# Uradni list L 293/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.293.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 293 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5311. november 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.293.slv

Uradni list

Evropske unije

L 293

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5311. november 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1013/2010 z dne 10. novembra 2010 o pravilih za izvajanje politike flote Unije, kakor je opredeljena v poglavju III Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1014/2010 z dne 10. novembra 2010 o spremljanju in nadzorovanju ter posredovanju podatkov o registraciji novih osebnih avtomobilov v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 15 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1015/2010 z dne 10. novembra 2010 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2009/125/ES v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pralnih strojev (
  1
  ) | 21 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1016/2010 z dne 10. novembra 2010 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pomivalnih strojev (
  1
  ) | 31 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1017/2010 z dne 10. novembra 2010 o začetku prodaje žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na notranjem trgu | 41 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1018/2010 z dne 10. novembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 44 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1019/2010 z dne 10. novembra 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11 | 46 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2010/77/EU z dne 10. novembra 2010 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS v zvezi z datumom poteka veljavnosti registracije nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I (
  1
  ) | 48 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/682/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 8. novembra 2010 o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Slovaškem | 58 |
| | | 2010/683/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 9. novembra 2010 o spremembi Odločbe 97/555/ES o postopku potrjevanja skladnosti gradbenih proizvodov v skladu s členom 20(2) Direktive Sveta 89/106/EGS v zvezi s cementom, gradbenim apnom in drugimi hidravličnimi vezivi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7603)

   (
  1
  ) | 60 |
| | | 2010/684/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 10. novembra 2010 o spremembi dela 1 Priloge E k Direktivi Sveta 92/65/EGS glede vzorcev zdravstvenih spričeval za živali z gospodarstev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7640)

   (
  1
  ) | 62 |
| | | 2010/685/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 10. novembra 2010 o spremembi poglavja 3 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (
  1
  ) | 67 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 1013/2010 z dne 10. novembra 2010 o pravilih za izvajanje politike flote Unije, kakor je opredeljena v poglavju III Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 1014/2010 z dne 10. novembra 2010 o spremljanju in nadzorovanju ter posredovanju podatkov o registraciji novih osebnih avtomobilov v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

15

*

Uredba Komisije (EU) št. 1015/2010 z dne 10. novembra 2010 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2009/125/ES v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pralnih strojev (
  1
  )

1

21

*

Uredba Komisije (EU) št. 1016/2010 z dne 10. novembra 2010 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pomivalnih strojev (
  1
  )

1

31

*

Uredba Komisije (EU) št. 1017/2010 z dne 10. novembra 2010 o začetku prodaje žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na notranjem trgu

41

Uredba Komisije (EU) št. 1018/2010 z dne 10. novembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

44

Uredba Komisije (EU) št. 1019/2010 z dne 10. novembra 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

46

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2010/77/EU z dne 10. novembra 2010 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS v zvezi z datumom poteka veljavnosti registracije nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I (
  1
  )

1

48

SKLEPI

2010/682/EU

*

Sklep Sveta z dne 8. novembra 2010 o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Slovaškem

58

2010/683/EU

*

Sklep Komisije z dne 9. novembra 2010 o spremembi Odločbe 97/555/ES o postopku potrjevanja skladnosti gradbenih proizvodov v skladu s členom 20(2) Direktive Sveta 89/106/EGS v zvezi s cementom, gradbenim apnom in drugimi hidravličnimi vezivi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7603)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7603)

1

60

2010/684/EU

*

Sklep Komisije z dne 10. novembra 2010 o spremembi dela 1 Priloge E k Direktivi Sveta 92/65/EGS glede vzorcev zdravstvenih spričeval za živali z gospodarstev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7640)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7640)

1

62

2010/685/EU

*

Sklep Komisije z dne 10. novembra 2010 o spremembi poglavja 3 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (
  1
  )

1

67

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (UL L 15, 20.1.2010) | 72 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (UL L 15, 20.1.2010)

(UL L 15, 20.1.2010)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 11.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1013/2010

z dne 10. novembra 2010

o pravilih za izvajanje politike flote Unije, kakor je opredeljena v poglavju III Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002

(kodificirano besedilo)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 11(7), prvega pododstavka člena 12(1), člena 12(2), člena 13(2) in člena 14(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1438/2003 z dne 12. avgusta 2003 o pravilih za izvajanje politike flote Skupnosti, kakor je opredeljena v poglavju III Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1438/2003 z dne 12. avgusta 2003 o pravilih za izvajanje politike flote Skupnosti, kakor je opredeljena v poglavju III Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati.

| (2) | Treba je natančno spremljati prilagoditev ribolovne zmogljivosti ribiške flote Unije, da bi jo uskladili z razpoložljivimi viri. Za ta namen določa poglavje III Uredbe (ES) št. 2371/2002 številne posebne ukrepe. |
| --- | --- |

(2)

Treba je natančno spremljati prilagoditev ribolovne zmogljivosti ribiške flote Unije, da bi jo uskladili z razpoložljivimi viri. Za ta namen določa poglavje III Uredbe (ES) št. 2371/2002 številne posebne ukrepe.

| (3) | Treba je določiti pravila, da bi zagotovili, da države članice pravilno izvajajo poglavje III Uredbe (ES) št. 2371/2002, pri čemer je treba upoštevati vse ustrezne parametre za upravljanje zmogljivosti flote glede tonaže (GT) in moči (kW), določene v navedeni uredbi in tudi v Uredbi Sveta (ES) št. 2792/1999 z dne 17. decembra 1999 o podrobnih pravilih in določbah v zvezi s strukturno pomočjo v ribiškem sektorju (4). Ta uredba upošteva pristop Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške z dne 1. maja 2004 ter pristop Bolgarije in Romunije z dne 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

(3)

Treba je določiti pravila, da bi zagotovili, da države članice pravilno izvajajo poglavje III Uredbe (ES) št. 2371/2002, pri čemer je treba upoštevati vse ustrezne parametre za upravljanje zmogljivosti flote glede tonaže (GT) in moči (kW), določene v navedeni uredbi in tudi v Uredbi Sveta (ES) št. 2792/1999 z dne 17. decembra 1999 o podrobnih pravilih in določbah v zvezi s strukturno pomočjo v ribiškem sektorju (4). Ta uredba upošteva pristop Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške z dne 1. maja 2004 ter pristop Bolgarije in Romunije z dne 1. januarja 2007.

| (4) | 1. januarja 2003 je treba določiti referenčne meje za ribolovno zmogljivost za floto vsake države članice navedene v Prilogi I, del A, razen njihovih flot, registriranih v najbolj oddaljenih regijah. |
| --- | --- |

(4)

1. januarja 2003 je treba določiti referenčne meje za ribolovno zmogljivost za floto vsake države članice navedene v Prilogi I, del A, razen njihovih flot, registriranih v najbolj oddaljenih regijah.

| (5) | Določbe iz člena 11 Uredbe (ES) št. 2371/2002 so z namenom, da se državam članicam omogoči, da ponovno zagotovijo 4 % povprečne letne tonaže, razrezane z javno pomočjo med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2006, in 4 % tonaže, razrezane z javno pomočjo od 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

(5)

Določbe iz člena 11 Uredbe (ES) št. 2371/2002 so z namenom, da se državam članicam omogoči, da ponovno zagotovijo 4 % povprečne letne tonaže, razrezane z javno pomočjo med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2006, in 4 % tonaže, razrezane z javno pomočjo od 1. januarja 2007.

| (6) | Člen 13 Uredbe (ES) št. 2371/2002 upošteva zahtevo, kot je trenutno določena v členu 25(3)(b) in (c) Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (5), v zvezi z zmanjšanjem moči motorja za najmanj 20 %, če je bil ta zamenjan z državno pomočjo, razen zamenjanih motorjev v obalnem ribolovu v manjšem obsegu, kakor je opredeljen v navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Člen 13 Uredbe (ES) št. 2371/2002 upošteva zahtevo, kot je trenutno določena v členu 25(3)(b) in (c) Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (5), v zvezi z zmanjšanjem moči motorja za najmanj 20 %, če je bil ta zamenjan z državno pomočjo, razen zamenjanih motorjev v obalnem ribolovu v manjšem obsegu, kakor je opredeljen v navedeni uredbi.

| (7) | Treba je oblikovati pravila za prilagoditev referenčnih mej na tak način, da se upošteva člen 11(4), (5) in (6) in zaradi preglednosti člen 13(1)(b)(ii) Uredbe (ES) št. 2371/2002 ter ponovna izmeritev ribolovne flote Unije. Po opravljeni izmeritvi vseh ribiških plovil se ohrani pravilo o prilagoditvi pri strogi uporabi sistema vstop/izstop tonaže. |
| --- | --- |

(7)

Treba je oblikovati pravila za prilagoditev referenčnih mej na tak način, da se upošteva člen 11(4), (5) in (6) in zaradi preglednosti člen 13(1)(b)(ii) Uredbe (ES) št. 2371/2002 ter ponovna izmeritev ribolovne flote Unije. Po opravljeni izmeritvi vseh ribiških plovil se ohrani pravilo o prilagoditvi pri strogi uporabi sistema vstop/izstop tonaže.

| (8) | Prošnje držav članic navedenih v Prilogi I, del A, za povečanje njihovih ciljev v četrtem večletnem usmerjevalnem programu (VLUP IV), predloženem Komisiji pred 31. decembrom 2002, kakor je bilo določeno v členu 6(2) Uredbe (ES) št. 2792/1999, ter v členu 3 in členu 4(2) Odločbe Sveta 97/413/ES (6), je, kjer je to primerno, treba upoštevati pri določanju referenčnih mej. |
| --- | --- |

(8)

Prošnje držav članic navedenih v Prilogi I, del A, za povečanje njihovih ciljev v četrtem večletnem usmerjevalnem programu (VLUP IV), predloženem Komisiji pred 31. decembrom 2002, kakor je bilo določeno v členu 6(2) Uredbe (ES) št. 2792/1999, ter v členu 3 in členu 4(2) Odločbe Sveta 97/413/ES (6), je, kjer je to primerno, treba upoštevati pri določanju referenčnih mej.

| (9) | Treba je oblikovati računsko metodo, da bi ocenili, ali države članice vstope v svoje flote ribiških plovil in izstope iz teh flot upravljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 2371/2002. |
| --- | --- |

(9)

Treba je oblikovati računsko metodo, da bi ocenili, ali države članice vstope v svoje flote ribiških plovil in izstope iz teh flot upravljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 2371/2002.

| (10) | Izjema od sistema vstop/izstop za plovila, ki so se floti pridružila po 1. januarju 2003 ali za države članice navedene v Prilogi I, del B, od dneva pristopa, se upošteva upravna odločba, sprejeta pred 1. januarjem 2003 ali pred datumom pristopa. Pri izračunu celotne ribolovne zmogljivosti flote dne 1. januarja 2003 je treba posebej obravnavati vstope plovil, za katere je bila sprejeta taka upravna odločba, če so ta plovila v floto vstopila najkasneje pet let po datumu upravne odločbe zadevne države članice. |
| --- | --- |

(10)

Izjema od sistema vstop/izstop za plovila, ki so se floti pridružila po 1. januarju 2003 ali za države članice navedene v Prilogi I, del B, od dneva pristopa, se upošteva upravna odločba, sprejeta pred 1. januarjem 2003 ali pred datumom pristopa. Pri izračunu celotne ribolovne zmogljivosti flote dne 1. januarja 2003 je treba posebej obravnavati vstope plovil, za katere je bila sprejeta taka upravna odločba, če so ta plovila v floto vstopila najkasneje pet let po datumu upravne odločbe zadevne države članice.

| (11) | Potrebna so pravila za izvajanje pri odločitvah držav članic o upravičenosti posodabljanja zaradi izboljšanja varnosti, delovnih pogojev, kakovosti proizvodov in higiene na krovu plovil iz člena 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002, da bi zagotovili pregledno ocenjevanje in enako obravnavanje prošenj ter preprečili kakršno koli povečanje ribolovnega napora zaradi takšnega posodabljanja. |
| --- | --- |

(11)

Potrebna so pravila za izvajanje pri odločitvah držav članic o upravičenosti posodabljanja zaradi izboljšanja varnosti, delovnih pogojev, kakovosti proizvodov in higiene na krovu plovil iz člena 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002, da bi zagotovili pregledno ocenjevanje in enako obravnavanje prošenj ter preprečili kakršno koli povečanje ribolovnega napora zaradi takšnega posodabljanja.

| (12) | Povečanje zaprte prostornine na glavni palubi ne vpliva na tonažo plovil, krajših od 15 m celotne dolžine, v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2930/86 z dne 22. septembra 1986 o določanju značilnosti ribiških plovil (7). Zaradi tega se posodabljanje teh plovil nad glavno palubo ne upošteva pri prilagajanju referenčnih mej v skladu s členom 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002. |
| --- | --- |

(12)

Povečanje zaprte prostornine na glavni palubi ne vpliva na tonažo plovil, krajših od 15 m celotne dolžine, v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2930/86 z dne 22. septembra 1986 o določanju značilnosti ribiških plovil (7). Zaradi tega se posodabljanje teh plovil nad glavno palubo ne upošteva pri prilagajanju referenčnih mej v skladu s členom 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

| (13) | Državam članicam se mora omogočiti dodelitev omejenega povečanja tonaže novim ali obstoječim plovilom zaradi izboljšanja varnosti, higiene, delovnih pogojev in kakovosti proizvodov na krovu, če to ne prispeva k večji ribolovni zmogljivosti plovila in daje prednosti malemu priobalnemu ribolovu v okviru člena 26 Uredbe (ES) št. 1198/2006. Navedeno povečanje mora biti povezano s prizadevanji za uskladitev ribolovne zmogljivosti z javno pomočjo med 1. januarjem 2003 ali 1. majem 2004 in 31. decembrom 2006 ter od 1. januarja 2007 dalje. |
| --- | --- |

(13)

Državam članicam se mora omogočiti dodelitev omejenega povečanja tonaže novim ali obstoječim plovilom zaradi izboljšanja varnosti, higiene, delovnih pogojev in kakovosti proizvodov na krovu, če to ne prispeva k večji ribolovni zmogljivosti plovila in daje prednosti malemu priobalnemu ribolovu v okviru člena 26 Uredbe (ES) št. 1198/2006. Navedeno povečanje mora biti povezano s prizadevanji za uskladitev ribolovne zmogljivosti z javno pomočjo med 1. januarjem 2003 ali 1. majem 2004 in 31. decembrom 2006 ter od 1. januarja 2007 dalje.

| (14) | Treba je določiti pravila za izvajanje, da bi zagotovili oblikovanje jasnih pravil in postopkov glede načina, na katerega države članice sporočajo podatke v register ribolovne flote Unije; potrebna so nova pravila za potrjevanje, da bi zagotovili kakovost in zanesljivost teh podatkov. |
| --- | --- |

(14)

Treba je določiti pravila za izvajanje, da bi zagotovili oblikovanje jasnih pravil in postopkov glede načina, na katerega države članice sporočajo podatke v register ribolovne flote Unije; potrebna so nova pravila za potrjevanje, da bi zagotovili kakovost in zanesljivost teh podatkov.

| (15) | Letna poročila in povzetek teh poročil, ki ga Komisija pripravi v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 2371/2002, morajo jasno predstavljati ravnotežje med ribolovno zmogljivostjo flote in možnostmi ribolova. |
| --- | --- |

(15)

Letna poročila in povzetek teh poročil, ki ga Komisija pripravi v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 2371/2002, morajo jasno predstavljati ravnotežje med ribolovno zmogljivostjo flote in možnostmi ribolova.

| (16) | Določbe iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(16)

Določbe iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa pravila za izvajanje poglavja III iz Uredbe (ES) št. 2371/2002. Uporablja se za ribolovno zmogljivost ribiških plovil Unije razen plovil, ki:

| (a) | se uporabljajo izključno za ribogojstvo, kakor je to opredeljeno v členu 3(d) Uredbe (ES) št. 1198/2006, ali |
| --- | --- |

(a)

se uporabljajo izključno za ribogojstvo, kakor je to opredeljeno v členu 3(d) Uredbe (ES) št. 1198/2006, ali

| (b) | so registrirana v najbolj oddaljenih regijah Francije, Portugalske in Španije, kakor je navedeno v točki 1 člena 355 Pogodbe. |
| --- | --- |

(b)

so registrirana v najbolj oddaljenih regijah Francije, Portugalske in Španije, kakor je navedeno v točki 1 člena 355 Pogodbe.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1. | „GTa1“ ali „skupna tonaža plovil, ki so zapustila floto z državno pomočjo med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2006“ pomeni skupna tonaža plovil, ki so floto zapustila z državno pomočjo med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2006. V formuli, ki zadeva referenčno mejo tonaže iz člena 4, se ta vrednost upošteva samo za količino zmogljivosti, ki presega zmanjšanje tonaže, potrebno za skladnost z referenčnimi mejami v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002.
  Za države članice navedene v Prilogi I, del B, pomeni „GTa1“ ali „skupna tonaža plovil, ki so zapustila floto z državno pomočjo med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2006“ skupno tonažo plovil, ki so floto zapustila z državno pomočjo med dnevom pristopa in 31. decembrom 2006; |
| --- | --- |

1.

„GTa1“ ali „skupna tonaža plovil, ki so zapustila floto z državno pomočjo med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2006“ pomeni skupna tonaža plovil, ki so floto zapustila z državno pomočjo med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2006. V formuli, ki zadeva referenčno mejo tonaže iz člena 4, se ta vrednost upošteva samo za količino zmogljivosti, ki presega zmanjšanje tonaže, potrebno za skladnost z referenčnimi mejami v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

Za države članice navedene v Prilogi I, del B, pomeni „GTa1“ ali „skupna tonaža plovil, ki so zapustila floto z državno pomočjo med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2006“ skupno tonažo plovil, ki so floto zapustila z državno pomočjo med dnevom pristopa in 31. decembrom 2006;

| 2. | „GTs“ ali „odobreno povečanje skupne tonaže v skladu z določbami člena 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002“ pomeni odobreno povečanje skupne tonaže v skladu s členom 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002 in registrirano pred dnem, ko se izračuna GTt; |
| --- | --- |

2.

„GTs“ ali „odobreno povečanje skupne tonaže v skladu z določbami člena 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002“ pomeni odobreno povečanje skupne tonaže v skladu s členom 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002 in registrirano pred dnem, ko se izračuna GTt;

| 3. | „GTa2“ ali „skupna tonaža plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo po 31. decembru 2006“ pomeni skupna tonaža plovil, ki so floto zapustila z državno pomočjo med 1. januarjem 2007 in datumom, za katerega je izračun GTt. V formuli, ki zadeva referenčno mejo tonaže iz člena 4, se ta vrednost upošteva samo za količino zmogljivosti, ki presega zmanjšanje tonaže, potrebno za skladnost z referenčnimi mejami v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002; |
| --- | --- |

3.

„GTa2“ ali „skupna tonaža plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo po 31. decembru 2006“ pomeni skupna tonaža plovil, ki so floto zapustila z državno pomočjo med 1. januarjem 2007 in datumom, za katerega je izračun GTt. V formuli, ki zadeva referenčno mejo tonaže iz člena 4, se ta vrednost upošteva samo za količino zmogljivosti, ki presega zmanjšanje tonaže, potrebno za skladnost z referenčnimi mejami v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

| 4. | „GT100“ ali „skupna tonaža plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno po 31. decembru 2002“ pomeni skupna tonaža plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki so v floto vstopila med 1. januarjem 2003 in dnem, za katerega se izračuna GTt, in za katero je država članica po 31. decembru 2002 sprejela upravno odločbo o odobritvi pomoči.
  Za države članice navedene v Prilogi I, del B, „GT100“ ali „skupna tonaža plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno po 31. decembru 2002“ pomeni skupna tonaža plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki so v floto vstopila med 1. majem 2004 in dnem, za katerega se izračuna GTt, in za katero je država članica po 30. aprilu 2004 sprejela upravno odločbo o odobritvi pomoči; |
| --- | --- |

4.

„GT100“ ali „skupna tonaža plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno po 31. decembru 2002“ pomeni skupna tonaža plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki so v floto vstopila med 1. januarjem 2003 in dnem, za katerega se izračuna GTt, in za katero je država članica po 31. decembru 2002 sprejela upravno odločbo o odobritvi pomoči.

Za države članice navedene v Prilogi I, del B, „GT100“ ali „skupna tonaža plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno po 31. decembru 2002“ pomeni skupna tonaža plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki so v floto vstopila med 1. majem 2004 in dnem, za katerega se izračuna GTt, in za katero je država članica po 30. aprilu 2004 sprejela upravno odločbo o odobritvi pomoči;

| 5. | „kWa“ ali „skupna moč plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo po 31. decembru 2002“ pomeni skupna tonaža plovil, ki so med 1. januarjem 2003 in dnevom, za katerega se izračuna kWt, zapustila floto z državno pomočjo. V formuli, ki se tiče referenčne meje tonaže v členu 4, se ta vrednost upošteva samo za količino zmogljivosti, ki presega zmanjšanje moči, potrebno za skladnost z referenčnimi mejami v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002.
  Za države članice navedene v Prilogi I, del B, „kWa“ ali „skupna moč plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo po 31. decembru 2002“ pomeni skupna tonaža plovil, ki so med 1. majem 2004 in dnevom, za katerega se izračuna kWt, zapustila floto z državno pomočjo; |
| --- | --- |

5.

„kWa“ ali „skupna moč plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo po 31. decembru 2002“ pomeni skupna tonaža plovil, ki so med 1. januarjem 2003 in dnevom, za katerega se izračuna kWt, zapustila floto z državno pomočjo. V formuli, ki se tiče referenčne meje tonaže v členu 4, se ta vrednost upošteva samo za količino zmogljivosti, ki presega zmanjšanje moči, potrebno za skladnost z referenčnimi mejami v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

Za države članice navedene v Prilogi I, del B, „kWa“ ali „skupna moč plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo po 31. decembru 2002“ pomeni skupna tonaža plovil, ki so med 1. majem 2004 in dnevom, za katerega se izračuna kWt, zapustila floto z državno pomočjo;

| 6. | „kW100“ ali „skupna moč plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno po 31. decembru 2002“ pomeni skupna moč plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki so v floto vstopila med 1. januarjem 2003 in dnem, za katerega se izračuna kWt, in za katero je država članica po 31. decembru 2002 sprejela upravno odločbo o odobritvi pomoči.
  Za države članice navedene v Prilogi I, del B, „kW100“ ali „skupna moč plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno po 31. decembru 2002“ pomeni skupna moč plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki so v floto vstopila med 1. majem 2004 in dnem, za katerega se izračuna kWt, in za katero je država članica po 30. aprilu 2004 sprejela upravno odločbo o odobritvi pomoči; |
| --- | --- |

6.

„kW100“ ali „skupna moč plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno po 31. decembru 2002“ pomeni skupna moč plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki so v floto vstopila med 1. januarjem 2003 in dnem, za katerega se izračuna kWt, in za katero je država članica po 31. decembru 2002 sprejela upravno odločbo o odobritvi pomoči.

Za države članice navedene v Prilogi I, del B, „kW100“ ali „skupna moč plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno po 31. decembru 2002“ pomeni skupna moč plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki so v floto vstopila med 1. majem 2004 in dnem, za katerega se izračuna kWt, in za katero je država članica po 30. aprilu 2004 sprejela upravno odločbo o odobritvi pomoči;

| 7. | „GTt“ pomeni skupna tonaža plovil v floti, izračunana na kateri koli dan po 1. januarju 2003; |
| --- | --- |

7.

„GTt“ pomeni skupna tonaža plovil v floti, izračunana na kateri koli dan po 1. januarju 2003;

| 8. | „Δ(GT-GRT)“ ali „rezultat ponovne izmeritve flote“ pomeni razlika med skupno zmogljivostjo flote v smislu tonaže dne 1. januarja 2003 in isto vrednostjo, ponovno izračunano, potem ko je opravljena ponovna izmeritev GT flote v skladu z Uredbo (EGS) št. 2930/86; |
| --- | --- |

8.

