Valstybės pagalbos gairių dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo priemonėms, susijusioms su tiesioginiu įmonių apmokestinimu, 3 skyriaus 3 dalį

16

(17)  1999 m. birželio 17 d. sprendimo byloje C-75/97, Belgija prieš Komisiją, Rink. p. I–3671, 33 punktas

17

Belgija prieš Komisiją

(18)  Susitarimuose dėl dvigubo apmokestinimo teisė apmokestinti paprastai suteikiama valstybei, iš kurios vadovaujama veiklai, įskaitant veiklą, kurią kitose EEE valstybėse vykdo filialai ir pan. Taigi pirmiau pateiktame pavyzdyje Islandijoje nuolatinei veiklai įsisteigusi įmonė būtų apmokestinama Islandijoje, kaip ir pajamos, gautos ne Islandijos teritorijoje. Tačiau tonažo mokestis būtų taikomas tik Islandijos tarptautiniame laivų registre įregistruoto laivo gautam pelnui. Kitų laivų veiklos pelnas būtų apmokestinamas pagal įprastą pelno mokesčio schemą. Islandijos valdžios institucijos patvirtino šią sampratą.

18

(19)  1999 m. gegužės 20 d. sprendimo byloje E-6/98, Norvegijos Vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją, ELPA Teismo ataskaita, p. 74, 34 punktas; 2004 m. lapkričio 23 d. sprendimo byloje E-1/04, Fokus Bank, ELPA teismo ataskaita, p. 11, 20 punktas.

19

Norvegijos Vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją

Fokus Bank

(20)  Pvz., žr. 1986 m. sausio 28 d. sprendimo byloje C-270/83, Komisija prieš Prancūziją, Rink. p. 273, 13 punktą ir 1999 m. balandžio 29 d. sprendimo byloje C-311/97, Royal Bank of Scotland, Rink. p. I–2651, 22 punktą.

20

Komisija prieš Prancūziją

Royal Bank of Scotland

(21)  2006 m. vasario 23 d. sprendimo byloje C-471/04, Keller Holding, Rink. p. I–2107, 49 punktas.

21

Keller Holding

(22)  1986 m. sausio 28 d. sprendimo byloje C-311/97, Komisija prieš Prancūziją, Rink. p. 273, 13 punktas; pirmiau minėto 1999 m. balandžio 29 d. sprendimo byloje C-311/97, Royal Bank of Scotland, Rink. p. I–2651, 23–31 punktai ir 2006 m. vasario 23 d. sprendimo byloje C-253/03, CLT-UFA SA, Rink. I-1831, 14–17 punktai.

22

Komisija prieš Prancūziją

Royal Bank of Scotland

CLT-UFA SA

(23)  1991 m. liepos 25 d. sprendimo byloje C-221/89, Factortame ir kt., Rink. p. I–3905, 22–23 punktai.

23

Factortame ir kt

(24)  Kaip tai buvo 2008 m. gruodžio 3 d. sprendime Nr. 755/08/COL, kuriame pagal schemą buvo reikalaujama ryšio su vienos iš EEE valstybių vėliava

24

(25)  Norvegijoje sąlyginis pelnas neskaičiuojamas. Tonažo mokestis apskaičiuojamas mokesčio tarifus tiesiogiai dauginant iš tikrojo tonažo. Islandijos, Danijos, Lietuvos ir Italijos tarifai yra sąlyginio pelno tarifai, kuriems vėliau taikomas vidaus standartinis pelno mokestis. Todėl, nepaisant to, kad Norvegijos ir Islandijos tarifai gali atrodyti labai panašūs, pagal juos apskaičiuojami labai skirtingo dydžio mokesčiai, kuriuos iš tiesų sumoka laivo savininkas. Todėl, pavyzdžiui, laivo savininkas, kurio laivo tonažas 30 000 MT, Norvegijoje sumokėtų maždaug 46 EUR, o Islandijoje – 7 EUR tonažo mokestį ().

25

(26)  Toliau žr. Institucijos sprendimą dėl Norvegijos tonažo mokesčio schemos, 2008 m. gruodžio 3 d. Sprendimas Nr. 755/08/COL.

(27)  Nurodyti sprendimo priėmimo dieną galioję tarifai; jie atitinka dabartinį valiutų kursą. Tačiau Institucija mano, kad dar prieš tai, kai Islandijos kroną paveikė finansų krizė, Islandijos mokesčių bazės lygis neatitiko kitose EEE valstybėse taikomų tarifų; plg. su Sprendimu Nr. 721/07/COL.

27

(28)  Žr. 2004 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimą 2005/417/EB dėl įvairių mokestinių priemonių, kurias Belgija ketina įgyvendinti jūrų transporto srityje, OL L 150, 2005 6 10, p. 1. Belgijos valdžios institucijos norėjo pasiūlyti mažesnius mokesčių tarifus didesniems laivams, kurie ketino keisti vėliavą. Belgijoje buvo nustatytas mažesnis procentas už tonažo dalį virš 40 000 tonų, ir tam pritarta su sąlyga, kad laivas būtų naujas arba per penkerius metus iki prisijungimo prie Belgijos sistemos būtų įregistruotas kaip laivas, plaukiojantis su trečiosios šalies vėliava. Komisijos susirūpinimas dėl šio mokesčio bazės skirtumo buvo susijęs su tuo, kad nedidelė mokesčių bazė gali iškraipyti konkurenciją, jei ji paskatintų ne Belgijos laivų savininkus perregistruoti savo laivus iš Bendrijos registro į Belgijos registrą

28

(29)  Žr. 2008 m. gruodžio 3 d. sprendimą Nr. 755/08/COL dėl pranešimo apie specialios laivybai taikomos Norvegijos mokesčių sistemos pakeitimus.

29

(30)  Sprendimas Nr. 93/2006 – Lenkija

30

---