„Δ(GT-GRT)“ ali „rezultat ponovne izmeritve flote“ pomeni razlika med skupno zmogljivostjo flote v smislu tonaže dne 1. januarja 2003 in isto vrednostjo, ponovno izračunano, potem ko je opravljena ponovna izmeritev GT flote v skladu z Uredbo (EGS) št. 2930/86;

| 9. | „kWt“ pomeni skupna moč plovil v floti, izračunana na kateri koli dan po 1. januarju 2003; |
| --- | --- |

9.

„kWt“ pomeni skupna moč plovil v floti, izračunana na kateri koli dan po 1. januarju 2003;

| 10. | „glavna paluba“ pomeni „glavna paluba“ kakor je opredeljena v Mednarodni konvenciji o izmeritvi ladij iz leta 1969; |
| --- | --- |

10.

„glavna paluba“ pomeni „glavna paluba“ kakor je opredeljena v Mednarodni konvenciji o izmeritvi ladij iz leta 1969;

| 11. | „kWr“ ali „skupna moč motorjev, zamenjanih z javno pomočjo za zmanjšanje moči“ pomeni skupna moč motorjev, zamenjanih z javno pomočjo po 31. decembru 2006 v skladu z določbami iz člena 25(3)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1198/2006. |
| --- | --- |

11.

„kWr“ ali „skupna moč motorjev, zamenjanih z javno pomočjo za zmanjšanje moči“ pomeni skupna moč motorjev, zamenjanih z javno pomočjo po 31. decembru 2006 v skladu z določbami iz člena 25(3)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1198/2006.

POGLAVJE II

REFERENČNE MEJE ZA RIBOLOVNE FLOTE

Člen 3

Določanje referenčnih mej

Za vsako državo članico navedeno v Prilogi I, del A, je referenčne meje tonaže (GT) in moči (kW) z dne 1. januarja 2003, kakor je navedeno v členu 12 Uredbe (ES) št. 2371/2002, razen za najbolj oddaljene regije, navedene v Prilogi I, del A.

Člen 4

Spremljanje referenčnih mej

1.   Referenčna meja tonaže je za državo članico navedeno v Prilogi I, del A, na kateri koli dan po 1. januarju 2003 (R(GT)t) enaka referenčni meji za to državo članico, določeni v Prilogi I, del A, 1. januarja 2003 (R(GT)03) in prilagojeni na naslednji način:

| (a) | odšteje se:






  (i) | 99 % skupne tonaže plovil, ki so zapustila floto z državno pomočjo med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2006 (GTa1); |
| --- | --- | --- |

(a)

odšteje se:

(i)

99 % skupne tonaže plovil, ki so zapustila floto z državno pomočjo med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2006 (GTa1);

| (ii) | 96 % skupne tonaže plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo po 31. decembru 2006 (GTa2); |
| --- | --- |

(ii)

96 % skupne tonaže plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo po 31. decembru 2006 (GTa2);

| (b) | in prišteje povečanje skupne tonaže, odobreno v skladu z določbami iz člena 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002 (GTS). |
| --- | --- |

(b)

in prišteje povečanje skupne tonaže, odobreno v skladu z določbami iz člena 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002 (GTS).

Te referenčne meje se določijo v skladu z naslednjo formulo:

R(GT)t = R(GT)03 – 0,99 GTa1 – 0,96 GTa2 + GTS

Ko v floto v skladu s členom 13(1)(b)(ii) Uredbe (ES) št. 2371/2002 vstopi nova ribolovna zmogljivost, se referenčne meje, navedene v drugem pododstavku tega odstavka, zmanjšajo za 35 % skupne tonaže plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno po 31. decembru 2002 (GT100), v skladu z naslednjo formulo:

R(GT)t = R(GT)03 – 0,99 GTa1 – 0,96 GTa2 – 0,35 GT100 + GTS

2.   Referenčna meja moči za vsako državo članico, navedeno v Prilogi I, del A, na kateri koli dan po 1. januarju 2003 (R(kW)t), je enaka referenčni meji za to državo članico, določeni v Prilogi I, del A, na dan 1. januarja 2003 (R(kW)03) in prilagojeni tako, da se odšteje skupna moč plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo po 31. decembru 2002 (kWa), in 20 % skupne moči motorjev, zamenjanih z javno pomočjo za zmanjšanje moči (kWr).

Te referenčne meje se določijo v skladu z naslednjo formulo:

R(kW)t = R(kW)03 – kWa – 0,2 kWr

Ko v floto v skladu s členom 13(1)(b)(ii) Uredbe (ES) št. 2371/2002 vstopi nova ribolovna zmogljivost, se referenčne meje, navedene v drugem pododstavku tega odstavka, zmanjšajo za 35 % skupne moči plovil, večje od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno po 31. decembru 2002 (kW100), v skladu z naslednjo formulo:

R(kW)t = R(kW)03 – kWa – 0,2 kWr – 0,35 kW100

POGLAVJE III

UPRAVLJANJE VSTOPOV IN IZSTOPOV

Člen 5

Ribolovna zmogljivost flote dne 1. januarja 2003

Razen za države članice navedene v Prilogi I, del B, se za namene člena 7 ribolovna zmogljivost v smislu tonaže (GT03) in moči (kW03) dne 1. januarja 2003 ugotovi tako, da se v skladu s Prilogo II upoštevajo vstopi plovil, ki temeljijo na upravni odločbi zadevne države članice, sprejeti med 1. januarjem 1998 in 31. decembrom 2002 v skladu s takrat veljavno zakonodajo in predvsem v skladu z nacionalnim režimom vstopov/izstopov, o katerem je bila Komisija obveščena v skladu s členom 6(2) Odločbe 97/413/ES, in ki niso bili opravljeni pozneje kot pet let po datumu navedene upravne odločbe.

Člen 6

Ribolovna zmogljivost flote držav članic navedenih v Prilogi I, del B, na datum pristopa

Za države članice navedene v Prilogi I, del B, se za namene člena 8 ribolovna zmogljivost v smislu tonaže (GTacc) in moči (kWacc) na datum pristopa ugotovi tako, da se v skladu s Prilogo III upoštevajo vstopi plovil, ki temeljijo na upravni odločbi zadevne države članice, sprejeti v petih letih pred datumom pristopa, in ki niso bili opravljeni pozneje kot pet let po datumu navedene upravne odločbe.

Člen 7

Spremljanje vstopov in izstopov

1.   V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 2371/2002 vsaka država članica navedena v Prilogi I, del A, te uredbe zagotovi, da je ribolovna zmogljivost glede tonaže (GTt) vedno enaka ali manjša od ribolovne zmogljivosti dne 1. januarja 2003 (GT03), prilagojene na naslednji način:

| (a) | odšteje se:






  (i) | 99 % skupne tonaže plovil, ki so zapustile floto z državno pomočjo med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2006 (GTa1); |
| --- | --- | --- |

(a)

odšteje se:

(i)

99 % skupne tonaže plovil, ki so zapustile floto z državno pomočjo med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2006 (GTa1);

| (ii) | 96 % skupne tonaže plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo po 31. decembru 2006 (GTa2); |
| --- | --- |

(ii)

96 % skupne tonaže plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo po 31. decembru 2006 (GTa2);

| (iii) | 35 % skupne tonaže plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno po 31. decembru 2002 (GT100); |
| --- | --- |

(iii)

35 % skupne tonaže plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno po 31. decembru 2002 (GT100);

| (b) | in prišteje






  (i) | povečanje skupne tonaže, odobreno v skladu z določbami iz člena 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002 (GTS); |
| --- | --- | --- |

(b)

in prišteje

(i)

povečanje skupne tonaže, odobreno v skladu z določbami iz člena 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002 (GTS);

| (ii) | rezultat ponovne izmeritve flote (Δ(GT-GRT)). |
| --- | --- |

(ii)

rezultat ponovne izmeritve flote (Δ(GT-GRT)).

Te države članice zagotovijo, da se upošteva naslednja formula:

GTt ≤ GT03 – 0,99 GTa1 – 0,96 GTa2 – 0,35 GT100 + GTS + Δ(GT-GRT)

2.   V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 2371/2002 vsaka država članica navedena v Prilogi I, del A, te Uredbe zagotovi, da je ribolovna zmogljivost glede moči (kWt) vedno enaka ali manjša od ribolovne zmogljivosti dne 1. januarja 2003 (kW03), prilagojene tako, da se odšteje:

| (a) | skupna moč plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo po 31. decembru 2002 (kWa); |
| --- | --- |

(a)

skupna moč plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo po 31. decembru 2002 (kWa);

| (b) | 20 % skupne moči motorjev, zamenjanih z javno pomočjo za zmanjšanje moči (kWr); |
| --- | --- |

(b)

20 % skupne moči motorjev, zamenjanih z javno pomočjo za zmanjšanje moči (kWr);

| (c) | 35 % skupne moči plovil z močjo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno po 31. decembru 2002 (kW100). |
| --- | --- |

(c)

35 % skupne moči plovil z močjo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno po 31. decembru 2002 (kW100).

Te države članice zagotovijo, da se upošteva naslednja formula:

kWt ≤ kW03 – kWa – 0,2 kWr – 0,35 kW100

Člen 8

Spremljanje vstopov in izstopov v državah članicah navedenih v Prilogi I, del B

1.   V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 2371/2002 vsaka država članica navedena v Prilogi I, del B, te uredbe zagotovi, da je ribolovna zmogljivost glede tonaže (GTt) vedno enaka ali manjša od ribolovne zmogljivosti na datum pristopa (GTacc), prilagojene na naslednji način:

| (a) | odšteje se:






  (i) | za države članice navedene v Prilogi I, del B, ki so k Uniji pristopile 1. maja 2004, 98,5 % skupne tonaže plovil, ki so zapustile floto z državno pomočjo med navedenim datumom in 31. decembrom 2006 (GTa1); |
| --- | --- | --- |

(a)

odšteje se:

(i)

za države članice navedene v Prilogi I, del B, ki so k Uniji pristopile 1. maja 2004, 98,5 % skupne tonaže plovil, ki so zapustile floto z državno pomočjo med navedenim datumom in 31. decembrom 2006 (GTa1);

| (ii) | za vsako državo članico navedeno v Prilogi I, del B, 96 % skupne tonaže plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo po 31. decembru 2006 (GTa2); |
| --- | --- |

(ii)

za vsako državo članico navedeno v Prilogi I, del B, 96 % skupne tonaže plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo po 31. decembru 2006 (GTa2);

| (iii) | za vsako državo članico navedeno v Prilogi I, del B, 35 % skupne tonaže plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno na ali po datumu pristopa (GT100); |
| --- | --- |

(iii)

za vsako državo članico navedeno v Prilogi I, del B, 35 % skupne tonaže plovil s tonažo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno na ali po datumu pristopa (GT100);

| (b) | in prišteje:






  (i) | povečanje skupne tonaže, odobreno v skladu z določbami iz člena 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002 (GTS); |
| --- | --- | --- |

(b)

in prišteje:

(i)

povečanje skupne tonaže, odobreno v skladu z določbami iz člena 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002 (GTS);

| (ii) | rezultat ponovne izmeritve flote (Δ(GT-GRT)). |
| --- | --- |

(ii)

rezultat ponovne izmeritve flote (Δ(GT-GRT)).

Te države članice zagotovijo, da se upošteva naslednja formula:

GTt ≤ GTacc – 0,985 GTa1 – 0,96 GTa2 – 0,35 GT100 + GTS + Δ(GT-GRT)

2.   V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 2371/2002 vsaka država članica navedena v Prilogi I, del B, te uredbe zagotovi, da je ribolovna zmogljivost glede moči (kWt) vedno enaka ali manjša od ribolovne zmogljivosti na datum pristopa (kWacc), prilagojene tako, da se odšteje:

| (a) | skupna moč plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo na ali po datumu pristopa (kWa); |
| --- | --- |

(a)

skupna moč plovil, ki zapustijo floto z državno pomočjo na ali po datumu pristopa (kWa);

| (b) | 20 % skupne moči motorjev, zamenjanih z javno pomočjo za zmanjšanje moči (kWr); |
| --- | --- |

(b)

20 % skupne moči motorjev, zamenjanih z javno pomočjo za zmanjšanje moči (kWr);

| (c) | 35 % skupne moči plovil z močjo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno na ali po datumu pristopa (kW100). |
| --- | --- |

(c)

35 % skupne moči plovil z močjo, večjo od 100 GT, ki vstopajo v floto z državno pomočjo, odobreno na ali po datumu pristopa (kW100).

Te države članice zagotovijo, da se upošteva naslednja formula:

kWt ≤ kWacc – kWa – 0,2 kWr – 0,35 kW100

POGLAVJE IV

POVEČANJE TONAŽE ZARADI IZBOLJŠANJA VARNOSTI NA KROVU, DELOVNIH POGOJEV, HIGIENE IN KAKOVOSTI PROIZVODOV

Člen 9

Upravičenost prošenj za povečanje tonaže

Prošnja za povečanje tonaže plovila v skladu s členom 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002 šteje za upravičeno, če je v skladu z naslednjimi pogoji:

| (a) | plovilu še ni bilo odobreno povečanje tonaže v skladu s temi določbami; |
| --- | --- |

(a)

plovilu še ni bilo odobreno povečanje tonaže v skladu s temi določbami;

| (b) | celotna dolžina plovila je 15 m ali več; |
| --- | --- |

(b)

celotna dolžina plovila je 15 m ali več;

| (c) | starost plovila, izračunana kot razlika med datumom prejema prošnje in datumom začetka uporabe, kakor je opredeljen v členu 6 Uredbe (EGS) št. 2930/86, je vsaj pet let; |
| --- | --- |

(c)

starost plovila, izračunana kot razlika med datumom prejema prošnje in datumom začetka uporabe, kakor je opredeljen v členu 6 Uredbe (EGS) št. 2930/86, je vsaj pet let;

| (d) | povečanje tonaže je posledica posodabljanja, ki se bo opravilo z namenom izboljšati varnost na krovu, delovne pogoje, higieno ali kakovost proizvodov; |
| --- | --- |

(d)

povečanje tonaže je posledica posodabljanja, ki se bo opravilo z namenom izboljšati varnost na krovu, delovne pogoje, higieno ali kakovost proizvodov;

| (e) | zaradi posodabljanja iz točke (d) se ne poveča prostornina pod glavno palubo; |
| --- | --- |

(e)

zaradi posodabljanja iz točke (d) se ne poveča prostornina pod glavno palubo;

| (f) | zaradi posodabljanja iz točke (d) se ne poveča prostornina, namenjena skladiščenju rib ali ribolovnega orodja. |
| --- | --- |

(f)

zaradi posodabljanja iz točke (d) se ne poveča prostornina, namenjena skladiščenju rib ali ribolovnega orodja.

Člen 10

Naloge držav članic

1.   Države članice presodijo prošnje za povečanje tonaže in se odločijo, ali so upravičene v skladu s pogoji, določenimi v členu 9.

2.   Države članice vodijo evidenco za vsako plovilo, za katerega je bila sprejeta odločitev o povečanju tonaže v skladu z določbami člena 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002. Ta evidenca vsebuje vse tehnične podatke, ki jih je država članica uporabila pri presoji prošnje. Na prošnjo Komisije ji dajo države članice te evidence nemudoma na voljo.

POGLAVJE V

ZBIRANJE PODATKOV

Člen 11

Zbiranje podatkov držav članic in posredovanje teh podatkov Komisiji

1.   Vsaka država članica zbira podatke o:

| (a) | vsakem vstopu v floto in izstopu iz nje; |
| --- | --- |

(a)

vsakem vstopu v floto in izstopu iz nje;

| (b) | vsakem posodabljanju plovila, ki vpliva na njegovo ribolovno zmogljivost. |
| --- | --- |

(b)

vsakem posodabljanju plovila, ki vpliva na njegovo ribolovno zmogljivost.

2.   Države članice Komisiji sporočijo vsaj naslednje podatke:

| (a) | interno številko in ime plovila; |
| --- | --- |

(a)

interno številko in ime plovila;

| (b) | ribolovno zmogljivost plovila v GT in kW; |
| --- | --- |

(b)

ribolovno zmogljivost plovila v GT in kW;

| (c) | pristanišče, kjer je plovilo registrirano; |
| --- | --- |

(c)

pristanišče, kjer je plovilo registrirano;

| (d) | lastnosti in datume naslednjih dogodkov:






  (i) | izstop (npr. razgradnja, izvoz, premestitev v drugo državo članico, skupno podjetje, premestitev v drugo dejavnost); |
| --- | --- | --- |

(d)

lastnosti in datume naslednjih dogodkov:

(i)

izstop (npr. razgradnja, izvoz, premestitev v drugo državo članico, skupno podjetje, premestitev v drugo dejavnost);

| (ii) | vstop (npr. gradnja, uvoz, premestitev iz druge države članice, premestitev iz druge dejavnosti), ali |
| --- | --- |

(ii)

vstop (npr. gradnja, uvoz, premestitev iz druge države članice, premestitev iz druge dejavnosti), ali

| (iii) | posodobitev, pri čemer je treba opredeliti, ali se posodobitev opravi zaradi varnosti v skladu s členom 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002; |
| --- | --- |

(iii)

posodobitev, pri čemer je treba opredeliti, ali se posodobitev opravi zaradi varnosti v skladu s členom 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

| (e) | ali se dogodek podpira z državno pomočjo; |
| --- | --- |

(e)

ali se dogodek podpira z državno pomočjo;

| (f) | če je to primerno, datum upravne odločbe države članice, s katero je odobrila to pomoč; |
| --- | --- |

(f)

če je to primerno, datum upravne odločbe države članice, s katero je odobrila to pomoč;

| (g) | v primeru posodobitve, sprememba moči (v kW) in sprememba tonaže (v GT) nad in pod glavno palubo. |
| --- | --- |

(g)

v primeru posodobitve, sprememba moči (v kW) in sprememba tonaže (v GT) nad in pod glavno palubo.

POGLAVJE VI

IZMENJAVA INFORMACIJ IN LETNO POROČILO

Člen 12

Izmenjava informacij

Države članice dajo Komisiji in drugim državam članicam na voljo informacije v zvezi z uresničevanjem zakonodaje Unije o politiki flote, vključno z:

| (a) | nacionalnimi pravili za izvajanje in sredstvi za zagotavljanje skladnosti s poglavjem III Uredbe (ES) št. 2371/2002; |
| --- | --- |

(a)

nacionalnimi pravili za izvajanje in sredstvi za zagotavljanje skladnosti s poglavjem III Uredbe (ES) št. 2371/2002;

| (b) | upravnimi postopki za spremljanje in nadzor flote in informacijami o tem, kateri organi oblasti sodelujejo pri tem; |
| --- | --- |

(b)

upravnimi postopki za spremljanje in nadzor flote in informacijami o tem, kateri organi oblasti sodelujejo pri tem;

| (c) | informacijami o razvoju zmogljivosti flote, posebej glede odprave in obnovitve državne pomoči; |
| --- | --- |

(c)

informacijami o razvoju zmogljivosti flote, posebej glede odprave in obnovitve državne pomoči;

| (d) | načrti za zmanjšanje flote zaradi skladnosti z referenčnimi mejami, kjer je primerno; |
| --- | --- |

(d)

načrti za zmanjšanje flote zaradi skladnosti z referenčnimi mejami, kjer je primerno;

| (e) | informacijami o razvoju zmogljivosti flote v njihovih najbolj oddaljenih regijah v zvezi s premestitvami plovil med matično državo in najbolj oddaljenimi regijami; |
| --- | --- |

(e)

informacijami o razvoju zmogljivosti flote v njihovih najbolj oddaljenih regijah v zvezi s premestitvami plovil med matično državo in najbolj oddaljenimi regijami;

| (f) | informacijami o vplivu shem zmanjšanja ribolovnega napora na zmogljivost flote, predvsem kadar so del shem obnove ali večletnega načrta upravljanja; |
| --- | --- |

(f)

informacijami o vplivu shem zmanjšanja ribolovnega napora na zmogljivost flote, predvsem kadar so del shem obnove ali večletnega načrta upravljanja;

| (g) | katerimi koli drugimi informacijami, ki štejejo za pomembne in uporabne za izmenjavo informacij in najboljše prakse med državami članicami. |
| --- | --- |

(g)

katerimi koli drugimi informacijami, ki štejejo za pomembne in uporabne za izmenjavo informacij in najboljše prakse med državami članicami.

Člen 13

Letno poročilo

1.   Vsaka država članica pošlje Komisiji pred 30. aprilom vsako leto poročilo v elektronski obliki o svojih prizadevanjih v prejšnjem letu, da bi dosegla trajnostno ravnotežje med ribolovnimi zmogljivostmi in možnostmi ribolova.

2.   Na podlagi podatkov v registru ribolovne flote Unije in informacij, ki jih vsebujejo poročila, prejeta v skladu z odstavkom 1, Komisija pred 31. julijem vsako leto pripravi povzetek in ga predloži Znanstvenemu, tehničnemu in gospodarskemu odboru za ribištvo ter Odboru za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljenem v skladu s členom 30(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

Ta odbora pošljeta svoji mnenji Komisiji najkasneje 31. oktobra vsako leto.

3.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu pošlje do 31. decembra vsako leto povzetek, h kateremu so priložena poročila držav članic in mnenji odborov, navedenih v odstavku 2.

Člen 14

Informacije, ki jih morajo vsebovati letna poročila

1.   Poročila držav članic, kot so predvidena v členu 13, vsebujejo vsaj naslednje informacije:

| (a) | opis ribiških flot v zvezi z ribištvom: razvoj v prejšnjem letu, vključno z ribištvom, ki ga zajemajo večletni načrti upravljanja ali obnove; |
| --- | --- |

(a)

opis ribiških flot v zvezi z ribištvom: razvoj v prejšnjem letu, vključno z ribištvom, ki ga zajemajo večletni načrti upravljanja ali obnove;

| (b) | vpliv shem zmanjšanja ribolovnega napora, sprejetih v skladu z večletnimi načrti upravljanja ali obnove ali, kjer je primerno, v okviru nacionalnih programov; |
| --- | --- |

(b)

vpliv shem zmanjšanja ribolovnega napora, sprejetih v skladu z večletnimi načrti upravljanja ali obnove ali, kjer je primerno, v okviru nacionalnih programov;

| (c) | informacije o skladnosti s sistemom vstopov/izstopov in referenčno mejo; |
| --- | --- |

(c)

informacije o skladnosti s sistemom vstopov/izstopov in referenčno mejo;

| (d) | zbirno poročilo o pomanjkljivostih in prednostih sistema za upravljanje flote skupaj z načrtom za izboljšanje ter informacije o splošni ravni skladnosti z instrumenti politike flote; |
| --- | --- |

(d)

zbirno poročilo o pomanjkljivostih in prednostih sistema za upravljanje flote skupaj z načrtom za izboljšanje ter informacije o splošni ravni skladnosti z instrumenti politike flote;

| (e) | kakršne koli informacije o spremembah upravnih postopkov, povezanih z upravljanjem flote. |
| --- | --- |

(e)

kakršne koli informacije o spremembah upravnih postopkov, povezanih z upravljanjem flote.

2.   Poročila držav članic niso daljša od 10 strani.

Člen 15

Uredba (ES) št. 1438/2003 se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno uredbo, se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi V.

Člen 16

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 204, 13.8.2003, str. 21.

2

(3)  Glej Prilogo IV.

3

(4)  UL L 337, 30.12.1999, str. 10.

4

(5)  UL L 223, 15.8.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 175, 3.7.1997, str. 27.

6

(7)  UL L 274, 25.9.1986, str. 1.

7

---

PRILOGA I

DEL A

Referenčne meje po državah članicah
   (1)

| Država članica | Referenčne meje 1. januarja 2003 |
| --- | --- |
| R(GT)03 | R(kW)03 |
| Belgija | 23 372 | 67 857 |
| Danska | 132 706 | 459 526 |
| Nemčija | 84 262 | 175 927 |
| Irska | 88 700 | 244 834 |
| Grčija | 119 910 | 653 497 |
| Španija (razen zmogljivosti, registriranih na Kanarskih otokih 31. decembra 2002) | 728 344 | 1 671 739 |
| Francija (razen ciljev VLUP IV za dele francoski čezmorski departmaji) | 230 257 | 920 969 |
| Italija | 229 862 | 1 338 971 |
| Nizozemska | 197 599 | 487 809 |
| Portugalska (razen ciljev VLUP IV za dele Azori in Madeira) | 171 502 | 412 025 |
| Finska | 23 203 | 216 195 |
| Švedska | 51 993 | 261 028 |
| Združeno kraljestvo | 286 120 | 1 129 194 |
| Skupaj | 2 367 830 | 8 039 571 |

Država članica

Referenčne meje 1. januarja 2003

R(GT)03

R(kW)03

Belgija

23 372

67 857

Danska

132 706

459 526

Nemčija

84 262

175 927

Irska

88 700

244 834

Grčija

119 910

653 497

Španija (razen zmogljivosti, registriranih na Kanarskih otokih 31. decembra 2002)

728 344

1 671 739

Francija (razen ciljev VLUP IV za dele francoski čezmorski departmaji)

230 257

920 969

Italija

229 862

1 338 971

Nizozemska

197 599

487 809

Portugalska (razen ciljev VLUP IV za dele Azori in Madeira)

171 502

412 025

Finska

23 203

216 195

Švedska

51 993

261 028

Združeno kraljestvo

286 120

1 129 194

Skupaj

2 367 830

8 039 571

DEL B

Seznam držav članic ki so pristopile po 1. januarju 2003

| | Bolgarija |
| --- | --- |

Bolgarija

| | Češka |
| --- | --- |

Češka

| | Estonija |
| --- | --- |

Estonija

| | Ciper |
| --- | --- |

Ciper

| | Latvija |
| --- | --- |

Latvija

| | Litva |
| --- | --- |

Litva

| | Madžarska |
| --- | --- |

Madžarska

| | Malta |
| --- | --- |

Malta

| | Poljska |
| --- | --- |

Poljska

| | Romunija |
| --- | --- |

Romunija

| | Slovenija |
| --- | --- |

Slovenija

| | Slovaška |
| --- | --- |

Slovaška

---

(1)  Referenčne meje se lahko prilagodijo tako, da se upoštevajo plovila, ki so obstajala 31. decembra 2002, vendar jih VLUP IV ali ni zajel ali pa niso bila registrirana na dan, ko je bila pripravljena ta preglednica.

---

PRILOGA II

Pravila za izračunavanje ribolovne zmogljivosti v smislu tonaže (GT03) in moči (kW03) dne 1. januarja 2003

V tej prilogi imajo pojmi naslednji pomen:

1.   GTFR: ribolovna zmogljivost flote dne 1. januarja 2003 v smislu tonaže, izračunana na podlagi registra ribolovne flote Unije;

2.   GT1: skupna tonaža plovil, ki so na podlagi upravne odločbe, sprejete med 1. januarjem 1998 in 31. decembrom 2002, po 31. decembru 2002 vstopila v floto z državno pomočjo in za katera je bila preklicana ustrezna zmogljivost brez državne pomoči med 1. januarjem 1998 in 31. decembrom 2002;

3.   GT2: skupna tonaža plovil, ki so na podlagi upravne odločbe, sprejete med 1. januarjem 2002 in 30. junijem 2002 v delu VLUP IV, ki ni ravnal v skladu s cilji VLUP IV, po 31. decembru 2002 vstopila v floto z državno pomočjo, za katera se ustrezna zmogljivost prekliče brez državne pomoči po 31. decembru 2002;

4.   GT3: skupna tonaža plovil, ki so na podlagi upravne odločbe, sprejete med 1. januarjem 1998 in 31. decembrom 2002, po 31. decembru 2002 vstopila v floto z državno pomočjo in za katera je bila preklicana ustrezna zmogljivost brez državne pomoči med 1. januarjem 1998 in 31. decembrom 2002;

5.   GT4: skupna tonaža plovil, ki so na podlagi upravne odločbe, sprejete med 1. januarjem 2000 in 31. decembrom 2001 v delu VLUP IV, ki ni ravnal v skladu s cilji VLUP IV, po 31. decembru 2002 vstopila v floto z državno pomočjo, za katera se ustrezna zmogljivost prekliče brez državne pomoči po 31. decembru 2002;

6.   kWFR: ribolovna zmogljivost flote dne 1. januarja 2003 v smislu moči, izračunana na podlagi registra ribolovne flote Unije;

7.   kW1: skupna moč plovil, ki so na podlagi upravne odločbe, sprejete med 1. januarjem 1998 in 31. decembrom 2002, po 31. decembru 2002 vstopila v floto z državno pomočjo in za katera je bila preklicana ustrezna zmogljivost brez državne pomoči med 1. januarjem 1998 in 31. decembrom 2002;

8.   kW2: skupna moč plovil, ki so na podlagi upravne odločbe, sprejete med 1. januarjem 2002 in 30. junijem 2002 v delu VLUP IV, ki ni ravnal v skladu s cilji VLUP IV, po 31. decembru 2002 vstopila v floto z državno pomočjo, za katera se ustrezna zmogljivost prekliče brez državne pomoči po 31. decembru 2002;

9.   kW3: skupna moč plovil, ki so na podlagi upravne odločbe, sprejete med 1. januarjem 1998 in 31. decembrom 2002, po 31. decembru 2002 vstopila v floto brez državne pomoči in za katera je bila ustrezna zmogljivost preklicana brez državne pomoči med 1. januarjem 1998 in 31. decembrom 2002;

10.   kW4: skupna moč plovil, ki so na podlagi upravne odločbe, sprejete med 1. januarjem 2000 in 31. decembrom 2001 v delu VLUP IV, ki ni ravnal v skladu s cilji VLUP IV, po 31. decembru 2002 vstopila v floto z državno pomočjo, za katera se ustrezna zmogljivost prekliče brez državne pomoči po 31. decembru 2002;

Ribolovna zmogljivost flote, izražena v smislu tonaže GT03 in moči kW03, kakor je opredeljeno v členu 6, se izračuna po naslednjih formulah:

GT03 = GTFR + GT1 – 0,35 GT2 + GT3 – 0,30 GT4

kW03 = kWFR + kW1 – 0,35 kW2 + kW3 – 0,30 kW4

---

PRILOGA III

Pravila za izračunavanje ribolovne zmogljivosti v smislu tonaže (GTacc) in moči (kWacc) za države članice iz priloge I, del B, na dan pristopa

Za namene te priloge pomeni:

1.   GTFR: ribolovno zmogljivost flote na dan pristopa v smislu tonaže, izračunano na podlagi registra ribolovne flote Unije;

2.   GT1: skupno tonažo plovil, ki so v floto vstopila po datumu pristopa na podlagi upravne odločbe, sprejete pet let pred dnevom pristopa;

3.   kWFR: ribolovno zmogljivost flote na dan pristopa v smislu moči, izračunano na podlagi registra ribolovne flote Unije;

4.   kW1: skupno moč plovil, ki so v floto vstopila po datumu pristopa na podlagi upravne odločbe, sprejete pet let pred dnevom pristopa.

Ribolovna zmogljivost flote, izražena v smislu tonaže GTacc in moči kWacc, kakor je opredeljena v členu 6, se izračuna po naslednjih formulah:

GTacc = GTFR + GT1

kWacc = kWFR + kW1

---

PRILOGA IV

Razveljavljena uredba z njenimi zaporednimi spremembami

| Uredba Komisije (ES) št. 1438/2003 | (UL L 204, 13.8.2003, str. 21) |
| --- | --- |
| Uredba Komisije (ES) št. 916/2004 | (UL L 163, 30.4.2004, str. 81) |
| Uredba Komisije (ES) št. 1277/2007 | (UL L 284, 30.10.2007, str. 14) |
| Uredba Komisije (ES) št. 1084/2008 | (UL L 297, 6.11.2008, str. 9) |

Uredba Komisije (ES) št. 1438/2003

(UL L 204, 13.8.2003, str. 21)

Uredba Komisije (ES) št. 916/2004

(UL L 163, 30.4.2004, str. 81)

Uredba Komisije (ES) št. 1277/2007

(UL L 284, 30.10.2007, str. 14)

Uredba Komisije (ES) št. 1084/2008

(UL L 297, 6.11.2008, str. 9)

---

PRILOGA V

Primerjalna tabela

| Uredba (ES) št. 1438/2004 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2, točke 1 do 10 | Člen 2, točke 1 do 10 |
| Člen 2, točka 11 | — |
| Člen 2, točka 12 | Člen 2, točka 11 |
| Člena 3 in 4 | Člena 3 in 4 |
| Člen 6 | Člen 5 |
| Člen 6a | Člen 6 |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Člen 7a | Člen 8 |
| Člen 8 | Člen 9 |
| Člen 9 | Člen 10 |
| Člen 10(1) in (2) | Člen 11(1) in (2) |
| Člen 10(3) | — |
| Člen 11 | Člen 12 |
| Člen 12 | Člen 13 |
| Člen 13 | Člen 14 |
| — | Člen 15 |
| Člen 14, prvi odstavek | Člen 16 |
| Člen 14, drugi odstavek | — |
| Priloga I | Priloga I, del A |
| — | Priloga I, del B |
| Prilogi II in III | Prilogi II in III |
| — | Priloga IV |
| — | Priloga V |

Uredba (ES) št. 1438/2004

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2, točke 1 do 10

Člen 2, točke 1 do 10

Člen 2, točka 11

—

Člen 2, točka 12

Člen 2, točka 11

Člena 3 in 4

Člena 3 in 4

Člen 6

Člen 5

Člen 6a

Člen 6

Člen 7

Člen 7

Člen 7a

Člen 8

Člen 8

Člen 9

Člen 9

Člen 10

Člen 10(1) in (2)

Člen 11(1) in (2)

Člen 10(3)

—

Člen 11

Člen 12

Člen 12

Člen 13

Člen 13

Člen 14

—

Člen 15

Člen 14, prvi odstavek

Člen 16

Člen 14, drugi odstavek

—

Priloga I

Priloga I, del A

—

Priloga I, del B

Prilogi II in III

Prilogi II in III

—

Priloga IV

—

Priloga V

---

| 11.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/15

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1014/2010

z dne 10. novembra 2010

o spremljanju in nadzorovanju ter posredovanju podatkov o registraciji novih osebnih avtomobilov v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (1) in zlasti prvega pododstavka člena 8(9) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 443/2009 morajo države članice vsako leto beležiti in Komisiji posredovati nekatere podatke o novih osebnih avtomobilih, ki so bili v predhodnem letu registrirani na njihovem ozemlju. Ker se bodo ti podatki uporabljali kot podlaga za določanje ciljev specifičnih emisij CO2 za proizvajalce novih osebnih avtomobilov in za oceno, ali proizvajalci izpolnjujejo te cilje, je treba uskladiti pravila glede zbiranja in posredovanja teh podatkov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 443/2009 morajo države članice vsako leto beležiti in Komisiji posredovati nekatere podatke o novih osebnih avtomobilih, ki so bili v predhodnem letu registrirani na njihovem ozemlju. Ker se bodo ti podatki uporabljali kot podlaga za določanje ciljev specifičnih emisij CO2 za proizvajalce novih osebnih avtomobilov in za oceno, ali proizvajalci izpolnjujejo te cilje, je treba uskladiti pravila glede zbiranja in posredovanja teh podatkov.

| (2) | Da bi Komisija lahko v celoti ocenila, ali posamezni proizvajalec izpolnjuje svoj cilj specifičnih emisij CO2, določen v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009, in pridobila potrebne izkušnje v zvezi z uporabo navedene uredbe, potrebuje podrobne podatke na ravni proizvajalca za vsako serijo vozil, opredeljeno glede na tip, varianto in različico. Zato morajo države članice zagotoviti, da se ti podatki v skladu s členom 8(2) Uredbe beležijo in skupaj z zbirnimi podatki posredujejo Komisiji. |
| --- | --- |

(2)

Da bi Komisija lahko v celoti ocenila, ali posamezni proizvajalec izpolnjuje svoj cilj specifičnih emisij CO2, določen v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009, in pridobila potrebne izkušnje v zvezi z uporabo navedene uredbe, potrebuje podrobne podatke na ravni proizvajalca za vsako serijo vozil, opredeljeno glede na tip, varianto in različico. Zato morajo države članice zagotoviti, da se ti podatki v skladu s členom 8(2) Uredbe beležijo in skupaj z zbirnimi podatki posredujejo Komisiji.

| (3) | V skladu s členoma 18 in 26 Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (2), mora proizvajalec zagotoviti, da je vsakemu novemu osebnemu avtomobilu, danemu na trg v EU, priloženo veljavno potrdilo o skladnosti, pri čemer država članica brez tega potrdila o skladnosti vozila ne more registrirati. Zato je smiselno, da mora biti potrdilo o skladnosti glavni vir informacij, ki jih morajo države članice beležiti, dati na voljo proizvajalcem v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 443/2009 in posredovati Komisiji. Da bi se državam članicam za zaključek postopka registracije in začetek uporabe novega osebnega avtomobila omogočila uporaba informacij iz drugih virov razen iz potrdila o skladnosti, kot je navedeno v uvodni izjavi 26 Uredbe (ES) št. 443/2009, je ustrezno opredeliti, kateri drugi dokumenti so enako natančni in bi bilo v državah članicah zato treba dovoliti njihovo uporabo. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členoma 18 in 26 Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (2), mora proizvajalec zagotoviti, da je vsakemu novemu osebnemu avtomobilu, danemu na trg v EU, priloženo veljavno potrdilo o skladnosti, pri čemer država članica brez tega potrdila o skladnosti vozila ne more registrirati. Zato je smiselno, da mora biti potrdilo o skladnosti glavni vir informacij, ki jih morajo države članice beležiti, dati na voljo proizvajalcem v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 443/2009 in posredovati Komisiji. Da bi se državam članicam za zaključek postopka registracije in začetek uporabe novega osebnega avtomobila omogočila uporaba informacij iz drugih virov razen iz potrdila o skladnosti, kot je navedeno v uvodni izjavi 26 Uredbe (ES) št. 443/2009, je ustrezno opredeliti, kateri drugi dokumenti so enako natančni in bi bilo v državah članicah zato treba dovoliti njihovo uporabo.

| (4) | Pomembno je, da so podatki o registraciji novega osebnega avtomobila točni in jih je mogoče učinkovito obdelati za namene določitve cilja specifičnih emisij v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 443/2009. Zato morajo proizvajalci Komisiji predložiti najnovejše informacije o imenih in prvi del identifikacijske številke vozila, kot določa Direktiva Sveta 76/114/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaje držav članic o predpisanih tablicah in oznakah za motorna in priklopna vozila ter njihovi namestitvi in načinu pritrditve (3), ki se uporabijo na potrdilih o skladnosti v različnih državah članicah registracije. Na podlagi teh informacij bo lahko Komisija državam članicam predložila posodobljen seznam imen pooblaščenih proizvajalcev, ki ga je treba uporabiti za namene posredovanja podatkov. |
| --- | --- |

(4)

Pomembno je, da so podatki o registraciji novega osebnega avtomobila točni in jih je mogoče učinkovito obdelati za namene določitve cilja specifičnih emisij v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 443/2009. Zato morajo proizvajalci Komisiji predložiti najnovejše informacije o imenih in prvi del identifikacijske številke vozila, kot določa Direktiva Sveta 76/114/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaje držav članic o predpisanih tablicah in oznakah za motorna in priklopna vozila ter njihovi namestitvi in načinu pritrditve (3), ki se uporabijo na potrdilih o skladnosti v različnih državah članicah registracije. Na podlagi teh informacij bo lahko Komisija državam članicam predložila posodobljen seznam imen pooblaščenih proizvajalcev, ki ga je treba uporabiti za namene posredovanja podatkov.

| (5) | Države članice morajo beležiti in posredovati informacije o na novo registriranih vozilih, načrtovanih za uporabo alternativnih goriv. Da bi Komisija lahko upoštevala zmanjšanja ciljev specifičnih emisij zaradi uporabe goriva z etanolom (E85) v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 443/2009, morajo države članice Komisiji predložiti potrebne informacije, vključno z odstotkom bencinskih črpalk na svojem ozemlju in, kadar je to ustrezno, skupnim številom črpalk, kjer je na voljo gorivo z etanolom (E85), ki izpolnjuje merila trajnosti iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (4) ter člena 7b Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (5). |
| --- | --- |

(5)

Države članice morajo beležiti in posredovati informacije o na novo registriranih vozilih, načrtovanih za uporabo alternativnih goriv. Da bi Komisija lahko upoštevala zmanjšanja ciljev specifičnih emisij zaradi uporabe goriva z etanolom (E85) v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 443/2009, morajo države članice Komisiji predložiti potrebne informacije, vključno z odstotkom bencinskih črpalk na svojem ozemlju in, kadar je to ustrezno, skupnim številom črpalk, kjer je na voljo gorivo z etanolom (E85), ki izpolnjuje merila trajnosti iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (4) ter člena 7b Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (5).

| (6) | Člena 23 in 24 Direktive 2007/46/ES določata poenostavljen postopek odobritve, ki ne zahteva izdaje evropskega potrdila o skladnosti. Države članice morajo spremljati število vozil, registriranih v skladu z navedenimi postopki, da se oceni njegov vpliv na proces spremljanja in doseganje cilja EU glede povprečnih emisij CO2 za nov vozni park osebnih vozil. |
| --- | --- |

(6)

Člena 23 in 24 Direktive 2007/46/ES določata poenostavljen postopek odobritve, ki ne zahteva izdaje evropskega potrdila o skladnosti. Države članice morajo spremljati število vozil, registriranih v skladu z navedenimi postopki, da se oceni njegov vpliv na proces spremljanja in doseganje cilja EU glede povprečnih emisij CO2 za nov vozni park osebnih vozil.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe, so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe, so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Opredelitve

Poleg opredelitev iz členov 2 in 3 Uredbe (ES) št. 443/2009 se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1. | „dokumentacija o homologaciji“ pomeni dokumente, ki vključujejo podatke iz tretjega stolpca preglednice v Prilogi I k tej uredbi; |
| --- | --- |

1.

„dokumentacija o homologaciji“ pomeni dokumente, ki vključujejo podatke iz tretjega stolpca preglednice v Prilogi I k tej uredbi;

| 2. | „zbirni podatki o spremljanju“ pomeni zbirne podatke iz prve preglednice v delu C Priloge II k Uredbi (ES) št. 443/2009; |
| --- | --- |

2.

„zbirni podatki o spremljanju“ pomeni zbirne podatke iz prve preglednice v delu C Priloge II k Uredbi (ES) št. 443/2009;

| 3. | „podrobni podatki o spremljanju“ pomeni podrobne podatke iz druge preglednice v delu C Priloge II k Uredbi (ES) št. 443/2009, ki so razčlenjeni glede na proizvajalca in serijo vozil, opredeljeno glede na tip, varianto in različico; |
| --- | --- |

3.

„podrobni podatki o spremljanju“ pomeni podrobne podatke iz druge preglednice v delu C Priloge II k Uredbi (ES) št. 443/2009, ki so razčlenjeni glede na proizvajalca in serijo vozil, opredeljeno glede na tip, varianto in različico;

| 4. | „osnovno vozilo“, kot je opredeljeno v členu 3(18) Direktive št. 2007/46/ES; |
| --- | --- |

4.

„osnovno vozilo“, kot je opredeljeno v členu 3(18) Direktive št. 2007/46/ES;

| 5. | „vozilo z dvogorivnim motorjem na plin“ in „vozilo s prilagodljivim tipom goriva na etanol“, kot sta opredeljeni v členu 2 Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 (6). |
| --- | --- |

5.

„vozilo z dvogorivnim motorjem na plin“ in „vozilo s prilagodljivim tipom goriva na etanol“, kot sta opredeljeni v členu 2 Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 (6).

Člen 2

Prenos podatkov

Države članice zbirne podatke o spremljanju skupaj s podrobnimi podatki o spremljanju elektronsko prenesejo v osrednjo zbirko podatkov, ki jo upravlja Evropska agencija za okolje. Države članice obvestijo Komisijo o opravljenem prenosu podatkov.

Člen 3

Viri podatkov

1.   Ne glede na vir podatkov, ki ga je posamezna država članica uporabila za pripravo zbirnih podatkov o spremljanju in podrobnih podatkov o spremljanju, ti podatki temeljijo na informacijah iz potrdila o skladnosti za zadevni osebni avtomobil ali iz dokumentacije o homologaciji, vključno z informacijami iz Priloge III in Priloge VIII k Direktivi 2007/46/ES, kot so določene v preglednici Priloge I k tej uredbi.

2.   Kazalnik „skupno število novih registracij“ v podrobnih podatkih o spremljanju se določi na podlagi skupnega števila evidentiranih registracij v vsakem letu v zvezi s posameznim vozilom.

3.   Če je na potrdilu o skladnosti ali v dokumentaciji o homologaciji navedeno več kot eno ime proizvajalca, država članica poroča o proizvajalcu osnovnega vozila.

4.   Kar zadeva vrednosti emisij CO2, ki jih je treba posredovati v okviru kazalnika „specifične emisije CO2“ v podrobnih podatkih o spremljanju, se upoštevajo vrednosti iz razdelka „kombinirana“ v potrdilu o skladnosti ali dokumentaciji o homologaciji, razen če se uporablja razdelek za „utežena kombinirana“.

5.   Pristojni organ pri poročanju o vozilih na alternativna goriva v podrobnih podatkih o spremljanju navede vrsto goriva in način izgorevanja, kot je določeno v Prilogi I k tej uredbi.

6.   Za vozila z dvogorivnim motorjem na plin ali vozila s prilagodljivim tipom goriva na etanol pristojni organ v podrobnih podatkih o spremljanju posreduje naslednje vrednosti emisij CO2 v okviru kazalnika „specifične emisije CO2 (g/km)“:

| (a) | za vozila z dvogorivnim motorjem na plin, ki uporabljajo bencin in plinasta goriva, vrednost emisij CO2 za utekočinjeni naftni plin (LPG) ali zemeljski plin (NG) v skladu s točko 2 dela A Priloge II k Uredbi (ES) št. 443/2009; |
| --- | --- |

(a)

za vozila z dvogorivnim motorjem na plin, ki uporabljajo bencin in plinasta goriva, vrednost emisij CO2 za utekočinjeni naftni plin (LPG) ali zemeljski plin (NG) v skladu s točko 2 dela A Priloge II k Uredbi (ES) št. 443/2009;

| (b) | za vozila s prilagodljivim tipom goriva na etanol, ki uporabljajo mešanico bencina in etanola (E85) iz člena 6 Uredbe (ES) št. 443/2009, vrednost emisij CO2 za bencin. |
| --- | --- |

(b)

za vozila s prilagodljivim tipom goriva na etanol, ki uporabljajo mešanico bencina in etanola (E85) iz člena 6 Uredbe (ES) št. 443/2009, vrednost emisij CO2 za bencin.

Države članice v primeru točke (b) posredujejo vrednost za bencin tudi takrat, ko niso izpolnjeni pogoji za zmanjšanje iz člena 6 Uredbe (ES) št. 443/2009. Države članice lahko posredujejo tudi vrednost E85.

7.   Če je vozilo opremljeno z različno širokimi koloteki, države članice v podrobnih podatkih o spremljanju navedejo največjo širino osi v okviru kazalnika „odtis – kolotek (v mm)“.

8.   Če se zbirni in podrobni podatki o spremljanju pridobijo iz dokumentacije o homologaciji in ti podatki vključujejo razpone vrednosti, države članice zagotovijo, da so posredovani podatki točni in v skladu s podatki iz potrdila o skladnosti.

Člen 4

Hranjenje in nadzor podatkov

Države članice hranijo, zbirajo, nadzirajo, preverjajo ter prenašajo zbirne in podrobne podatke o spremljanju.

Člen 5

Priprava podatkov v državah članicah

1.   Države članice pri izračunu povprečnih specifičnih emisij CO2, ki jih je treba vključiti v zbirne podatke o spremljanju, ne upoštevajo ničesar od naslednjega:

| (a) | odstotke iz člena 4 Uredbe (ES) št. 443/2009; |
| --- | --- |

(a)

odstotke iz člena 4 Uredbe (ES) št. 443/2009;

| (b) | olajšave iz člena 5 Uredbe (ES) št. 443/2009; |
| --- | --- |

(b)

olajšave iz člena 5 Uredbe (ES) št. 443/2009;

| (c) | zmanjšanje emisij CO2 v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 443/2009; |
| --- | --- |

(c)

zmanjšanje emisij CO2 v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 443/2009;

| (d) | zmanjšanje emisij CO2, doseženo z inovativnimi tehnologijami, obravnavanimi v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 443/2009. |
| --- | --- |

(d)

zmanjšanje emisij CO2, doseženo z inovativnimi tehnologijami, obravnavanimi v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 443/2009.

2.   Države članice pri izračunu povprečne mase in odtisa, ki ju je treba vključiti v zbirne podatke o spremljanju, ne upoštevajo ničesar od naslednjega:

| (a) | odstotke iz člena 4 Uredbe (ES) št. 443/2009; |
| --- | --- |

(a)

odstotke iz člena 4 Uredbe (ES) št. 443/2009;

| (b) | olajšave iz člena 5 Uredbe (ES) št. 443/2009. |
| --- | --- |

(b)

olajšave iz člena 5 Uredbe (ES) št. 443/2009.

3.   Države članice pri dopolnjevanju podrobnih podatkov o spremljanju vključijo:

| (a) | za vsako vozilo s specifičnimi emisijami CO2 manj kot 50 g CO2/km število registriranih vozil, ne da bi se uporabili količniki množenja iz člena 5 Uredbe (ES) št. 443/2009; |
| --- | --- |

(a)

za vsako vozilo s specifičnimi emisijami CO2 manj kot 50 g CO2/km število registriranih vozil, ne da bi se uporabili količniki množenja iz člena 5 Uredbe (ES) št. 443/2009;

| (b) | za vsako vozilo, načrtovano za pogon na gorivo z etanolom (E85), specifične emisije CO2, ne da bi se uporabilo 5-odstotno zmanjšanje emisij CO2, ki se odobri za takšna vozila v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 443/2009; |
| --- | --- |

(b)

za vsako vozilo, načrtovano za pogon na gorivo z etanolom (E85), specifične emisije CO2, ne da bi se uporabilo 5-odstotno zmanjšanje emisij CO2, ki se odobri za takšna vozila v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 443/2009;

| (c) | za vsako vozilo, opremljeno z inovativnimi tehnologijami, specifične emisije CO2, ne da bi se upoštevalo zmanjšanje emisij CO2 zaradi inovativnih tehnologij, odobreno v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 443/2009. |
| --- | --- |

(c)

za vsako vozilo, opremljeno z inovativnimi tehnologijami, specifične emisije CO2, ne da bi se upoštevalo zmanjšanje emisij CO2 zaradi inovativnih tehnologij, odobreno v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 443/2009.

4.   Posredovani zbirni in podrobni podatki o spremljanju so tako natančni, kot je določeno v preglednicah 1 in 2 Priloge II k tej uredbi.

Člen 6

Poročanje o bencinskih črpalkah, kjer je na voljo gorivo z etanolom (E85)

1.   Informacije o odstotku bencinskih črpalk na ozemljih držav članic, kjer je na voljo gorivo z etanolom (E85), ki izpolnjuje merila trajnosti za biogoriva iz člena 17 Direktive 2009/28/ES in člena 7b Direktive 98/70/ES, se Komisiji skupaj z zbirnimi podatki o spremljanju predložijo v elektronski obliki.

Odstotek bencinskih črpalk se določi v vsaj 5-odstotnem razponu, pri čemer se navede najnižja vrednost razpona.

2.   Če je odstotek bencinskih črpalk, kjer je na voljo gorivo z etanolom (E85), večji od 30 %, države članice sporočijo Komisiji skupno število teh bencinskih črpalk, ki gorivo z etanolom (E85) dajejo na voljo enako kot druga tekoča ogljikovodikova goriva, pri čemer to gorivo izpolnjuje merila trajnosti iz odstavka 1.

3.   Informacije iz odstavkov 1 in 2 se Komisiji predložijo do 28. februarja vsako leto.

Če Komisija v treh mesecih od prejema informacij, zagotovljenih v skladu z odstavkom 2 tega člena, ne ugovarja, se uporabi zmanjšanje iz člena 6 Uredbe (ES) št. 443/2009.

Člen 7

Vozila, ki niso vključena v ES-homologacijo

1.   Če za osebne avtomobile velja nacionalna homologacija za majhne serije v skladu s členom 23 Direktive 2007/46/ES ali če veljajo posamične odobritve v skladu s členom 24 navedene direktive, države članice sporočijo Komisiji ustrezno število teh avtomobilov, registriranih na njihovem ozemlju.

2.   Pri dopolnjevanju zbirnih podatkov o spremljanju pristojni organ namesto imena proizvajalca navede:

| (a) | „AA-IVA“ za poročanje o tipih vozil, ki so bila posamično odobrena, ali |
| --- | --- |

(a)

„AA-IVA“ za poročanje o tipih vozil, ki so bila posamično odobrena, ali

| (b) | „AA-NSS“ za poročanje o tipih vozil, za katera se je podelila nacionalna homologacija za majhne serije. |
| --- | --- |

(b)

„AA-NSS“ za poročanje o tipih vozil, za katera se je podelila nacionalna homologacija za majhne serije.

Države članice lahko za ta vozila izpolnijo tudi podrobne podatke o spremljanju ter v tem primeru uporabijo poimenovanja iz točk (a) in (b).

Člen 8

Seznam proizvajalcev

1.   Proizvajalci do 15. decembra 2010 Komisiji sporočijo naslednje:

| (a) | imena, ki jih navajajo ali jih nameravajo navesti na potrdilih o skladnosti; |
| --- | --- |

(a)

imena, ki jih navajajo ali jih nameravajo navesti na potrdilih o skladnosti;

| (b) | prvi del kakršne koli identifikacijske številke vozila, kot določa Direktiva 76/114/EGS, ki ga navajajo ali ga nameravajo navesti na potrdilih o skladnosti. |
| --- | --- |

(b)

prvi del kakršne koli identifikacijske številke vozila, kot določa Direktiva 76/114/EGS, ki ga navajajo ali ga nameravajo navesti na potrdilih o skladnosti.

Komisijo takoj obvestijo o vseh spremembah informacij iz točk (a) in (b). Novi proizvajalci na trgu Komisiji takoj sporočijo podatke iz prvega pododstavka.

2.   Pristojni organ pri dopolnjevanju zbirnih in podrobnih podatkov o spremljanju uporabi imena proizvajalcev s seznama, ki ga Komisija pripravi na podlagi imen, sporočenih v skladu z odstavkom 1. Ta seznam bo na internetu prvič objavljen 31. decembra 2010 in se bo redno posodabljal.

3.   Če na zadevnem seznamu ni imena proizvajalca, pristojni organ pri dopolnjevanju zbirnih in podrobnih podatkov o spremljanju uporabi ime s potrdila o skladnosti ali iz dokumentacije o homologaciji.

Člen 9

Dodatne informacije, ki jih morajo predložiti proizvajalci

1.   Za namene obvestila iz drugega pododstavka člena 8(4) Uredbe (ES) št. 443/2009 proizvajalci najpozneje do 31. maja vsako leto Komisiji sporočijo ustrezno ime in naslov kontaktne osebe, na katero se naslovi obvestilo.

Proizvajalec Komisiji takoj sporoči kakršne koli spremembe predloženih podatkov. Novi proizvajalci na trgu Komisiji takoj sporočijo svoje kontaktne podatke.

2.   Če se skupina povezanih podjetij združi, mora zaradi določitve, ali se člen 7(6) Uredbe (ES) št. 443/2009 uporablja, Komisiji predložiti dokaze o povezavi med člani skupine v skladu z merili iz člena 3(2) navedene uredbe.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 140, 5.6.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

2

(3)  UL L 24, 30.1.1976, str. 1.

3

(4)  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

4

(5)  UL L 350, 28.12.1998, str. 58.

5

(6)  UL L 199, 28.7.2008, str. 1.

6

---

PRILOGA I

Viri podatkov

| Kazalnik | Potrdilo o skladnosti
  (vzorec B v delu 1 Priloge IX k Direktivi 2007/46/ES) | Dokumentacija o homologaciji
  (Direktiva 2007/46/ES) |
| --- | --- | --- |
| Proizvajalec | oddelek 0.5 | oddelek 0.5 dela 1 Priloge III |
| Tip | oddelek 0.2 | oddelek 0.2 dela 1 Priloge III |
| Varianta | oddelek 0.2 | oddelek 3 Priloge VIII |
| Različica | oddelek 0.2 | oddelek 3 Priloge VIII |
| Znamka | oddelek 0.1 | oddelek 0.1 dela 1 Priloge III |
| Trgovsko ime | oddelek 0.2.1 | oddelek 0.2.1 dela 1 Priloge III |
| Kategorija homologiranega vozila | oddelek 0.4 | oddelek 0.4 dela 1 Priloge III |
| Masa (v kg) | do 29. aprila 2010: oddelek 12.1
  od 30. aprila 2010: oddelek 13 | oddelek 2.6 dela 1 Priloge III (1) |
| Odtis – medosna razdalja (v mm) | do 29. aprila 2010: oddelek 3
  od 30. aprila 2010: oddelek 4 | oddelek 2.1 dela 1 Priloge III (2) |
| Odtis – kolotek (v mm) | do 29. aprila 2010: oddelek 5
  od 30. aprila 2010: oddelek 30 | oddelka 2.3.1 in 2.3.2 dela 1 Priloge III (3) |
| Specifične emisije CO2 (v g/km) (4) | do 29. aprila 2010: oddelek 46.2
  od 30. aprila 2010: oddelek 49.1 | oddelek 3 Priloge VIII |
| Vrsta goriva | do 29. aprila 2010: oddelek 25
  od 30. aprila 2010: oddelek 26 | oddelek 3.2.2.1 dela 1 Priloge III |
| Način izgorevanja | od 30. aprila 2010: oddelek 26.1 | oddelek 3.2.2.4 dela 1 Priloge III |

Kazalnik

Potrdilo o skladnosti

(vzorec B v delu 1 Priloge IX k Direktivi 2007/46/ES)

Dokumentacija o homologaciji

(Direktiva 2007/46/ES)

Proizvajalec

oddelek 0.5

oddelek 0.5 dela 1 Priloge III

Tip

oddelek 0.2

oddelek 0.2 dela 1 Priloge III

Varianta

oddelek 0.2

oddelek 3 Priloge VIII

Različica

oddelek 0.2

oddelek 3 Priloge VIII

Znamka

oddelek 0.1

oddelek 0.1 dela 1 Priloge III

Trgovsko ime

oddelek 0.2.1

oddelek 0.2.1 dela 1 Priloge III

Kategorija homologiranega vozila

oddelek 0.4

oddelek 0.4 dela 1 Priloge III

Masa (v kg)

do 29. aprila 2010: oddelek 12.1

od 30. aprila 2010: oddelek 13

oddelek 2.6 dela 1 Priloge III (1)

Odtis – medosna razdalja (v mm)

do 29. aprila 2010: oddelek 3

od 30. aprila 2010: oddelek 4

oddelek 2.1 dela 1 Priloge III (2)

Odtis – kolotek (v mm)

do 29. aprila 2010: oddelek 5

od 30. aprila 2010: oddelek 30

oddelka 2.3.1 in 2.3.2 dela 1 Priloge III (3)

Specifične emisije CO2 (v g/km) (4)

do 29. aprila 2010: oddelek 46.2

od 30. aprila 2010: oddelek 49.1

oddelek 3 Priloge VIII

Vrsta goriva

do 29. aprila 2010: oddelek 25

od 30. aprila 2010: oddelek 26

oddelek 3.2.2.1 dela 1 Priloge III

Način izgorevanja

od 30. aprila 2010: oddelek 26.1

oddelek 3.2.2.4 dela 1 Priloge III

---

(1)  V skladu s členom 3(8) te uredbe.

(2)  V skladu s členom 3(8) te uredbe.

(3)  V skladu s členoma 3(7) in 3(8) te uredbe.

(4)  V skladu s členom 3(4) te uredbe.

---

PRILOGA II

Preglednici o natančnosti podatkov

Preglednica 1

Zahtevana natančnost zbirnih podatkov o spremljanju, ki jih je treba posredovati v skladu s členom 2

| CO2 (g/km) | v skladu z drugim pododstavkom člena 9(2) Uredbe (ES) št. 443/2009 |
| --- | --- |
| Masa (v kg) | celo število |
| Odtis (v m2) | zaokroženo na tri decimalna mesta |

CO2 (g/km)

v skladu z drugim pododstavkom člena 9(2) Uredbe (ES) št. 443/2009

Masa (v kg)

celo število

Odtis (v m2)

zaokroženo na tri decimalna mesta

Preglednica 2

Zahtevana natančnost podrobnih podatkov o spremljanju, ki jih je treba posredovati v skladu s členom 2

| CO2 (g/km) | celo število |
| --- | --- |
| Masa (v kg) | celo število |
| Odtis – medosna razdalja (v mm) | celo število |
| Odtis – kolotek (v mm) | celo število |
| Zmanjšanje emisij zaradi inovativnih tehnologij (v g/km) | zaokroženo na eno decimalno mesto |

CO2 (g/km)

celo število

Masa (v kg)

celo število

Odtis – medosna razdalja (v mm)

celo število

Odtis – kolotek (v mm)

celo število

Zmanjšanje emisij zaradi inovativnih tehnologij (v g/km)

zaokroženo na eno decimalno mesto

---

| 11.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/21

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1015/2010

z dne 10. novembra 2010

o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2009/125/ES v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pralnih strojev

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2009/125/ES z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (1), ter zlasti člena 15(1) Direktive,

po posvetovanju s Posvetovalnim forumom o okoljsko primerni zasnovi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija v skladu z Direktivo 2009/125/ES določi zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, ki zajemajo pomemben del prodaje in trgovine, imajo pomemben okoljski vpliv ter pomenijo veliko možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov. |
| --- | --- |

(1)

Komisija v skladu z Direktivo 2009/125/ES določi zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, ki zajemajo pomemben del prodaje in trgovine, imajo pomemben okoljski vpliv ter pomenijo veliko možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov.

| (2) | V prvi alinei člena 16(2) Direktive 2009/125/ES je določeno, da Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(3) in merili iz člena 15(2) ter po posvetu s Posvetovalnim forumom o okoljsko primerni zasnovi po potrebi sprejme izvedbeni ukrep za gospodinjske aparate, vključno z gospodinjskimi pralnimi stroji. |
| --- | --- |

(2)

V prvi alinei člena 16(2) Direktive 2009/125/ES je določeno, da Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(3) in merili iz člena 15(2) ter po posvetu s Posvetovalnim forumom o okoljsko primerni zasnovi po potrebi sprejme izvedbeni ukrep za gospodinjske aparate, vključno z gospodinjskimi pralnimi stroji.

| (3) | Komisija je izvedla pripravljalno študijo, v kateri je analizirala tehnične, okoljske in ekonomske vidike gospodinjskih pralnih strojev, ki se navadno uporabljajo v gospodinjstvu. Študija je bila opravljena skupaj z zainteresiranimi stranmi in interesnimi skupinami iz Unije in tretjih držav, rezultati pa so javno dostopni. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je izvedla pripravljalno študijo, v kateri je analizirala tehnične, okoljske in ekonomske vidike gospodinjskih pralnih strojev, ki se navadno uporabljajo v gospodinjstvu. Študija je bila opravljena skupaj z zainteresiranimi stranmi in interesnimi skupinami iz Unije in tretjih držav, rezultati pa so javno dostopni.

| (4) | V tej uredbi morajo biti zajeti izdelki, zasnovani za pranje perila v gospodinjstvu. |
| --- | --- |

(4)

V tej uredbi morajo biti zajeti izdelki, zasnovani za pranje perila v gospodinjstvu.

| (5) | Gospodinjski pralno-sušilni stroji imajo posebne lastnosti, zato jih je treba izključiti iz področja uporabe te uredbe. Vendar pa jih je treba glede na to, da imajo podobne funkcije kot gospodinjski pralni stroji, čim prej zajeti v drugem izvedbenem ukrepu Direktive 2009/125/ES. |
| --- | --- |

(5)

Gospodinjski pralno-sušilni stroji imajo posebne lastnosti, zato jih je treba izključiti iz področja uporabe te uredbe. Vendar pa jih je treba glede na to, da imajo podobne funkcije kot gospodinjski pralni stroji, čim prej zajeti v drugem izvedbenem ukrepu Direktive 2009/125/ES.

| (6) | Okoljski vidik gospodinjskih pralnih strojev, ki je za namene te uredbe opredeljen kot pomemben, vključuje porabo energije in vode v fazi uporabe. Ocenjeno je bilo, da je letna poraba električne energije in vode pri izdelkih, ki so predmet te uredbe, leta 2005 v Uniji znašala 35 TWh oziroma 2 213 milijonov m3. Če ne bodo sprejeti posebni ukrepi, naj bi letna poraba električne energije in vode leta 2020 predvidoma dosegla 37,7 TWh oziroma 2 051 milijonov m3. Pripravljalna študija kaže, da je mogoče porabo električne energije in vode pri izdelkih, ki so predmet te uredbe, precej zmanjšati. |
| --- | --- |

(6)

Okoljski vidik gospodinjskih pralnih strojev, ki je za namene te uredbe opredeljen kot pomemben, vključuje porabo energije in vode v fazi uporabe. Ocenjeno je bilo, da je letna poraba električne energije in vode pri izdelkih, ki so predmet te uredbe, leta 2005 v Uniji znašala 35 TWh oziroma 2 213 milijonov m3. Če ne bodo sprejeti posebni ukrepi, naj bi letna poraba električne energije in vode leta 2020 predvidoma dosegla 37,7 TWh oziroma 2 051 milijonov m3. Pripravljalna študija kaže, da je mogoče porabo električne energije in vode pri izdelkih, ki so predmet te uredbe, precej zmanjšati.

| (7) | Pripravljalna študija je pokazala, da zahteve v zvezi z drugimi parametri za okoljsko primerno zasnovo iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES niso potrebne, saj je poraba električne energije in vode pri gospodinjskih pralnih strojih v fazi uporabe daleč najpomembnejši okoljski vidik. |
| --- | --- |

(7)

Pripravljalna študija je pokazala, da zahteve v zvezi z drugimi parametri za okoljsko primerno zasnovo iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES niso potrebne, saj je poraba električne energije in vode pri gospodinjskih pralnih strojih v fazi uporabe daleč najpomembnejši okoljski vidik.

| (8) | Učinkovitost porabe električne energije in vode pri izdelkih, ki so predmet te uredbe, je treba povečati z obstoječimi nezaščitenimi in stroškovno učinkovitimi tehnologijami, s katerimi je mogoče znižati skupne nabavne in obratovalne stroške teh izdelkov. |
| --- | --- |

(8)

Učinkovitost porabe električne energije in vode pri izdelkih, ki so predmet te uredbe, je treba povečati z obstoječimi nezaščitenimi in stroškovno učinkovitimi tehnologijami, s katerimi je mogoče znižati skupne nabavne in obratovalne stroške teh izdelkov.

| (9) | Zahteve za okoljsko primerno zasnovo ne smejo vplivati na uporabnost z vidika končnega uporabnika in ne smejo imeti negativnih učinkov na zdravje, varnost ali okolje. Zlasti morajo prednosti manjše porabe električne energije in vode v fazi uporabe več kot odtehtati morebitne dodatne vplive na okolje med proizvodnjo. |
| --- | --- |

(9)

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo ne smejo vplivati na uporabnost z vidika končnega uporabnika in ne smejo imeti negativnih učinkov na zdravje, varnost ali okolje. Zlasti morajo prednosti manjše porabe električne energije in vode v fazi uporabe več kot odtehtati morebitne dodatne vplive na okolje med proizvodnjo.

| (10) | Zahteve za okoljsko primerno zasnovo je treba uvajati postopno, da se proizvajalcem zagotovi zadosten časovni okvir za spreminjanje zasnove izdelkov, ki so predmet te uredbe. Časovni razpored mora biti tak, da se preprečijo negativni vplivi na delovanje opreme na trgu ter se upoštevajo stroškovne posledice za končne uporabnike in proizvajalce, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ter da se hkrati zagotovi pravočasno doseganje ciljev te uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo je treba uvajati postopno, da se proizvajalcem zagotovi zadosten časovni okvir za spreminjanje zasnove izdelkov, ki so predmet te uredbe. Časovni razpored mora biti tak, da se preprečijo negativni vplivi na delovanje opreme na trgu ter se upoštevajo stroškovne posledice za končne uporabnike in proizvajalce, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ter da se hkrati zagotovi pravočasno doseganje ciljev te uredbe.

| (11) | Meritve ustreznih parametrov izdelkov je treba izvajati z zanesljivimi, točnimi in ponovljivimi merilnimi metodami, ki vključujejo najsodobnejše priznane merilne metode in, če so na voljo, usklajene standarde, ki jih sprejmejo evropski standardizacijski organi, navedeni v Prilogi I k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (2). |
| --- | --- |

(11)

Meritve ustreznih parametrov izdelkov je treba izvajati z zanesljivimi, točnimi in ponovljivimi merilnimi metodami, ki vključujejo najsodobnejše priznane merilne metode in, če so na voljo, usklajene standarde, ki jih sprejmejo evropski standardizacijski organi, navedeni v Prilogi I k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (2).

| (12) | V skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES morajo biti v tej uredbi opredeljeni veljavni postopki ocenjevanja skladnosti. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES morajo biti v tej uredbi opredeljeni veljavni postopki ocenjevanja skladnosti.

| (13) | Za lažje preverjanje skladnosti morajo proizvajalci v tehnični dokumentaciji iz prilog V in VI k Direktivi 2009/125/ES navesti podatke, ki se nanašajo na zahteve iz te uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Za lažje preverjanje skladnosti morajo proizvajalci v tehnični dokumentaciji iz prilog V in VI k Direktivi 2009/125/ES navesti podatke, ki se nanašajo na zahteve iz te uredbe.

| (14) | Poleg pravno zavezujočih zahtev iz te uredbe je treba določiti okvirna merila uspešnosti za najboljše razpoložljive tehnologije, da se zagotovita široka razpoložljivost in preprost dostop do podatkov o okoljski učinkovitosti v življenjskem ciklusu izdelkov iz te uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Poleg pravno zavezujočih zahtev iz te uredbe je treba določiti okvirna merila uspešnosti za najboljše razpoložljive tehnologije, da se zagotovita široka razpoložljivost in preprost dostop do podatkov o okoljski učinkovitosti v življenjskem ciklusu izdelkov iz te uredbe.

| (15) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so usklajeni z mnenjem odbora, navedenega v členu 19(1) Direktive 2009/125/ES – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so usklajeni z mnenjem odbora, navedenega v členu 19(1) Direktive 2009/125/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   S to uredbo se določajo zahteve za dajanje v promet gospodinjskih pralnih strojev, napajanih iz električnega omrežja, in gospodinjskih pralnih strojev, ki imajo poleg omrežnega napajanja tudi možnost akumulatorskega napajanja, vključno s tistimi, prodanimi za negospodinjsko uporabo, ter vgradnih gospodinjskih pralnih strojev.

2.   Ta uredba se ne uporablja za kombinirane gospodinjske pralno-sušilne stroje.

Člen 2

Opredelitve

Poleg opredelitev, določenih v členu 2 Direktive 2009/125/ES, se za namene te uredbe uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1. | „gospodinjski pralni stroj“ pomeni avtomatski pralni stroj, ki tekstil čisti in izpira z vodo, ima tudi funkcijo centrifugalnega ožemanja in je namenjen predvsem nepoklicni uporabi; |
| --- | --- |

1.

„gospodinjski pralni stroj“ pomeni avtomatski pralni stroj, ki tekstil čisti in izpira z vodo, ima tudi funkcijo centrifugalnega ožemanja in je namenjen predvsem nepoklicni uporabi;

| 2. | „vgradni gospodinjski pralni stroj“ pomeni gospodinjski pralni stroj, namenjen namestitvi v omaro, v pripravljeno nišo v steni ali na podobno mesto, ki potrebuje zaključen pohištveni element; |
| --- | --- |

2.

„vgradni gospodinjski pralni stroj“ pomeni gospodinjski pralni stroj, namenjen namestitvi v omaro, v pripravljeno nišo v steni ali na podobno mesto, ki potrebuje zaključen pohištveni element;

| 3. | „avtomatski pralni stroj“ pomeni pralni stroj, ki perilo obdela v celoti, ne da bi moral uporabnik med programom kadar koli posredovati; |
| --- | --- |

3.

„avtomatski pralni stroj“ pomeni pralni stroj, ki perilo obdela v celoti, ne da bi moral uporabnik med programom kadar koli posredovati;

| 4. | „kombinirani gospodinjski pralno-sušilni stroj“ pomeni gospodinjski pralni stroj, ki ima funkcijo centrifugalnega ožemanja in je hkrati opremljen z mehanizmom, ki suši tekstil, navadno z ogrevanjem in obračanjem; |
| --- | --- |

4.

„kombinirani gospodinjski pralno-sušilni stroj“ pomeni gospodinjski pralni stroj, ki ima funkcijo centrifugalnega ožemanja in je hkrati opremljen z mehanizmom, ki suši tekstil, navadno z ogrevanjem in obračanjem;

| 5. | „program“ pomeni niz vnaprej določenih operacij, za katere proizvajalec navaja, da so ustrezne za pranje nekaterih vrst tekstila; |
| --- | --- |

5.

„program“ pomeni niz vnaprej določenih operacij, za katere proizvajalec navaja, da so ustrezne za pranje nekaterih vrst tekstila;

| 6. | „cikel“ pomeni celoten postopek pranja, izpiranja in ožemanja, kot je opredeljen za izbrani program; |
| --- | --- |

6.

„cikel“ pomeni celoten postopek pranja, izpiranja in ožemanja, kot je opredeljen za izbrani program;

| 7. | „trajanje programa“ pomeni čas, ki preteče od začetka do konca programa, brez morebitne zakasnitve, ki jo nastavi končni uporabnik; |
| --- | --- |

7.

„trajanje programa“ pomeni čas, ki preteče od začetka do konca programa, brez morebitne zakasnitve, ki jo nastavi končni uporabnik;

| 8. | „nazivna zmogljivost“ pomeni največjo maso v kilogramih, ki jo proizvajalec navaja izraženo v polkilogramskih intervalih kilogramov dane vrste suhega tekstila ter jo je mogoče obdelati v gospodinjskem pralnem stroju z izbranim programom, če je pralni stroj naložen v skladu s proizvajalčevimi navodili; |
| --- | --- |

8.

„nazivna zmogljivost“ pomeni največjo maso v kilogramih, ki jo proizvajalec navaja izraženo v polkilogramskih intervalih kilogramov dane vrste suhega tekstila ter jo je mogoče obdelati v gospodinjskem pralnem stroju z izbranim programom, če je pralni stroj naložen v skladu s proizvajalčevimi navodili;

| 9. | „delna obremenitev“ pomeni polovico nazivne zmogljivosti gospodinjskega pralnega stroja za dani program; |
| --- | --- |

9.

„delna obremenitev“ pomeni polovico nazivne zmogljivosti gospodinjskega pralnega stroja za dani program;

| 10. | „preostala vsebnost vlage“ pomeni količino vlage, ki jo vsebuje perilo enega bobna po koncu faze ožemanja; |
| --- | --- |

10.

„preostala vsebnost vlage“ pomeni količino vlage, ki jo vsebuje perilo enega bobna po koncu faze ožemanja;

| 11. | „stanje izklopa“ pomeni stanje, ki sledi izklopu pralnega stroja z uporabo upravljalnih mehanizmov ali stikal naprave, dostopnih in namenjenih upravljanju končnega uporabnika med navadno uporabo, da se doseže stanje najmanjše porabe električne energije, ki se lahko ohranja nedoločen čas, medtem ko je gospodinjski pralni stroj priključen na vir napajanja in se uporablja v skladu s proizvajalčevimi navodili. Če končnemu uporabniku niso na voljo upravljalni mehanizmi ali stikala, „stanje izklopa“ pomeni stanje, doseženo potem, ko se gospodinjski pralni stroj samodejno vrne v nespremenljivo stanje porabe električne energije; |
| --- | --- |

11.

„stanje izklopa“ pomeni stanje, ki sledi izklopu pralnega stroja z uporabo upravljalnih mehanizmov ali stikal naprave, dostopnih in namenjenih upravljanju končnega uporabnika med navadno uporabo, da se doseže stanje najmanjše porabe električne energije, ki se lahko ohranja nedoločen čas, medtem ko je gospodinjski pralni stroj priključen na vir napajanja in se uporablja v skladu s proizvajalčevimi navodili. Če končnemu uporabniku niso na voljo upravljalni mehanizmi ali stikala, „stanje izklopa“ pomeni stanje, doseženo potem, ko se gospodinjski pralni stroj samodejno vrne v nespremenljivo stanje porabe električne energije;

| 12. | „stanje pripravljenosti“ pomeni stanje z najmanjšo porabo električne energije, ki se lahko ohranja nedoločen čas po koncu programa in ne vključuje nobenega nadaljnjega posredovanja končnega uporabnika razen izpraznitve gospodinjskega pralnega stroja; |
| --- | --- |

12.

„stanje pripravljenosti“ pomeni stanje z najmanjšo porabo električne energije, ki se lahko ohranja nedoločen čas po koncu programa in ne vključuje nobenega nadaljnjega posredovanja končnega uporabnika razen izpraznitve gospodinjskega pralnega stroja;

| 13. | „enakovreden pralni stroj“ pomeni model gospodinjskega pralnega stroja, ki se da v promet ter ima med pranjem in ožemanjem enake nazivno zmogljivost, tehnične in obratovalne lastnosti, porabo električne energije in vode ter emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, kot drug model gospodinjskega pralnega stroja, ki ga isti proizvajalec da v promet pod drugo številko trgovske oznake. |
| --- | --- |

13.

„enakovreden pralni stroj“ pomeni model gospodinjskega pralnega stroja, ki se da v promet ter ima med pranjem in ožemanjem enake nazivno zmogljivost, tehnične in obratovalne lastnosti, porabo električne energije in vode ter emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, kot drug model gospodinjskega pralnega stroja, ki ga isti proizvajalec da v promet pod drugo številko trgovske oznake.

Člen 3

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo

Splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pralnih strojev so določene v točki 1 Priloge I.

Posebne zahteve za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pralnih strojev so določene v točki 2 Priloge I.

Člen 4

Ocena skladnosti

1.   Postopek ocenjevanja skladnosti iz člena 8 Direktive 2009/125/ES je notranji nadzor snovanja iz Priloge IV k navedeni direktivi ali sistem upravljanja iz Priloge V k navedeni direktivi.

2.   Za namene ocenjevanja skladnosti na podlagi člena 8 Direktive 2009/125/ES tehnična dokumentacija vsebuje izvod izračuna, določenega v Prilogi II k tej uredbi.

Če so bili podatki o danem modelu gospodinjskega pralnega stroja, ki so vključeni v tehnično dokumentacijo, pridobljeni z izračunom na podlagi zasnove ali z ekstrapolacijo podatkov drugega enakovrednega pralnega stroja ali z obema metodama, tehnična dokumentacija vsebuje podrobnosti o tem izračunu ali ekstrapolaciji ali obeh in o preizkusih, ki jih je proizvajalec izvedel za preverjanje točnosti opravljenih izračunov. V takih primerih tehnična dokumentacija vsebuje tudi seznam vseh drugih modelov enakovrednih gospodinjskih pralnih strojev, katerih podatki v tehnični dokumentaciji so bili pridobljeni na tej podlagi.

Člen 5

Postopek preverjanja za namene tržnega nadzora

Države članice pri izvajanju tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2009/125/ES za ugotavljanje skladnosti z zahtevami, določenimi v Prilogi I k tej uredbi, uporabljajo postopek preverjanja iz Priloge III k tej uredbi.

Člen 6

Merila uspešnosti

Okvirna merila uspešnosti za najučinkovitejše gospodinjske pralne stroje, ki so na voljo na trgu ob začetku veljavnosti te uredbe, so določena v Prilogi IV.

Člen 7

Pregled

Komisija to uredbo pregleda najpozneje štiri leta po začetku njene veljavnosti, pri čemer upošteva tehnološki napredek, rezultate pregleda pa predstavi Posvetovalnemu forumu o okoljsko primerni zasnovi. V pregledu oceni zlasti odstopanja pri preverjanju, navedena v Prilogi III, možnost za določanje zahtev glede izpiranja in učinkovitosti centrifugalnega ožemanja in možnost za dovod vroče vode.

Člen 8

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od 1. decembra 2011.

Vendar pa se spodaj navedene splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo uporabljajo po naslednjem časovnem razporedu:

| (a) | splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo, določene v točki 1(1) Priloge I, se uporabljajo od 1. decembra 2012; |
| --- | --- |

(a)

splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo, določene v točki 1(1) Priloge I, se uporabljajo od 1. decembra 2012;

| (b) | splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo, določene v točki 1(2) Priloge I, se uporabljajo od 1. junija 2011; |
| --- | --- |

(b)

splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo, določene v točki 1(2) Priloge I, se uporabljajo od 1. junija 2011;

| (c) | splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo, določene v točki 1(3) Priloge I, se uporabljajo od 1. decembra 2013; |
| --- | --- |

(c)

splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo, določene v točki 1(3) Priloge I, se uporabljajo od 1. decembra 2013;

| (d) | posebne zahteve za okoljsko primerno zasnovo, določene v točki 2(2) Priloge I, se uporabljajo od 1. decembra 2013. |
| --- | --- |

(d)

posebne zahteve za okoljsko primerno zasnovo, določene v točki 2(2) Priloge I, se uporabljajo od 1. decembra 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 285, 31.10.2009, str. 10.

1

(2)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

2

---

PRILOGA I

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo

1.   SPLOŠNE ZAHTEVE ZA OKOLJSKO PRIMERNO ZASNOVO

| 1. | Za izračun porabe električne energije in drugih parametrov gospodinjskih pralnih strojev se uporabljata cikla, s katerima se pere normalno umazano bombažno perilo (v nadaljnjem besedilu: standardna programa za bombaž) pri 40 °C in 60 °C. Ta cikla sta jasno prepoznavna na mehanizmu za izbiro programa ali zaslonu gospodinjskega pralnega stroja, če ga pralni stroj ima, ali obeh ter sta navedena kot „standardni program za bombaž 60 °C“ in „standardni program za bombaž 40 °C“. |
| --- | --- |

1.

Za izračun porabe električne energije in drugih parametrov gospodinjskih pralnih strojev se uporabljata cikla, s katerima se pere normalno umazano bombažno perilo (v nadaljnjem besedilu: standardna programa za bombaž) pri 40 °C in 60 °C. Ta cikla sta jasno prepoznavna na mehanizmu za izbiro programa ali zaslonu gospodinjskega pralnega stroja, če ga pralni stroj ima, ali obeh ter sta navedena kot „standardni program za bombaž 60 °C“ in „standardni program za bombaž 40 °C“.

| 2. | Navodila za uporabo, ki jih zagotovi proizvajalec, vsebujejo:






  (a) | standardna programa za pranje bombaža pri 60 °C in 40 °C, imenovana „standardni program za bombaž 60 °C“ in „standardni program za bombaž 40 °C“, pri čemer je navedeno, da sta programa primerna za pranje normalno umazanega bombažnega perila in da gre za najučinkovitejša programa v smislu skupne porabe električne energije in vode za pranje navedene vrste bombažnega perila ter da se lahko dejanska temperatura vode razlikuje od nazivne temperature cikla; |
| --- | --- | --- |

2.

Navodila za uporabo, ki jih zagotovi proizvajalec, vsebujejo:

(a)

standardna programa za pranje bombaža pri 60 °C in 40 °C, imenovana „standardni program za bombaž 60 °C“ in „standardni program za bombaž 40 °C“, pri čemer je navedeno, da sta programa primerna za pranje normalno umazanega bombažnega perila in da gre za najučinkovitejša programa v smislu skupne porabe električne energije in vode za pranje navedene vrste bombažnega perila ter da se lahko dejanska temperatura vode razlikuje od nazivne temperature cikla;

| (b) | porabo električne energije v stanju izklopa in stanju pripravljenosti; |
| --- | --- |

(b)

porabo električne energije v stanju izklopa in stanju pripravljenosti;

| (c) | okvirne podatke o trajanju programa, preostali vsebnosti vlage ter porabi električne energije in vode za glavne programe pranja pri polni ali delni obremenitvi ali obeh; |
| --- | --- |

(c)

okvirne podatke o trajanju programa, preostali vsebnosti vlage ter porabi električne energije in vode za glavne programe pranja pri polni ali delni obremenitvi ali obeh;

| (d) | priporočilo glede tega, katere vrste čistilnih sredstev so primerne za različne temperature pranja. |
| --- | --- |

(d)

priporočilo glede tega, katere vrste čistilnih sredstev so primerne za različne temperature pranja.

| 3. | Gospodinjski pralni stroji končnim uporabnikom ponujajo možnost izbire cikla pranja pri 20 °C. Ta program je jasno prepoznaven na mehanizmu za izbiro programa ali zaslonu gospodinjskega pralnega stroja, če ga pralni stroj ima, ali obeh. |
| --- | --- |

3.

Gospodinjski pralni stroji končnim uporabnikom ponujajo možnost izbire cikla pranja pri 20 °C. Ta program je jasno prepoznaven na mehanizmu za izbiro programa ali zaslonu gospodinjskega pralnega stroja, če ga pralni stroj ima, ali obeh.

2.   POSEBNE ZAHTEVE ZA OKOLJSKO PRIMERNO ZASNOVO

Gospodinjski pralni stroji ustrezajo naslednjim zahtevam:

| 1. | od 1. decembra 2011:






  — | za vse gospodinjske pralne stroje je indeks energijske učinkovitosti (EEI) nižji od 68, |
| --- | --- | --- |

1.

od 1. decembra 2011:

—

za vse gospodinjske pralne stroje je indeks energijske učinkovitosti (EEI) nižji od 68,

| — | za gospodinjske pralne stroje, katerih nazivna zmogljivost je večja od 3 kg, je indeks učinkovitosti pranja (Iw
  ) višji od 1,03, |
| --- | --- |

—

za gospodinjske pralne stroje, katerih nazivna zmogljivost je večja od 3 kg, je indeks učinkovitosti pranja (Iw
  ) višji od 1,03,

| — | za gospodinjske pralne stroje, katerih nazivna zmogljivost je enaka ali manjša od 3 kg, je indeks učinkovitosti pranja (Iw
  ) višji od 1,00, |
| --- | --- |

—

za gospodinjske pralne stroje, katerih nazivna zmogljivost je enaka ali manjša od 3 kg, je indeks učinkovitosti pranja (Iw
  ) višji od 1,00,

| — | za vse gospodinjske pralne stroje je poraba vode (Wt
  ):

  Wt
   ≤ 5 × c + 35
  kjer je c manjša od nazivnih zmogljivosti gospodinjskega pralnega stroja za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi ali za standardni program za bombaž 40 °C pri polni obremenitvi; |
| --- | --- |

—

za vse gospodinjske pralne stroje je poraba vode (Wt
  ):

Wt
   ≤ 5 × c + 35

kjer je c manjša od nazivnih zmogljivosti gospodinjskega pralnega stroja za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi ali za standardni program za bombaž 40 °C pri polni obremenitvi;

| 2. | od 1. decembra 2013:






  — | za gospodinjske pralne stroje, katerih nazivna zmogljivost je enaka ali večja od 4 kg, je indeks energijske učinkovitosti (EEI) nižji od 59, |
| --- | --- | --- |

2.

od 1. decembra 2013:

—

za gospodinjske pralne stroje, katerih nazivna zmogljivost je enaka ali večja od 4 kg, je indeks energijske učinkovitosti (EEI) nižji od 59,

| — | za vse gospodinjske pralne stroje je poraba vode,

  Wt
   ≤ 5 × c1⁄2
   + 35
  kjer je c1⁄2
  manjša od nazivnih zmogljivosti gospodinjskega pralnega stroja za standardni program za bombaž 60 °C pri delni obremenitvi ali za standardni program za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi. |
| --- | --- |

—

za vse gospodinjske pralne stroje je poraba vode,

Wt
   ≤ 5 × c1⁄2
   + 35

kjer je c1⁄2
  manjša od nazivnih zmogljivosti gospodinjskega pralnega stroja za standardni program za bombaž 60 °C pri delni obremenitvi ali za standardni program za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi.

Indeks energijske učinkovitosti (EEI), indeks učinkovitosti pranja (Iw
  ) in poraba vode (Wt
  ) se izračunajo v skladu s Prilogo II.

---

PRILOGA II

Metoda za izračun indeksa energijske učinkovitosti, indeksa pralne učinkovitosti, porabe vode in preostale vsebnosti vlage

1.   IZRAČUN INDEKSA ENERGIJSKE UČINKOVITOSTI

Za izračun indeksa energijske učinkovitosti (EEI) modela gospodinjskega pralnega stroja se ponderirana letna poraba električne energije pri gospodinjskem pralnem stroju za standardni program za bombaž 60 °C pri polni in delni obremenitvi ter standardni program za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi primerja s standardno letno porabo električne energije pri pralnem stroju.

| (a) | Indeks energijske učinkovitosti (EEI) se izračuna na naslednji način in zaokroži na eno decimalno mesto:

  kjer je:







  AEC | = | letna poraba električne energije pri gospodinjskem pralnem stroju; |
| --- | --- | --- | --- |
| SAEC | = | standardna letna poraba električne energije pri gospodinjskem pralnem stroju. |

(a)

Indeks energijske učinkovitosti (EEI) se izračuna na naslednji način in zaokroži na eno decimalno mesto:

kjer je:

AEC

=

letna poraba električne energije pri gospodinjskem pralnem stroju;

SAEC

=

standardna letna poraba električne energije pri gospodinjskem pralnem stroju.

| (b) | Standardna letna poraba električne energije (SAEC
  ) se izračuna v kWh/leto na naslednji način in zaokroži na dve decimalni mesti:

  kjer je:







  c | = | manjša od nazivnih zmogljivosti gospodinjskega pralnega stroja za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi ali za standardni program za bombaž 40 °C pri polni obremenitvi. |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Standardna letna poraba električne energije (SAEC
  ) se izračuna v kWh/leto na naslednji način in zaokroži na dve decimalni mesti:

kjer je:

c

=

manjša od nazivnih zmogljivosti gospodinjskega pralnega stroja za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi ali za standardni program za bombaž 40 °C pri polni obremenitvi.

| (c) | Ponderirana letna poraba električne energije (AEC
  ) se izračuna v kWh/leto na naslednji način in zaokroži na dve decimalni mesti:






  (i) | kjer je:







  Et | = | ponderirana poraba električne energije; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Po | = | ponderirana električna energija v „stanju izklopa“; |
| Pl | = | ponderirana električna energija v „stanju pripravljenosti“; |
| Tt | = | trajanje programa; |
| 220 | = | skupno število standardnih ciklov pranja na leto. |

(c)

Ponderirana letna poraba električne energije (AEC
  ) se izračuna v kWh/leto na naslednji način in zaokroži na dve decimalni mesti:

(i)

Formula

kjer je:

Et

=

ponderirana poraba električne energije;

Po

=

ponderirana električna energija v „stanju izklopa“;

Pl

=

ponderirana električna energija v „stanju pripravljenosti“;

Tt

=

trajanje programa;

220

=

skupno število standardnih ciklov pranja na leto.

| (ii) | Kadar je gospodinjski pralni stroj opremljen s sistemom za upravljanje porabe električne energije, pri katerem se gospodinjski pralni stroj po koncu programa samodejno vrne v „stanje izklopa“, se ponderirana letna poraba električne energije (AEC
  ) izračuna ob upoštevanju dejanskega trajanja „stanja pripravljenosti“ v skladu z naslednjo formulo:

  kjer je:







  Tl | = | trajanje „stanja pripravljenosti“. |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

Kadar je gospodinjski pralni stroj opremljen s sistemom za upravljanje porabe električne energije, pri katerem se gospodinjski pralni stroj po koncu programa samodejno vrne v „stanje izklopa“, se ponderirana letna poraba električne energije (AEC
  ) izračuna ob upoštevanju dejanskega trajanja „stanja pripravljenosti“ v skladu z naslednjo formulo:

kjer je:

Tl

=

trajanje „stanja pripravljenosti“.

| (d) | Ponderirana poraba električne energije (Et
  ) se izračuna v kWh na naslednji način in zaokroži na tri decimalna mesta:

  kjer je:







  Et,60 | = | poraba električne energije za standardni program za bombaž 60 °C; |
| --- | --- | --- | --- |
| Et,601⁄2 | = | poraba električne energije za standardni program za bombaž 60 °C pri delni obremenitvi; |
| Et,401⁄2 | = | poraba električne energije za standardni program za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi. |

(d)

Ponderirana poraba električne energije (Et
  ) se izračuna v kWh na naslednji način in zaokroži na tri decimalna mesta:

kjer je:

Et,60

=

poraba električne energije za standardni program za bombaž 60 °C;

Et,601⁄2

=

poraba električne energije za standardni program za bombaž 60 °C pri delni obremenitvi;

Et,401⁄2

=

poraba električne energije za standardni program za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi.

| (e) | Ponderirana električna energija v „stanju izklopa“ (Po
  ) se izračuna v vatih na naslednji način in zaokroži na dve decimalni mesti:

  kjer je:







  Po,60 | = | električna energija v „stanju izklopa“ za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi; |
| --- | --- | --- | --- |
| Po,601⁄2 | = | električna energija v „stanju izklopa“ za standardni program za bombaž 60 °C pri delni obremenitvi; |
| Po,401⁄2 | = | električna energija v „stanju izklopa“ za standardni program za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi. |

(e)

Ponderirana električna energija v „stanju izklopa“ (Po
  ) se izračuna v vatih na naslednji način in zaokroži na dve decimalni mesti:

kjer je:

Po,60

=

električna energija v „stanju izklopa“ za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi;

Po,601⁄2

=

električna energija v „stanju izklopa“ za standardni program za bombaž 60 °C pri delni obremenitvi;

Po,401⁄2

=

električna energija v „stanju izklopa“ za standardni program za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi.

| (f) | Ponderirana električna energija v „stanju pripravljenosti“ (Pl
  ) se izračuna v vatih na naslednji način in zaokroži na dve decimalni mesti:

  kjer je:







  Pl,60 | = | električna energija v „stanju pripravljenosti“ za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi; |
| --- | --- | --- | --- |
| Pl,601⁄2 | = | električna energija v „stanju pripravljenosti“ za standardni program za bombaž 60 °C pri delni obremenitvi; |
| Pl,401⁄2 | = | električna energija v „stanju pripravljenosti“ za standardni program za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi. |

(f)

Ponderirana električna energija v „stanju pripravljenosti“ (Pl
  ) se izračuna v vatih na naslednji način in zaokroži na dve decimalni mesti:

kjer je:

Pl,60

=

električna energija v „stanju pripravljenosti“ za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi;

Pl,601⁄2

=

električna energija v „stanju pripravljenosti“ za standardni program za bombaž 60 °C pri delni obremenitvi;

Pl,401⁄2

=

električna energija v „stanju pripravljenosti“ za standardni program za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi.

| (g) | Ponderirano trajanje programa (Tt
  ) se izračuna v minutah na naslednji način in zaokroži na najbližjo minuto:

  kjer je:







  Tt,60 | = | trajanje standardnega programa za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi; |
| --- | --- | --- | --- |
| Tt,601⁄2 | = | trajanje standardnega programa za bombaž 60 °C pri delni obremenitvi; |
| Tt,401⁄2 | = | trajanje standardnega programa za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi. |

(g)

Ponderirano trajanje programa (Tt
  ) se izračuna v minutah na naslednji način in zaokroži na najbližjo minuto:

kjer je:

Tt,60

=

trajanje standardnega programa za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi;

Tt,601⁄2

=

trajanje standardnega programa za bombaž 60 °C pri delni obremenitvi;

Tt,401⁄2

=

trajanje standardnega programa za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi.

| (h) | Ponderirano trajanje „stanja pripravljenosti“ (Tl
  ) se izračuna v minutah na naslednji način in zaokroži na najbližjo minuto:

  kjer je:







  Tl,60 | = | trajanje „stanja pripravljenosti“ za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi; |
| --- | --- | --- | --- |
| Tl,601⁄2 | = | trajanje „stanja pripravljenosti“ za standardni program za bombaž 60 °C pri delni obremenitvi; |
| Tl,401⁄2 | = | trajanje „stanja pripravljenosti“ za standardni program za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi. |

(h)

Ponderirano trajanje „stanja pripravljenosti“ (Tl
  ) se izračuna v minutah na naslednji način in zaokroži na najbližjo minuto:

kjer je:

Tl,60

=

trajanje „stanja pripravljenosti“ za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi;

Tl,601⁄2

=

trajanje „stanja pripravljenosti“ za standardni program za bombaž 60 °C pri delni obremenitvi;

Tl,401⁄2

=

trajanje „stanja pripravljenosti“ za standardni program za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi.

2.   IZRAČUN INDEKSA UČINKOVITOSTI PRANJA

Za izračun indeksa učinkovitosti pranja (Iw
  ) se ponderirana učinkovitost pranja gospodinjskega pralnega stroja za standardni program za bombaž 60 °C pri polni in delni obremenitvi ter standardni program za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi primerja z učinkovitostjo pranja referenčnega pralnega stroja, pri čemer ima referenčni pralni stroj lastnosti, navedene v najsodobnejših splošno priznanih merilnih metodah, vključno z metodami, določenimi v dokumentih, katerih referenčne številke so bile v ta namen objavljene v Uradnem listu Evropske unije.

| (a) | Indeks učinkovitosti pranja (Iw
  ) se izračuna na naslednji način in zaokroži na tri decimalna mesta:

  kjer je:







  IW,60 | = | indeks učinkovitosti pranja za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi; |
| --- | --- | --- | --- |
| IW,60,1⁄2 | = | indeks učinkovitosti pranja za standardni program za bombaž 60 °C pri delni obremenitvi; |
| IW,40,1⁄2 | = | indeks učinkovitosti pranja za standardni program za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi. |

(a)

Indeks učinkovitosti pranja (Iw
  ) se izračuna na naslednji način in zaokroži na tri decimalna mesta:

kjer je:

IW,60

=

indeks učinkovitosti pranja za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi;

IW,60,1⁄2

=

indeks učinkovitosti pranja za standardni program za bombaž 60 °C pri delni obremenitvi;

IW,40,1⁄2

=

indeks učinkovitosti pranja za standardni program za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi.

| (b) | Indeks učinkovitosti pranja za posamezni standardni program za bombaž (p) se izračuna na naslednji način:

  kjer je:







  WT,i | = | učinkovitost pranja gospodinjskega pralnega stroja, ki se preizkuša, v enem preizkusnem ciklu (i); |
| --- | --- | --- | --- |
| WR,i | = | povprečna učinkovitost pranja referenčnega pralnega stroja; |
| n | = | število preizkusnih ciklov, n ≥ 3 za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi, n ≥ 2 za standardni program za bombaž 60 °C pri delni obremenitvi in n ≥ 2 za standardni program za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi. |

(b)

Indeks učinkovitosti pranja za posamezni standardni program za bombaž (p) se izračuna na naslednji način:

kjer je:

WT,i

=

učinkovitost pranja gospodinjskega pralnega stroja, ki se preizkuša, v enem preizkusnem ciklu (i);

WR,i

=

povprečna učinkovitost pranja referenčnega pralnega stroja;

n

=

število preizkusnih ciklov, n ≥ 3 za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi, n ≥ 2 za standardni program za bombaž 60 °C pri delni obremenitvi in n ≥ 2 za standardni program za bombaž 40 °C pri delni obremenitvi.

| (c) | Učinkovitost pranja (W) je povprečje odbojnih vrednosti vsakega preizkusnega traku po koncu preizkusnega cikla. |
| --- | --- |

(c)

Učinkovitost pranja (W) je povprečje odbojnih vrednosti vsakega preizkusnega traku po koncu preizkusnega cikla.

3.   IZRAČUN PORABE VODE

Poraba vode (Wt
  ) se izračuna na naslednji način in zaokroži na eno decimalno mesto:

Wt
  = Wt,60

kjer je:

| Wt,60 | = | poraba vode za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi. |
| --- | --- | --- |

Wt,60

=

poraba vode za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi.

4.   IZRAČUN PREOSTALE VSEBNOSTI VLAGE

Preostala vsebnost vlage (D) za program se izračuna v odstotkih in zaokroži na najbližji cel odstotek.

---

PRILOGA III

Postopek preverjanja za namene tržnega nadzora

Organi držav članic za namene preverjanja skladnosti z zahtevami iz Priloge I preizkusijo en gospodinjski pralni stroj. Če izmerjeni parametri ne ustrezajo vrednostim, ki jih proizvajalec navede v tehnični dokumentaciji v smislu člena 4(2) ob upoštevanju odstopanj, določenih v preglednici 1, se meritve izvedejo na še treh gospodinjskih pralnih strojih. Aritmetična sredina izmerjenih vrednosti teh treh gospodinjskih pralnih strojev ustreza zahtevam ob upoštevanju odstopanj, opredeljenih v preglednici 1, z izjemo porabe električne energije, katere izmerjena vrednost ne presega nazivne vrednosti Et
  za več kot 6 %.

V nasprotnem primeru se šteje, da model gospodinjskega pralnega stroja in vsi drugi enakovredni pralni stroji niso skladni z zahtevami iz Priloge I.

Organi držav članic uporabljajo zanesljive, točne in ponovljive merilne postopke, s katerimi se upoštevajo najsodobnejše splošno priznane merilne metode, vključno z metodami, določenimi v dokumentih, katerih referenčne številke so bile v ta namen objavljene v Uradnem listu Evropske unije.

Preglednica 1

| Izmerjeni parameter | Odstopanja pri preverjanju |
| --- | --- |
| Letna poraba električne energije | Izmerjena vrednost ne presega nazivne vrednosti (1)
  AEC
  za več kot 10 %. |
| Indeks učinkovitosti pranja | Izmerjena vrednost ni za več kot 4 % nižja od nazivne vrednosti IW
  . |
| Poraba električne energije | Izmerjena vrednost ne presega nazivne vrednosti Et
  za več kot 10 %. |
| Trajanje programa | Izmerjena vrednost ne presega nazivnih vrednosti Tt
  za več kot 10 %. |
| Poraba vode | Izmerjena vrednost ne presega nazivne vrednosti Wt
  za več kot 10 %. |
| Poraba električne energije v stanju izklopa in stanju pripravljenosti | Izmerjena vrednost porabe električne energije Po
  in Pl
  , ki je višja od 1,00 W, ne presega nazivne vrednosti za več kot 10 %. Izmerjena vrednost porabe električne energije Po
  in Pl
  , ki znaša 1,00 W ali manj, ne presega nazivne vrednosti za več kot 0,10 W. |
| Trajanje stanja pripravljenosti | Izmerjena vrednost ne presega nazivne vrednosti Tl
  za več kot 10 %. |

Izmerjeni parameter

Odstopanja pri preverjanju

Letna poraba električne energije

Izmerjena vrednost ne presega nazivne vrednosti (1)
  AEC
  za več kot 10 %.

Indeks učinkovitosti pranja

Izmerjena vrednost ni za več kot 4 % nižja od nazivne vrednosti IW
  .

Poraba električne energije

Izmerjena vrednost ne presega nazivne vrednosti Et
  za več kot 10 %.

Trajanje programa

Izmerjena vrednost ne presega nazivnih vrednosti Tt
  za več kot 10 %.

Poraba vode

Izmerjena vrednost ne presega nazivne vrednosti Wt
  za več kot 10 %.

Poraba električne energije v stanju izklopa in stanju pripravljenosti

Izmerjena vrednost porabe električne energije Po
  in Pl
  , ki je višja od 1,00 W, ne presega nazivne vrednosti za več kot 10 %. Izmerjena vrednost porabe električne energije Po
  in Pl
  , ki znaša 1,00 W ali manj, ne presega nazivne vrednosti za več kot 0,10 W.

Trajanje stanja pripravljenosti

Izmerjena vrednost ne presega nazivne vrednosti Tl
  za več kot 10 %.

---

(1)  „nazivna vrednost“ pomeni vrednost, ki jo navede proizvajalec.

---

PRILOGA IV

Merila uspešnosti

Ob začetku veljavnosti te uredbe je najboljša tehnologija na trgu za gospodinjske pralne stroje v smislu njihove porabe vode in električne energije, učinkovitosti pranja ter emisij hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem za standardni program za bombaž 60 °C pri polni obremenitvi opredeljena na naslednji način (1):

| 1. | gospodinjski pralni stroji z nazivno zmogljivostjo 3 kg:
  (a)   poraba električne energije: 0,57 kWh/cikel (ali 0,19 kWh/kg), kar ustreza skupni letni porabi električne energije 117,84 kWh/leto, od tega 105,34 kWh/leto za 220 ciklov in 12,5 kWh/leto v stanjih z nizko porabo električne energije;
  (b)   poraba vode: 39 litrov/cikel, kar ustreza vrednosti 8 580 litrov/leto za 220 ciklov;
  (c)   indeks učinkovitosti pranja: 1,03 ≥ Iw
  > 1,00;
  (d)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (900 vrt./min): ni na voljo; |
| --- | --- |

1.

gospodinjski pralni stroji z nazivno zmogljivostjo 3 kg:

(a)   poraba električne energije: 0,57 kWh/cikel (ali 0,19 kWh/kg), kar ustreza skupni letni porabi električne energije 117,84 kWh/leto, od tega 105,34 kWh/leto za 220 ciklov in 12,5 kWh/leto v stanjih z nizko porabo električne energije;

(b)   poraba vode: 39 litrov/cikel, kar ustreza vrednosti 8 580 litrov/leto za 220 ciklov;

(c)   indeks učinkovitosti pranja: 1,03 ≥ Iw
  > 1,00;

(d)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (900 vrt./min): ni na voljo;

| 2. | gospodinjski pralni stroji z nazivno zmogljivostjo 3,5 kg:
  (a)   poraba električne energije: 0,66 kWh/cikel (ali 0,19 kWh/kg), kar ustreza skupni letni porabi električne energije 134,50 kWh/leto, od tega 122,00 kWh/leto za 220 ciklov in 12,5 kWh/leto v stanjih z nizko porabo električne energije;
  (b)   poraba vode: 39 litrov/cikel, kar ustreza vrednosti 8 580 litrov/leto za 220 ciklov;
  (c)   indeks učinkovitosti pranja: Iw
  1,03;
  (d)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 100 vrt./min): ni na voljo; |
| --- | --- |

2.

gospodinjski pralni stroji z nazivno zmogljivostjo 3,5 kg:

(a)   poraba električne energije: 0,66 kWh/cikel (ali 0,19 kWh/kg), kar ustreza skupni letni porabi električne energije 134,50 kWh/leto, od tega 122,00 kWh/leto za 220 ciklov in 12,5 kWh/leto v stanjih z nizko porabo električne energije;

(b)   poraba vode: 39 litrov/cikel, kar ustreza vrednosti 8 580 litrov/leto za 220 ciklov;

(c)   indeks učinkovitosti pranja: Iw
  1,03;

(d)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 100 vrt./min): ni na voljo;

| 3. | gospodinjski pralni stroji z nazivno zmogljivostjo 4,5 kg:
  (a)   poraba električne energije: 0,76 kWh/cikel (ali 0,17 kWh/kg), kar ustreza skupni letni porabi električne energije 152,95 kWh/leto, od tega 140,45 kWh/leto za 220 ciklov in 12,5 kWh/leto v stanjih z nizko porabo električne energije;
  (b)   poraba vode: 40 litrov/cikel, kar ustreza letni porabi vode 8 800 litrov za 220 ciklov;
  (c)   indeks učinkovitosti pranja: Iw
  = 1,03;
  (d)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 000 vrt./min): 55/70 dB(A) re 1pW; |
| --- | --- |

3.

gospodinjski pralni stroji z nazivno zmogljivostjo 4,5 kg:

(a)   poraba električne energije: 0,76 kWh/cikel (ali 0,17 kWh/kg), kar ustreza skupni letni porabi električne energije 152,95 kWh/leto, od tega 140,45 kWh/leto za 220 ciklov in 12,5 kWh/leto v stanjih z nizko porabo električne energije;

(b)   poraba vode: 40 litrov/cikel, kar ustreza letni porabi vode 8 800 litrov za 220 ciklov;

(c)   indeks učinkovitosti pranja: Iw
  = 1,03;

(d)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 000 vrt./min): 55/70 dB(A) re 1pW;

| 4. | gospodinjski pralni stroji z nazivno zmogljivostjo 5 kg:
  (a)   poraba električne energije: 0,850 kWh/cikel (ali 0,17 kWh/kg), kar ustreza skupni letni porabi električne energije 169,60 kWh/leto, od tega 157,08 kWh/leto za 220 ciklov in 12,5 kWh/leto v stanjih z nizko porabo električne energije;
  (b)   poraba vode: 39 litrov/cikel, kar ustreza letni porabi vode 8 580 litrov za 220 ciklov;
  (c)   indeks učinkovitosti pranja: Iw
  = 1,03;
  (d)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 200 vrt./min): 53/73 dB(A) re 1pW; |
| --- | --- |

4.

gospodinjski pralni stroji z nazivno zmogljivostjo 5 kg:

(a)   poraba električne energije: 0,850 kWh/cikel (ali 0,17 kWh/kg), kar ustreza skupni letni porabi električne energije 169,60 kWh/leto, od tega 157,08 kWh/leto za 220 ciklov in 12,5 kWh/leto v stanjih z nizko porabo električne energije;

(b)   poraba vode: 39 litrov/cikel, kar ustreza letni porabi vode 8 580 litrov za 220 ciklov;

(c)   indeks učinkovitosti pranja: Iw
  = 1,03;

(d)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 200 vrt./min): 53/73 dB(A) re 1pW;

| 5. | gospodinjski pralni stroji z nazivno zmogljivostjo 6 kg:
  (a)   poraba električne energije: 0,90 kWh/cikel (ali 0,15 kWh/kg), kar ustreza skupni letni porabi električne energije 178,82 kWh/leto, od tega 166,32 kWh/leto za 220 ciklov in 12,5 kWh/leto v stanjih z nizko porabo električne energije;
  (b)   poraba vode: 37 litrov/cikel, kar ustreza letni porabi vode 8 140 litrov za 220 ciklov;
  (c)   indeks učinkovitosti pranja: Iw
  = 1,03;
  (d)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 600 vrt./min): ni na voljo; |
| --- | --- |

5.

gospodinjski pralni stroji z nazivno zmogljivostjo 6 kg:

(a)   poraba električne energije: 0,90 kWh/cikel (ali 0,15 kWh/kg), kar ustreza skupni letni porabi električne energije 178,82 kWh/leto, od tega 166,32 kWh/leto za 220 ciklov in 12,5 kWh/leto v stanjih z nizko porabo električne energije;

(b)   poraba vode: 37 litrov/cikel, kar ustreza letni porabi vode 8 140 litrov za 220 ciklov;

(c)   indeks učinkovitosti pranja: Iw
  = 1,03;

(d)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 600 vrt./min): ni na voljo;

| 6. | gospodinjski pralni stroji z nazivno zmogljivostjo 7 kg:
  (a)   poraba električne energije: 1,05 kWh/cikel (ali 0,15 kWh/kg), kar ustreza skupni letni porabi električne energije 201,00 kWh/leto, od tega 188,50 kWh/leto za 220 ciklov in 12,5 kWh/leto v stanjih z nizko porabo električne energije;
  (b)   poraba vode: 43 litrov/cikel, kar ustreza letni porabi vode 9 460 litrov za 220 ciklov;
  (c)   indeks učinkovitosti pranja: Iw
  = 1,03;
  (d)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 000 vrt./min): 57/73 dB(A) re 1pW;
  (e)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 400 vrt./min): 59/76 dB(A) re 1pW;
  (f)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 200 vrt./min): 48/62 dB(A) re 1pW (za vgradne gospodinjske pralne stroje); |
| --- | --- |

6.

gospodinjski pralni stroji z nazivno zmogljivostjo 7 kg:

(a)   poraba električne energije: 1,05 kWh/cikel (ali 0,15 kWh/kg), kar ustreza skupni letni porabi električne energije 201,00 kWh/leto, od tega 188,50 kWh/leto za 220 ciklov in 12,5 kWh/leto v stanjih z nizko porabo električne energije;

(b)   poraba vode: 43 litrov/cikel, kar ustreza letni porabi vode 9 460 litrov za 220 ciklov;

(c)   indeks učinkovitosti pranja: Iw
  = 1,03;

(d)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 000 vrt./min): 57/73 dB(A) re 1pW;

(e)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 400 vrt./min): 59/76 dB(A) re 1pW;

(f)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 200 vrt./min): 48/62 dB(A) re 1pW (za vgradne gospodinjske pralne stroje);

| 7. | gospodinjski pralni stroji z nazivno zmogljivostjo 8 kg:
  (a)   poraba električne energije: 1,200 kWh/cikel (ali 0,15 kWh/kg), kar ustreza skupni letni porabi električne energije 234,26 kWh/leto, od tega 221,76 kWh/leto za 220 ciklov in 12,5 kWh/leto v stanjih z nizko porabo električne energije;
  (b)   poraba vode: 56 litrov/cikel, kar ustreza letni porabi vode 12 320 litrov za 220 ciklov;
  (c)   indeks učinkovitosti pranja: Iw
  = 1,03;
  (d)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 400 vrt./min): 54/71 dB(A) re 1pW;
  (e)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 600 vrt./min): 54/74 dB(A) re 1pW. |
| --- | --- |

7.

gospodinjski pralni stroji z nazivno zmogljivostjo 8 kg:

(a)   poraba električne energije: 1,200 kWh/cikel (ali 0,15 kWh/kg), kar ustreza skupni letni porabi električne energije 234,26 kWh/leto, od tega 221,76 kWh/leto za 220 ciklov in 12,5 kWh/leto v stanjih z nizko porabo električne energije;

(b)   poraba vode: 56 litrov/cikel, kar ustreza letni porabi vode 12 320 litrov za 220 ciklov;

(c)   indeks učinkovitosti pranja: Iw
  = 1,03;

(d)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 400 vrt./min): 54/71 dB(A) re 1pW;

(e)   emisije hrupa, ki se prenaša po zraku, med pranjem/ožemanjem (1 600 vrt./min): 54/74 dB(A) re 1pW.

---

(1)  Za ocenjevanje letne porabe električne energije je bila uporabljena računska metoda, določena v Prilogi II, za 90-minutno trajanje programa s porabo električne energije 1 W v stanju izklopa in 2 W v stanju pripravljenosti.

---

| 11.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/31

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1016/2010

z dne 10. novembra 2010

o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pomivalnih strojev

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (1), in zlasti člena 15(1) Direktive,

po posvetovanju s Posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija mora v skladu z Direktivo 2009/125/ES določiti zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, ki predstavljajo pomemben obseg prodaje in trgovanja, imajo pomemben vpliv na okolje in pomenijo pomembno možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov. |
| --- | --- |

(1)

Komisija mora v skladu z Direktivo 2009/125/ES določiti zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, ki predstavljajo pomemben obseg prodaje in trgovanja, imajo pomemben vpliv na okolje in pomenijo pomembno možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov.

| (2) | Prva alinea člena 16(2) Direktive 2009/125/ES določa, da Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(3) in merili iz člena 15(2) ter po posvetu s Posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo, če je to primerno, sprejme izvedbeni ukrep za gospodinjske aparate, kar zajema tudi gospodinjske pomivalne stroje. |
| --- | --- |

(2)

Prva alinea člena 16(2) Direktive 2009/125/ES določa, da Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(3) in merili iz člena 15(2) ter po posvetu s Posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo, če je to primerno, sprejme izvedbeni ukrep za gospodinjske aparate, kar zajema tudi gospodinjske pomivalne stroje.

| (3) | Komisija je izvedla pripravljalno študijo, s katero je želela analizirati tehnične, okoljske in ekonomske vidike gospodinjskih pomivalnih strojev, ki se običajno uporabljajo v gospodinjstvih. Študija je bila pripravljena skupaj z interesnimi skupinami in zainteresiranimi stranmi iz Unije in tretjih držav, rezultati pa so na voljo javnosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je izvedla pripravljalno študijo, s katero je želela analizirati tehnične, okoljske in ekonomske vidike gospodinjskih pomivalnih strojev, ki se običajno uporabljajo v gospodinjstvih. Študija je bila pripravljena skupaj z interesnimi skupinami in zainteresiranimi stranmi iz Unije in tretjih držav, rezultati pa so na voljo javnosti.

| (4) | V tej uredbi morajo biti zajeti izdelki za pomivanje namiznega pribora v gospodinjstvih. |
| --- | --- |

(4)

V tej uredbi morajo biti zajeti izdelki za pomivanje namiznega pribora v gospodinjstvih.

| (5) | Okoljski vidik gospodinjskih pomivalnih strojev, ki je v tej uredbi opredeljen kot pomemben, je poraba energije v času uporabe. Letna poraba električne energije pri izdelkih, za katere velja ta uredba, je bila leta 2005 v Uniji ocenjena na 24,7 TWh, kar ustreza 13 milijonom ton CO2. Ta poraba naj bi se leta 2020 brez uvedbe posebnih ukrepov predvidoma povečala na 35 TWh. Pripravljalna študija je pokazala, da se lahko poraba električne energije in vode pri izdelkih, za katere velja ta uredba, bistveno zmanjša. |
| --- | --- |

(5)

Okoljski vidik gospodinjskih pomivalnih strojev, ki je v tej uredbi opredeljen kot pomemben, je poraba energije v času uporabe. Letna poraba električne energije pri izdelkih, za katere velja ta uredba, je bila leta 2005 v Uniji ocenjena na 24,7 TWh, kar ustreza 13 milijonom ton CO2. Ta poraba naj bi se leta 2020 brez uvedbe posebnih ukrepov predvidoma povečala na 35 TWh. Pripravljalna študija je pokazala, da se lahko poraba električne energije in vode pri izdelkih, za katere velja ta uredba, bistveno zmanjša.

| (6) | Pripravljalna študija kaže, da zahteve v zvezi z drugimi parametri za okoljsko primerno zasnovo iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES niso potrebne, saj je pri gospodinjskih pomivalnih strojih daleč najpomembnejši okoljski vidik poraba električne energije v času uporabe. |
| --- | --- |

(6)

Pripravljalna študija kaže, da zahteve v zvezi z drugimi parametri za okoljsko primerno zasnovo iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES niso potrebne, saj je pri gospodinjskih pomivalnih strojih daleč najpomembnejši okoljski vidik poraba električne energije v času uporabe.

| (7) | Učinkovitost porabe električne energije pri izdelkih, za katere velja ta uredba, je treba povečati z uporabo obstoječih nelastniških stroškovno učinkovitih tehnologij, ki lahko znižajo skupne stroške nabave in uporabe teh izdelkov. |
| --- | --- |

(7)

Učinkovitost porabe električne energije pri izdelkih, za katere velja ta uredba, je treba povečati z uporabo obstoječih nelastniških stroškovno učinkovitih tehnologij, ki lahko znižajo skupne stroške nabave in uporabe teh izdelkov.

| (8) | Zahteve za okoljsko primerno zasnovo ne smejo vplivati na uporabnost z vidika končnega uporabnika in tudi ne smejo negativno vplivati na zdravje, varnost ali okolje. Zlasti pa morajo prednosti, ki jih prinaša manjša poraba električne energije v času uporabe, preseči morebitne dodatne vplive na okolje v fazi proizvodnje. |
| --- | --- |

(8)

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo ne smejo vplivati na uporabnost z vidika končnega uporabnika in tudi ne smejo negativno vplivati na zdravje, varnost ali okolje. Zlasti pa morajo prednosti, ki jih prinaša manjša poraba električne energije v času uporabe, preseči morebitne dodatne vplive na okolje v fazi proizvodnje.

| (9) | Zahteve za okoljsko primerno zasnovo je treba uvajati postopoma, tako da bodo imeli proizvajalci na voljo dovolj časa za ponovno zasnovo izdelkov iz te uredbe. Časovni okvir je treba določiti tako, da se izognemo negativnim vplivom na delovanje opreme na trgu ter da se upoštevajo vplivi na stroške za končne uporabnike in proizvajalce, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ter da se hkrati zagotovi, da se cilji iz te uredbe dosežejo pravočasno. |
| --- | --- |

(9)

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo je treba uvajati postopoma, tako da bodo imeli proizvajalci na voljo dovolj časa za ponovno zasnovo izdelkov iz te uredbe. Časovni okvir je treba določiti tako, da se izognemo negativnim vplivom na delovanje opreme na trgu ter da se upoštevajo vplivi na stroške za končne uporabnike in proizvajalce, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ter da se hkrati zagotovi, da se cilji iz te uredbe dosežejo pravočasno.

| (10) | Meritve ustreznih parametrov za izdelke je treba izvajati z zanesljivimi, točnimi in ponovljivimi merilnimi metodami, ki upoštevajo splošno priznane najsodobnejše merilne metode, skupaj s, kadar so na voljo, usklajenimi standardi, ki so jih sprejeli evropski standardizacijski organi, navedeni v Prilogi I k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (2). |
| --- | --- |

(10)

Meritve ustreznih parametrov za izdelke je treba izvajati z zanesljivimi, točnimi in ponovljivimi merilnimi metodami, ki upoštevajo splošno priznane najsodobnejše merilne metode, skupaj s, kadar so na voljo, usklajenimi standardi, ki so jih sprejeli evropski standardizacijski organi, navedeni v Prilogi I k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (2).

| (11) | V skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES mora ta uredba določiti veljavne postopke ocenjevanja skladnosti. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES mora ta uredba določiti veljavne postopke ocenjevanja skladnosti.

| (12) | Za lažje preverjanje skladnosti morajo proizvajalci v tehnični dokumentaciji iz prilog V in VI k Direktivi 2009/125/ES navesti podatke, ki se nanašajo na zahteve iz te uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Za lažje preverjanje skladnosti morajo proizvajalci v tehnični dokumentaciji iz prilog V in VI k Direktivi 2009/125/ES navesti podatke, ki se nanašajo na zahteve iz te uredbe.

| (13) | Poleg pravno zavezujočih zahtev iz te uredbe je treba določiti okvirna merila uspešnosti za najboljše razpoložljive tehnologije, da se zagotovi splošen in preprost dostop do podatkov o okoljski učinkovitosti izdelkov iz te uredbe v njihovem življenjskem ciklusu. |
| --- | --- |

(13)

Poleg pravno zavezujočih zahtev iz te uredbe je treba določiti okvirna merila uspešnosti za najboljše razpoložljive tehnologije, da se zagotovi splošen in preprost dostop do podatkov o okoljski učinkovitosti izdelkov iz te uredbe v njihovem življenjskem ciklusu.

| (14) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 19(1) Direktive 2009/125/ES – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 19(1) Direktive 2009/125/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta uredba določa zahteve za okoljsko primerno zasnovo za dajanje na trg električnih gospodinjskih pomivalnih strojev, napajanih iz električnega omrežja, in električnih gospodinjskih pomivalnih strojev, napajanih iz električnega omrežja, ki imajo lahko tudi baterijsko napajanje, skupaj s tistimi, ki se prodajajo za negospodinjsko uporabo, ter z vgradnimi gospodinjskimi pomivalnimi stroji.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Poleg opredelitev pojmov iz člena 2 Direktive 2009/125/ES se v tej uredbi uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „gospodinjski pomivalni stroj“ pomeni napravo, ki pomiva, splakuje in suši posodo, steklovino, pribor in pripomočke za kuho s kemičnimi in mehanskimi sredstvi, toploto in električno energijo ter je namenjena predvsem za nepoklicne namene; |
| --- | --- |

1.

„gospodinjski pomivalni stroj“ pomeni napravo, ki pomiva, splakuje in suši posodo, steklovino, pribor in pripomočke za kuho s kemičnimi in mehanskimi sredstvi, toploto in električno energijo ter je namenjena predvsem za nepoklicne namene;

| 2. | „vgradni gospodinjski pomivalni stroj“ pomeni gospodinjski pomivalni stroj, namenjen namestitvi v omaro, v pripravljeno nišo v steni ali na podobno mesto, ki potrebuje zaključen pohištveni element; |
| --- | --- |

2.

„vgradni gospodinjski pomivalni stroj“ pomeni gospodinjski pomivalni stroj, namenjen namestitvi v omaro, v pripravljeno nišo v steni ali na podobno mesto, ki potrebuje zaključen pohištveni element;

| 3. | „pogrinjek“ pomeni določeno število kosov posode, stekla in pribora za eno osebo; |
| --- | --- |

3.

„pogrinjek“ pomeni določeno število kosov posode, stekla in pribora za eno osebo;

| 4. | „nazivna zmogljivost“ pomeni največje število pogrinjkov, skupaj s kosi za serviranje, ki jih je po navedbi proizvajalca z izbranim programom mogoče obdelati v gospodinjskem pomivalnem stroju, kadar je stroj napolnjen v skladu z navodili proizvajalca; |
| --- | --- |

4.

„nazivna zmogljivost“ pomeni največje število pogrinjkov, skupaj s kosi za serviranje, ki jih je po navedbi proizvajalca z izbranim programom mogoče obdelati v gospodinjskem pomivalnem stroju, kadar je stroj napolnjen v skladu z navodili proizvajalca;

| 5. | „program“ pomeni niz operacij, ki so opredeljene vnaprej in jih proizvajalec označi kot ustrezne za določene stopnje umazanosti ali vrste polnjenja ali oboje ter skupaj sestavljajo celoten cikel; |
| --- | --- |

5.

„program“ pomeni niz operacij, ki so opredeljene vnaprej in jih proizvajalec označi kot ustrezne za določene stopnje umazanosti ali vrste polnjenja ali oboje ter skupaj sestavljajo celoten cikel;

| 6. | „trajanje programa“ pomeni čas, ki preteče od začetka do dokončanja programa, brez zakasnitve, ki jo nastavi uporabnik; |
| --- | --- |

6.

„trajanje programa“ pomeni čas, ki preteče od začetka do dokončanja programa, brez zakasnitve, ki jo nastavi uporabnik;

| 7. | „cikel“ pomeni celoten postopek pomivanja, splakovanja in sušenja, kot je opredeljen za izbrani program; |
| --- | --- |

7.

„cikel“ pomeni celoten postopek pomivanja, splakovanja in sušenja, kot je opredeljen za izbrani program;

| 8. | „stanje izključenosti“ pomeni stanje, kadar je gospodinjski pomivalni stroj izključen s kontrolnimi gumbi ali stikali na napravi, ki so dostopni končnemu uporabniku in namenjeni za to, da uporabnik z njimi med običajno uporabo doseže najnižjo porabo električne energije, ki lahko traja nedoločen čas, medtem ko je gospodinjski pomivalni stroj priključen na vir napajanja in se uporablja v skladu z navodili proizvajalca; pri napravah, ki nimajo kontrolnega gumba ali stikala, ki je dostopno končnemu uporabniku, „stanje izključenosti“ pomeni stanje, ki je doseženo, ko se gospodinjski pomivalni stroj samodejno vrne na porabo v stacionarnem stanju; |
| --- | --- |

8.

„stanje izključenosti“ pomeni stanje, kadar je gospodinjski pomivalni stroj izključen s kontrolnimi gumbi ali stikali na napravi, ki so dostopni končnemu uporabniku in namenjeni za to, da uporabnik z njimi med običajno uporabo doseže najnižjo porabo električne energije, ki lahko traja nedoločen čas, medtem ko je gospodinjski pomivalni stroj priključen na vir napajanja in se uporablja v skladu z navodili proizvajalca; pri napravah, ki nimajo kontrolnega gumba ali stikala, ki je dostopno končnemu uporabniku, „stanje izključenosti“ pomeni stanje, ki je doseženo, ko se gospodinjski pomivalni stroj samodejno vrne na porabo v stacionarnem stanju;

| 9. | „stanje pripravljenosti“ pomeni stanje z najnižjo porabo električne energije, ki lahko traja nedoločen čas po dokončanju programa in izpraznitvi naprave, brez kakršnega koli posredovanja končnega uporabnika; |
| --- | --- |

9.

„stanje pripravljenosti“ pomeni stanje z najnižjo porabo električne energije, ki lahko traja nedoločen čas po dokončanju programa in izpraznitvi naprave, brez kakršnega koli posredovanja končnega uporabnika;

| 10. | „enakovreden pomivalni stroj“ pomeni model gospodinjskega pomivalnega stroja, danega na trg, z enako nazivno zmogljivostjo, tehničnimi lastnostmi in učinkovitostjo, porabo energije in vode ter emisijami akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku, kot jih ima drug model gospodinjskega pomivalnega stroja, ki ga je isti proizvajalec dal na trg pod drugo številko trgovske oznake. |
| --- | --- |

10.

„enakovreden pomivalni stroj“ pomeni model gospodinjskega pomivalnega stroja, danega na trg, z enako nazivno zmogljivostjo, tehničnimi lastnostmi in učinkovitostjo, porabo energije in vode ter emisijami akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku, kot jih ima drug model gospodinjskega pomivalnega stroja, ki ga je isti proizvajalec dal na trg pod drugo številko trgovske oznake.

Člen 3

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo

Splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pomivalnih strojev so navedene v točki 1 Priloge I.

Splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pomivalnih strojev so navedene v točki 2 Priloge I.

Člen 4

Ocenjevanje skladnosti

1.   Postopek ocenjevanja skladnosti iz člena 8 Direktive 2009/125/ES je notranji nadzor snovanja iz Priloge IV k navedeni direktivi ali sistem upravljanja iz Priloge V k navedeni direktivi.

2.   Za ocenjevanje skladnosti v skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES tehnična dokumentacija vključuje rezultate izračuna iz Priloge II k tej uredbi.

Kadar so bile informacije v tehnični dokumentaciji za določen model gospodinjskega pomivalnega stroja pridobljene z izračunom na podlagi zasnove ali z ekstrapolacijo iz drugih enakovrednih pomivalnih strojev ali z obojim, tehnična dokumentacija vključuje podatke o takih izračunih ali ekstrapolacijah ali obojem in preskusih, ki so jih proizvajalci opravili za preverjanje opravljenih izračunov. Tehnična dokumentacija v takih primerih vključuje tudi seznam vseh enakovrednih modelov gospodinjskih pomivalnih strojev, pri katerih so bile informacije v tehnični dokumentaciji pridobljene na enaki podlagi.

Člen 5

Postopek preverjanja za namene tržnega nadzora

Države članice pri izvajanju tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2009/125/ES glede skladnosti z zahtevami iz Priloge I k tej uredbi uporabljajo postopek preverjanja iz Priloge III k tej uredbi.

Člen 6

Merila uspešnosti

Okvirna merila uspešnosti za najučinkovitejše gospodinjske pomivalne stroje, dostopne na trgu ob začetku veljavnosti te uredbe, so določena v Prilogi IV.

Člen 7

Pregled

Komisija to uredbo najpozneje štiri leta po začetku njene veljavnosti pregleda, pri čemer upošteva tehnološki napredek, rezultate tega pregleda pa predstavi Posvetovalnemu forumu za okoljsko primerno zasnovo. Pri pregledu se ocenijo zlasti tolerance preverjanja iz Priloge III, možnosti za določitev zahtev glede porabe vode za gospodinjske pomivalne stroje in možnost za dovod vroče vode.

Člen 8

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od 1. decembra 2011.

Spodaj navedene zahteve za okoljsko primerno zasnovo pa se uporabljajo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

| (a) | splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo iz točke 1(1) Priloge I se uporabljajo od 1. decembra 2012; |
| --- | --- |

(a)

splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo iz točke 1(1) Priloge I se uporabljajo od 1. decembra 2012;

| (b) | splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo iz točke 1(2) Priloge I se uporabljajo od 1. junija 2012; |
| --- | --- |

(b)

splošne zahteve za okoljsko primerno zasnovo iz točke 1(2) Priloge I se uporabljajo od 1. junija 2012;

| (c) | posebne zahteve za okoljsko primerno zasnovo iz točke 2(2) Priloge I se uporabljajo od 1. decembra 2013; |
| --- | --- |

(c)

posebne zahteve za okoljsko primerno zasnovo iz točke 2(2) Priloge I se uporabljajo od 1. decembra 2013;

| (d) | posebne zahteve za okoljsko primerno zasnovo iz točke 2(3) Priloge I se uporabljajo od 1. decembra 2016. |
| --- | --- |

(d)

posebne zahteve za okoljsko primerno zasnovo iz točke 2(3) Priloge I se uporabljajo od 1. decembra 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 285, 31.10.2009, str. 10.

1

(2)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

2

---

PRILOGA I

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo

1.   SPLOŠNE ZAHTEVE ZA OKOLJSKO PRIMERNO ZASNOVO

| 1. | Poraba energije in drugi parametri za gospodinjske pomivalne stroje se bodo izračunali na podlagi cikla, v katerem se pomije običajno umazan namizni pribor (v nadaljnjem besedilu: standardni cikel pomivanja). Ta cikel je jasno razpoznaven na napravi, s katero se na gospodinjskem pomivalnem stroju izbirajo programi, ali na zaslonu gospodinjskega pomivalnega stroja, če obstaja, ali na obeh in se imenuje „standardni program“ ter je nastavljen kot privzeti cikel za gospodinjske pomivalne stroje, opremljene s samodejno izbiro programov ali katero koli funkcijo, ki program pomivanja izbere samodejno ali ohranja izbiro programa. |
| --- | --- |

1.

Poraba energije in drugi parametri za gospodinjske pomivalne stroje se bodo izračunali na podlagi cikla, v katerem se pomije običajno umazan namizni pribor (v nadaljnjem besedilu: standardni cikel pomivanja). Ta cikel je jasno razpoznaven na napravi, s katero se na gospodinjskem pomivalnem stroju izbirajo programi, ali na zaslonu gospodinjskega pomivalnega stroja, če obstaja, ali na obeh in se imenuje „standardni program“ ter je nastavljen kot privzeti cikel za gospodinjske pomivalne stroje, opremljene s samodejno izbiro programov ali katero koli funkcijo, ki program pomivanja izbere samodejno ali ohranja izbiro programa.

| 2. | V knjižici z navodili proizvajalca so navedeni:






  (a) | standardni cikel pomivanja, ki je imenovan „standardni program“ in opredeljen kot primeren za pomivanje običajno umazanega namiznega pribora in najučinkovitejši program glede kombinirane porabe energije in vode za navedeni tip namiznega pribora; |
| --- | --- | --- |

2.

V knjižici z navodili proizvajalca so navedeni:

(a)

standardni cikel pomivanja, ki je imenovan „standardni program“ in opredeljen kot primeren za pomivanje običajno umazanega namiznega pribora in najučinkovitejši program glede kombinirane porabe energije in vode za navedeni tip namiznega pribora;

| (b) | poraba električne energije v stanju izključenosti in stanju pripravljenosti; |
| --- | --- |

(b)

poraba električne energije v stanju izključenosti in stanju pripravljenosti;

| (c) | okvirne informacije o trajanju programa ter porabi energije in vode za glavne programe pomivanja. |
| --- | --- |

(c)

okvirne informacije o trajanju programa ter porabi energije in vode za glavne programe pomivanja.

2.   POSEBNE ZAHTEVE ZA OKOLJSKO PRIMERNO ZASNOVO

Gospodinjski pomivalni stroji ustrezajo naslednjim zahtevam:

| 1. | od 1. decembra 2011:






  (a) | indeks energijske učinkovitosti (EEI) za vse gospodinjske pomivalne stroje, razen gospodinjskih pomivalnih strojev, ki imajo nazivno zmogljivost deset pogrinjkov in so široki 45 cm ali manj, je manj kot 71; |
| --- | --- | --- |

1.

od 1. decembra 2011:

(a)

indeks energijske učinkovitosti (EEI) za vse gospodinjske pomivalne stroje, razen gospodinjskih pomivalnih strojev, ki imajo nazivno zmogljivost deset pogrinjkov in so široki 45 cm ali manj, je manj kot 71;

| (b) | indeks energijske učinkovitosti (EEI) za gospodinjske pomivalne stroje, ki imajo nazivno zmogljivost deset pogrinjkov in so široki 45 cm ali manj, je manj kot 80; |
| --- | --- |

(b)

indeks energijske učinkovitosti (EEI) za gospodinjske pomivalne stroje, ki imajo nazivno zmogljivost deset pogrinjkov in so široki 45 cm ali manj, je manj kot 80;

| (c) | indeks učinkovitosti pomivanja (IC
  ) za vse gospodinjske pomivalne stroje je več kot 1,12; |
| --- | --- |

(c)

indeks učinkovitosti pomivanja (IC
  ) za vse gospodinjske pomivalne stroje je več kot 1,12;

| 2. | od 1. decembra 2013:






  (a) | indeks energijske učinkovitosti (EEI) za gospodinjske pomivalne stroje, ki imajo nazivno zmogljivost enajst pogrinjkov ali več, ter za gospodinjske pomivalne stroje, ki imajo nazivno zmogljivost deset pogrinjkov in so širši od 45 cm, je manj kot 63; |
| --- | --- | --- |

2.

od 1. decembra 2013:

(a)

indeks energijske učinkovitosti (EEI) za gospodinjske pomivalne stroje, ki imajo nazivno zmogljivost enajst pogrinjkov ali več, ter za gospodinjske pomivalne stroje, ki imajo nazivno zmogljivost deset pogrinjkov in so širši od 45 cm, je manj kot 63;

| (b) | indeks energijske učinkovitosti (EEI) za gospodinjske pomivalne stroje, ki imajo nazivno zmogljivost deset pogrinjkov in so široki 45 cm ali manj, je manj kot 71; |
| --- | --- |

(b)

indeks energijske učinkovitosti (EEI) za gospodinjske pomivalne stroje, ki imajo nazivno zmogljivost deset pogrinjkov in so široki 45 cm ali manj, je manj kot 71;

| (c) | indeks učinkovitosti sušenja (ID
  ) za gospodinjske pomivalne stroje, ki imajo nazivno zmogljivost osem pogrinjkov ali več, je več kot 1,08; |
| --- | --- |

(c)

indeks učinkovitosti sušenja (ID
  ) za gospodinjske pomivalne stroje, ki imajo nazivno zmogljivost osem pogrinjkov ali več, je več kot 1,08;

| (d) | indeks učinkovitosti sušenja (ID
  ) za gospodinjske pomivalne stroje, ki imajo nazivno zmogljivost sedem pogrinjkov ali manj, je več kot 0,86; |
| --- | --- |

(d)

indeks učinkovitosti sušenja (ID
  ) za gospodinjske pomivalne stroje, ki imajo nazivno zmogljivost sedem pogrinjkov ali manj, je več kot 0,86;

| 3. | od 1. decembra 2016:






  (a) | indeks energijske učinkovitosti (EEI) za gospodinjske pomivalne stroje, ki imajo nazivno zmogljivost osem in devet pogrinjkov, ter za gospodinjske pomivalne stroje, ki imajo nazivno zmogljivost deset pogrinjkov in so široki 45 cm ali manj, je manj kot 63. |
| --- | --- | --- |

3.

od 1. decembra 2016:

(a)

indeks energijske učinkovitosti (EEI) za gospodinjske pomivalne stroje, ki imajo nazivno zmogljivost osem in devet pogrinjkov, ter za gospodinjske pomivalne stroje, ki imajo nazivno zmogljivost deset pogrinjkov in so široki 45 cm ali manj, je manj kot 63.

Indeks energijske učinkovitosti (EEI), indeks učinkovitosti pomivanja (IC
  ) in indeks učinkovitosti sušenja (ID
  ) gospodinjskih pomivalnih strojev se izračunajo v skladu s Prilogo II.

---

PRILOGA II

Metoda za izračun indeksa energijske učinkovitosti, indeksa učinkovitosti pomivanja in indeksa učinkovitosti sušenja

1.   IZRAČUN INDEKSA ENERGIJSKE UČINKOVITOSTI

Za izračun indeksa energijske učinkovitosti (EEI) za določen model gospodinjskega pomivalnega stroja se letna poraba električne energije pri gospodinjskem pomivalnem stroju primerja z njegovo standardno porabo električne energije.

| (a) | Indeks energijske učinkovitosti (EEI) se izračuna, kot je prikazano v nadaljevanju, in se zaokroži na eno decimalno mesto:



  pri čemer je:







  AEC | = | letna poraba električne energije pri gospodinjskem pomivalnem stroju; |
| --- | --- | --- | --- |
| SAEC | = | standardna letna poraba električne energije pri gospodinjskem pomivalnem stroju. |

(a)

Indeks energijske učinkovitosti (EEI) se izračuna, kot je prikazano v nadaljevanju, in se zaokroži na eno decimalno mesto:

Formula

pri čemer je:

AEC

=

letna poraba električne energije pri gospodinjskem pomivalnem stroju;

SAEC

=

standardna letna poraba električne energije pri gospodinjskem pomivalnem stroju.

| (b) | Letna poraba električne energije (AEc) se izračuna v kWh/leto, kot je prikazano v nadaljevanju, in se zaokroži na dve decimalni mesti:






  (i) | pri čemer je:







  Et | = | poraba električne energije za standardni cikel, izražena v kWh in zaokrožena na tri decimalna mesta; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pl | = | moč v „načinu pripravljenosti“ za standardni cikel pomivanja, izražena v W in zaokrožena na dve decimalni mesti; |
| Po | = | moč v „stanju izključenosti“ za standardni cikel pomivanja, izražena v W in zaokrožena na dve decimalni mesti; |
| Tt | = | trajanje programa za standardni cikel pomivanja, izraženo v minutah in zaokroženo na najbližjo minuto. |

(b)

Letna poraba električne energije (AEc) se izračuna v kWh/leto, kot je prikazano v nadaljevanju, in se zaokroži na dve decimalni mesti:

(i)

Formula

pri čemer je:

Et

=

poraba električne energije za standardni cikel, izražena v kWh in zaokrožena na tri decimalna mesta;

Pl

=

moč v „načinu pripravljenosti“ za standardni cikel pomivanja, izražena v W in zaokrožena na dve decimalni mesti;

Po

=

moč v „stanju izključenosti“ za standardni cikel pomivanja, izražena v W in zaokrožena na dve decimalni mesti;

Tt

=

trajanje programa za standardni cikel pomivanja, izraženo v minutah in zaokroženo na najbližjo minuto.

| (ii) | Kadar je gospodinjski pomivalni stroj opremljen s sistemom za upravljanje porabe energije, pri katerem gospodinjski pomivalni stroj po koncu programa samodejno preide v „stanje izključenosti“, se AEC
  izračuna ob upoštevanju dejanskega trajanja „stanja pripravljenosti“ in z naslednjo formulo:

  pri čemer je:







  Tl | = | izmerjeni čas v „stanju pripravljenosti“ za standardni cikel pomivanja, izražen v minutah in zaokrožen na najbližjo minuto; |
| --- | --- | --- | --- |
| 280 | = | skupno število standardnih ciklov pomivanja na leto. |

(ii)

Kadar je gospodinjski pomivalni stroj opremljen s sistemom za upravljanje porabe energije, pri katerem gospodinjski pomivalni stroj po koncu programa samodejno preide v „stanje izključenosti“, se AEC
  izračuna ob upoštevanju dejanskega trajanja „stanja pripravljenosti“ in z naslednjo formulo:

pri čemer je:

Tl

=

izmerjeni čas v „stanju pripravljenosti“ za standardni cikel pomivanja, izražen v minutah in zaokrožen na najbližjo minuto;

280

=

skupno število standardnih ciklov pomivanja na leto.

| (c) | Standardna letna poraba električne energije SAEC
  se izračuna v kWh/leto, kot je prikazano v nadaljevanju, in se zaokroži na dve decimalni mesti:






  (i) | za gospodinjske pomivalne stroje z nazivno zmogljivostjo ps ≥ 10 in širino > 50 cm: |
| --- | --- | --- |

(c)

Standardna letna poraba električne energije SAEC
  se izračuna v kWh/leto, kot je prikazano v nadaljevanju, in se zaokroži na dve decimalni mesti:

(i)

za gospodinjske pomivalne stroje z nazivno zmogljivostjo ps ≥ 10 in širino > 50 cm:

| (ii) | za gospodinjske pomivalne stroje z nazivno zmogljivostjo ps ≤ 9 in gospodinjske pomivalne stroje z nazivno zmogljivostjo ps > 9 ter širino ≤ 50 cm: |
| --- | --- |

(ii)

za gospodinjske pomivalne stroje z nazivno zmogljivostjo ps ≤ 9 in gospodinjske pomivalne stroje z nazivno zmogljivostjo ps > 9 ter širino ≤ 50 cm:

pri čemer je:

| ps | = | število pogrinjkov. |
| --- | --- | --- |

ps

=

število pogrinjkov.

2.   IZRAČUN INDEKSA UČINKOVITOSTI POMIVANJA

Pri izračunu indeksa učinkovitosti pomivanja (IC
  ) za določen model gospodinjskega pomivalnega stroja se učinkovitost pomivanja pri gospodinjskem pomivalnem stroju primerja z učinkovitostjo pomivanja pri referenčnem pomivalnem stroju, pri čemer ima referenčni pomivalni stroj značilnosti, navedene v splošno priznanih najsodobnejših merilnih metodah, skupaj z metodami iz dokumentov, katerih referenčne številke so bile v ta namen objavljene v Uradnem listu Evropske unije.

| (a) | Indeks učinkovitosti pomivanja (IC
  ) se izračuna, kot je prikazano v nadaljevanju, in se zaokroži na dve decimalni mesti:




  IC
   = exp(lnIC
  )
  pri čemer je:







  CT,i | = | učinkovitost pomivanja pri gospodinjskem pomivalnem stroju, ki se preskuša, za en preskusni cikel (i); |
| --- | --- | --- | --- |
| CR,i | = | učinkovitost pomivanja pri referenčnem pomivalnem stroju za en preskusni cikel (i); |
| n | = | število preskusnih ciklov, n ≥ 5. |

(a)

Indeks učinkovitosti pomivanja (IC
  ) se izračuna, kot je prikazano v nadaljevanju, in se zaokroži na dve decimalni mesti:

Formula

IC
   = exp(lnIC
  )

pri čemer je:

CT,i

=

učinkovitost pomivanja pri gospodinjskem pomivalnem stroju, ki se preskuša, za en preskusni cikel (i);

CR,i

=

učinkovitost pomivanja pri referenčnem pomivalnem stroju za en preskusni cikel (i);

n

=

število preskusnih ciklov, n ≥ 5.

| (b) | Učinkovitost pomivanja (C) je povprečni rezultat odstranjevanja umazanije z vsakega kosa posode po dokončanju standardnega cikla pomivanja. Rezultat odstranjevanja umazanije se izračuna, kot je prikazano v tabeli 1:

  Tabela 1








  Število delčkov umazanije v obliki pikic (n) | Skupna umazana površina (AS
  ) v mm2 | Rezultat odstranjevanja umazanije |
| --- | --- | --- | --- |
| n = 0 | AS
  = 0 | 5 (najučinkoviteje) |
| 0 < n ≤ 4 | 0 < AS
  ≤ 4 | 4 |
| 4 < n ≤ 10 | 0 < AS
  ≤ 4 | 3 |
| 10 < n | 4 < AS
  ≤ 50 | 2 |
| Se ne uporablja | 50< AS
  ≤ 200 | 1 |
| Se ne uporablja | 200< AS | 0 (najmanj učinkovito) |

(b)

Učinkovitost pomivanja (C) je povprečni rezultat odstranjevanja umazanije z vsakega kosa posode po dokončanju standardnega cikla pomivanja. Rezultat odstranjevanja umazanije se izračuna, kot je prikazano v tabeli 1:

Tabela 1

Število delčkov umazanije v obliki pikic (n)

Skupna umazana površina (AS
  ) v mm2

Rezultat odstranjevanja umazanije

n = 0

AS
  = 0

5 (najučinkoviteje)

0 < n ≤ 4

0 < AS
  ≤ 4

4

4 < n ≤ 10

0 < AS
  ≤ 4

3

10 < n

4 < AS
  ≤ 50

2

Se ne uporablja

50< AS
  ≤ 200

1

Se ne uporablja

200< AS

0 (najmanj učinkovito)

3.   IZRAČUN INDEKSA UČINKOVITOSTI SUŠENJA

Pri izračunu indeksa učinkovitosti sušenja (ID
  ) za določen model gospodinjskega pomivalnega stroja se učinkovitost sušenja pri gospodinjskem pomivalnem stroju primerja z učinkovitostjo sušenja pri referenčnem pomivalnem stroju, pri čemer ima referenčni pomivalni stroj značilnosti, navedene v splošno priznanih najsodobnejših merilnih metodah, skupaj z metodami iz dokumentov, katerih referenčne številke so bile v ta namen objavljene v Uradnem listu Evropske unije.

| (a) | Indeks učinkovitosti sušenja (ID
  ) se izračuna, kot je prikazano v nadaljevanju, in se zaokroži na dve decimalni mesti:




  ID
  = exp(lnID
  )
  pri čemer je:







  DT,i | = | učinkovitost sušenja pri gospodinjskem pomivalnem stroju, ki se preskuša, za en preskusni cikel (i); |
| --- | --- | --- | --- |
| DR,i | = | učinkovitost sušenja pri referenčnem pomivalnem stroju za en preskusni cikel (i); |
| n | = | število preskusnih ciklov, n ≥ 5. |

(a)

Indeks učinkovitosti sušenja (ID
  ) se izračuna, kot je prikazano v nadaljevanju, in se zaokroži na dve decimalni mesti:

Formula

ID
  = exp(lnID
  )

pri čemer je:

DT,i

=

učinkovitost sušenja pri gospodinjskem pomivalnem stroju, ki se preskuša, za en preskusni cikel (i);

DR,i

=

učinkovitost sušenja pri referenčnem pomivalnem stroju za en preskusni cikel (i);

n

=

število preskusnih ciklov, n ≥ 5.

| (b) | Učinkovitost sušenja (D) je povprečni rezultat odstranjevanja vlage z vsakega kosa posode po dokončanju standardnega cikla pomivanja. Rezultat odstranjevanja vlage se izračuna, kot je prikazano v tabeli 2:

  Tabela 2








  Število sledov vode (WT
  ) ali vlažnih prog (WS
  ) | Skupna mokra površina (Aw) v mm2 | Rezultat odstranjevanja vlage |
| --- | --- | --- | --- |
| WT
  = 0 in WS =
  0 | Se ne uporablja | 2 (najučinkoviteje) |
| 1 < WT
  ≤ 2 ali WS =
  1 | Aw < 50 | 1 |
| 2 < WT
  ali WS =
  2
  ali WS
  = 1 in WT
  = 1 | Aw > 50 | 0 (najmanj učinkovito) |

(b)

Učinkovitost sušenja (D) je povprečni rezultat odstranjevanja vlage z vsakega kosa posode po dokončanju standardnega cikla pomivanja. Rezultat odstranjevanja vlage se izračuna, kot je prikazano v tabeli 2:

Tabela 2

Število sledov vode (WT
  ) ali vlažnih prog (WS
  )

Skupna mokra površina (Aw) v mm2

Rezultat odstranjevanja vlage

WT
  = 0 in WS =
  0

Se ne uporablja

2 (najučinkoviteje)

1 < WT
  ≤ 2 ali WS =
  1

Aw < 50

1

2 < WT
  ali WS =
  2

ali WS
  = 1 in WT
  = 1

Aw > 50

0 (najmanj učinkovito)

---

PRILOGA III

Postopek preverjanja za namene tržnega nadzora

Organi države članice za namene preverjanja skladnosti z zahtevami iz Priloge I preskusijo en gospodinjski pomivalni stroj. Če izmerjeni parametri ne ustrezajo vrednostim iz tehnične dokumentacije po členu 4(2), ki jih je navedel proizvajalec, v razponu iz tabele 1, se meritve opravijo še na treh gospodinjskih pomivalnih strojih. Aritmetična sredina izmerjenih vrednosti teh treh gospodinjskih pomivalnih strojev ustreza zahtevam ob upoštevanju razponov, opredeljenih v tabeli 1, razen za porabo električne energije, kjer izmerjena vrednost nazivne vrednosti Et
  ne presega za več kot 6 %.

V nasprotnem primeru se za ta model in vse druge enakovredne modele gospodinjskih pomivalnih strojev šteje, da ne ustrezajo zahtevam iz Priloge I.

Organi države članice uporabijo zanesljive, točne in ponovljive merilne postopke, ki upoštevajo splošno priznane najsodobnejše merilne metode, skupaj z metodami iz dokumentov, katerih referenčne številke so bile v ta namen objavljene v Uradnem listu Evropske unije.

Tabela 1

| Merjeni parameter | Tolerance preverjanja |
| --- | --- |
| Letna poraba energije | Izmerjena vrednost nazivne vrednosti (1)
  AEC
  ne presega za več kot 10 %. |
| Indeks učinkovitosti pomivanja | Izmerjena vrednost ni manjša od nazivne vrednosti IC
  za več kot 10 %. |
| Indeks učinkovitosti sušenja | Izmerjena vrednost ni manjša od nazivne vrednosti ID
  za več kot 19 %. |
| Poraba energije | Izmerjena vrednost nazivne vrednosti Et
  ne presega za več kot 10 %. |
| Trajanje programa | Izmerjena vrednost nazivnih vrednosti Tt
  ne presega za več kot 10 %. |
| Poraba električne energije v stanju izključenosti in stanju pripravljenosti | Izmerjena vrednost porabe električne energije Po
  in Pl
  , ki znaša več kot 1,00 W, ne presega nazivne vrednosti za več kot 10 %. Izmerjena vrednost porabe električne energije Po
  in Pl
  , ki znaša 1,00 W ali več, ne presega nazivne vrednosti za več kot 0,10 W. |
| Trajanje stanja pripravljenosti | Izmerjena vrednost ne presega nazivne vrednosti Tl
  za več kot 10 %. |

Merjeni parameter

Tolerance preverjanja

Letna poraba energije

Izmerjena vrednost nazivne vrednosti (1)
  AEC
  ne presega za več kot 10 %.

Indeks učinkovitosti pomivanja

Izmerjena vrednost ni manjša od nazivne vrednosti IC
  za več kot 10 %.

Indeks učinkovitosti sušenja

Izmerjena vrednost ni manjša od nazivne vrednosti ID
  za več kot 19 %.

Poraba energije

Izmerjena vrednost nazivne vrednosti Et
  ne presega za več kot 10 %.

Trajanje programa

Izmerjena vrednost nazivnih vrednosti Tt
  ne presega za več kot 10 %.

Poraba električne energije v stanju izključenosti in stanju pripravljenosti

Izmerjena vrednost porabe električne energije Po
  in Pl
  , ki znaša več kot 1,00 W, ne presega nazivne vrednosti za več kot 10 %. Izmerjena vrednost porabe električne energije Po
  in Pl
  , ki znaša 1,00 W ali več, ne presega nazivne vrednosti za več kot 0,10 W.

Trajanje stanja pripravljenosti

Izmerjena vrednost ne presega nazivne vrednosti Tl
  za več kot 10 %.

---

(1)  „nazivna vrednost“ pomeni vrednost, ki jo je navedel proizvajalec.

---

PRILOGA IV

Merila uspešnosti

Ob začetku veljavnosti te uredbe je najboljša tehnologija na trgu za gospodinjske pomivalne stroje v smislu njihove energijske učinkovitosti, porabe energije in vode, učinkovitosti pomivanja in sušenja ter emisij akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku, opredeljena, kakor sledi:

| 1. | gospodinjski pomivalni stroji s 15 pogrinjki (vgradni):
  (a)   poraba električne energije: 0,88 kWh/cikel, kar ustreza skupni letni porabi električne energije 268,9 kWh/leto, od tega 246,4 kWh/leto za 280 ciklov pomivanja, 12,5 kWh/leto pa za načine nizke porabe;
  (b)   poraba vode: 10 litrov/cikel, kar ustreza 2 800 litrom/leto za 280 ciklov;
  (c)   indeks učinkovitosti pomivanja: IC
  > 1,12;
  (d)   indeks učinkovitosti sušenja: ID
  > 1,08;
  (e)   emisije akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku: 45 dB(A) re 1pW; |
| --- | --- |

1.

gospodinjski pomivalni stroji s 15 pogrinjki (vgradni):

(a)   poraba električne energije: 0,88 kWh/cikel, kar ustreza skupni letni porabi električne energije 268,9 kWh/leto, od tega 246,4 kWh/leto za 280 ciklov pomivanja, 12,5 kWh/leto pa za načine nizke porabe;

(b)   poraba vode: 10 litrov/cikel, kar ustreza 2 800 litrom/leto za 280 ciklov;

(c)   indeks učinkovitosti pomivanja: IC
  > 1,12;

(d)   indeks učinkovitosti sušenja: ID
  > 1,08;

(e)   emisije akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku: 45 dB(A) re 1pW;

| 2. | gospodinjski pomivalni stroji s 14 pogrinjki (podvgradni):
  (a)   poraba električne energije: 0,83 kWh/cikel, kar ustreza skupni letni porabi električne energije 244,9 kWh/leto, od tega 232,4 kWh/leto za 280 ciklov pomivanja, 12,5 kWh/leto pa za načine nizke porabe;
  (b)   poraba vode: 10 litrov/cikel, kar ustreza 2 800 litrom/leto za 280 ciklov;
  (c)   indeks učinkovitosti pomivanja: IC
  > 1,12;
  (d)   indeks učinkovitosti sušenja: ID
  > 1,08;
  (e)   emisije akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku: 41 dB(A) re 1pW; |
| --- | --- |

2.

gospodinjski pomivalni stroji s 14 pogrinjki (podvgradni):

(a)   poraba električne energije: 0,83 kWh/cikel, kar ustreza skupni letni porabi električne energije 244,9 kWh/leto, od tega 232,4 kWh/leto za 280 ciklov pomivanja, 12,5 kWh/leto pa za načine nizke porabe;

(b)   poraba vode: 10 litrov/cikel, kar ustreza 2 800 litrom/leto za 280 ciklov;

(c)   indeks učinkovitosti pomivanja: IC
  > 1,12;

(d)   indeks učinkovitosti sušenja: ID
  > 1,08;

(e)   emisije akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku: 41 dB(A) re 1pW;

| 3. | gospodinjski pomivalni stroji s 13 pogrinjki (podvgradni):
  (a)   poraba električne energije: 0,83 kWh/cikel, kar ustreza skupni letni porabi električne energije 244,9 kWh/leto, od tega 232,4 kWh/leto za 280 ciklov pomivanja, 12,5 kWh/leto pa za načine nizke porabe;
  (b)   poraba vode: 10 litrov/cikel, kar ustreza 2 800 litrom/leto za 280 ciklov;
  (c)   indeks učinkovitosti pomivanja: IC
  > 1,12;
  (d)   indeks učinkovitosti sušenja: ID
  > 1,08;
  (e)   emisije akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku: 42 dB(A) re 1pW; |
| --- | --- |

3.

gospodinjski pomivalni stroji s 13 pogrinjki (podvgradni):

(a)   poraba električne energije: 0,83 kWh/cikel, kar ustreza skupni letni porabi električne energije 244,9 kWh/leto, od tega 232,4 kWh/leto za 280 ciklov pomivanja, 12,5 kWh/leto pa za načine nizke porabe;

(b)   poraba vode: 10 litrov/cikel, kar ustreza 2 800 litrom/leto za 280 ciklov;

(c)   indeks učinkovitosti pomivanja: IC
  > 1,12;

(d)   indeks učinkovitosti sušenja: ID
  > 1,08;

(e)   emisije akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku: 42 dB(A) re 1pW;

| 4. | gospodinjski pomivalni stroji z 12 pogrinjki (prostostoječi):
  (a)   poraba električne energije: 0,950 kWh/cikel, kar ustreza skupni letni porabi električne energije 278,5 kWh/leto, od tega 266 kWh/leto za 280 ciklov pomivanja, 12,5 kWh/leto pa za načine nizke porabe;
  (b)   poraba vode: 9 litrov/cikel, kar ustreza 2 520 litrom/leto za 280 ciklov;
  (c)   indeks učinkovitosti pomivanja: IC
  > 1,12;
  (d)   indeks učinkovitosti sušenja: ID
  > 1,08;
  (e)   emisije akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku: 41 dB(A) re 1pW; |
| --- | --- |

4.

gospodinjski pomivalni stroji z 12 pogrinjki (prostostoječi):

(a)   poraba električne energije: 0,950 kWh/cikel, kar ustreza skupni letni porabi električne energije 278,5 kWh/leto, od tega 266 kWh/leto za 280 ciklov pomivanja, 12,5 kWh/leto pa za načine nizke porabe;

(b)   poraba vode: 9 litrov/cikel, kar ustreza 2 520 litrom/leto za 280 ciklov;

(c)   indeks učinkovitosti pomivanja: IC
  > 1,12;

(d)   indeks učinkovitosti sušenja: ID
  > 1,08;

(e)   emisije akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku: 41 dB(A) re 1pW;

| 5. | gospodinjski pomivalni stroji z 9 pogrinjki (vgradni):
  (a)   poraba električne energije: 0,800 kWh/cikel, kar ustreza skupni letni porabi električne energije 236,5 kWh/leto, od tega 224 kWh/leto za 280 ciklov pomivanja, 12,5 kWh/leto pa za načine nizke porabe;
  (b)   poraba vode: 9 litrov/cikel, kar ustreza 2 520 litrom/leto za 280 ciklov;
  (c)   indeks učinkovitosti pomivanja: IC
  > 1,12;
  (d)   indeks učinkovitosti sušenja: ID
  > 1,08;
  (e)   emisije akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku: 44 dB(A) re 1pW; |
| --- | --- |

5.

gospodinjski pomivalni stroji z 9 pogrinjki (vgradni):

(a)   poraba električne energije: 0,800 kWh/cikel, kar ustreza skupni letni porabi električne energije 236,5 kWh/leto, od tega 224 kWh/leto za 280 ciklov pomivanja, 12,5 kWh/leto pa za načine nizke porabe;

(b)   poraba vode: 9 litrov/cikel, kar ustreza 2 520 litrom/leto za 280 ciklov;

(c)   indeks učinkovitosti pomivanja: IC
  > 1,12;

(d)   indeks učinkovitosti sušenja: ID
  > 1,08;

(e)   emisije akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku: 44 dB(A) re 1pW;

| 6. | gospodinjski pomivalni stroji s 6 pogrinjki (vgradni):
  (a)   poraba električne energije: 0,63 kWh/cikel, kar ustreza skupni letni porabi električne energije 208,5 kWh/leto, od tega 196 kWh/leto za 280 ciklov pomivanja, 12,5 kWh/leto pa za načine nizke porabe;
  (b)   poraba vode: 7 litrov/cikel, kar ustreza 1 960 litrom/leto za 280 ciklov;
  (c)   indeks učinkovitosti pomivanja: IC
  > 1,12;
  (d)   indeks učinkovitosti sušenja: 1,08 ≥ ID
  > 0,86;
  (e)   emisije akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku: 45 dB(A) re 1pW; |
| --- | --- |

6.

gospodinjski pomivalni stroji s 6 pogrinjki (vgradni):

(a)   poraba električne energije: 0,63 kWh/cikel, kar ustreza skupni letni porabi električne energije 208,5 kWh/leto, od tega 196 kWh/leto za 280 ciklov pomivanja, 12,5 kWh/leto pa za načine nizke porabe;

(b)   poraba vode: 7 litrov/cikel, kar ustreza 1 960 litrom/leto za 280 ciklov;

(c)   indeks učinkovitosti pomivanja: IC
  > 1,12;

(d)   indeks učinkovitosti sušenja: 1,08 ≥ ID
  > 0,86;

(e)   emisije akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku: 45 dB(A) re 1pW;

| 7. | gospodinjski pomivalni stroji s štirimi pogrinjki (prostostoječi):
  (a)   poraba električne energije: 0,51 kWh/cikel, kar ustreza skupni letni porabi električne energije 155,3 kWh/leto, od tega 142,8 kWh/leto za 280 ciklov pomivanja, 12,5 kWh/leto pa za načine nizke porabe;
  (b)   poraba vode: 9,5 litrov/cikel, kar ustreza 2 660 litrom/leto za 280 ciklov;
  (c)   indeks učinkovitosti pomivanja: IC
  > 1,12;
  (d)   indeks učinkovitosti sušenja: 1,08 ≥ ID
  > 0,86;
  (e)   emisije akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku: 53 dB(A) re 1pW. |
| --- | --- |

7.

gospodinjski pomivalni stroji s štirimi pogrinjki (prostostoječi):

(a)   poraba električne energije: 0,51 kWh/cikel, kar ustreza skupni letni porabi električne energije 155,3 kWh/leto, od tega 142,8 kWh/leto za 280 ciklov pomivanja, 12,5 kWh/leto pa za načine nizke porabe;

(b)   poraba vode: 9,5 litrov/cikel, kar ustreza 2 660 litrom/leto za 280 ciklov;

(c)   indeks učinkovitosti pomivanja: IC
  > 1,12;

(d)   indeks učinkovitosti sušenja: 1,08 ≥ ID
  > 0,86;

(e)   emisije akustičnega hrupa, ki se prenaša po zraku: 53 dB(A) re 1pW.

---

| 11.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/41 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/41

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1017/2010

z dne 10. novembra 2010

o začetku prodaje žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na notranjem trgu

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 43(f) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EU) št. 1272/2009 z dne 11. decembra 2009 o določitvi skupnih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede odkupa in prodaje kmetijskih proizvodov z javno intervencijo (2) določa, da se žita iz zalog intervencijskih agencij prodajo prek javnega razpisa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EU) št. 1272/2009 z dne 11. decembra 2009 o določitvi skupnih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede odkupa in prodaje kmetijskih proizvodov z javno intervencijo (2) določa, da se žita iz zalog intervencijskih agencij prodajo prek javnega razpisa.

| (2) | Države članice razpolagajo z intervencijskimi zalogami navadne pšenice in ječmena. Zaradi odziva na potrebe na trgu je treba te zaloge žit držav članic dati na razpolago na notranjem trgu. Zato je treba odpreti stalne javne razpise za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na notranjem trgu. Vsako izmed njih je treba obravnavati v okviru ločenega javnega razpisa. |
| --- | --- |

(2)

Države članice razpolagajo z intervencijskimi zalogami navadne pšenice in ječmena. Zaradi odziva na potrebe na trgu je treba te zaloge žit držav članic dati na razpolago na notranjem trgu. Zato je treba odpreti stalne javne razpise za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na notranjem trgu. Vsako izmed njih je treba obravnavati v okviru ločenega javnega razpisa.

| (3) | Zaradi upoštevanja razmer na notranjem trgu je treba določiti, da s tem razpisom upravlja Komisija. Poleg tega je treba določiti koeficient dodelitve za ponudbe z najnižjo prodajno ceno. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi upoštevanja razmer na notranjem trgu je treba določiti, da s tem razpisom upravlja Komisija. Poleg tega je treba določiti koeficient dodelitve za ponudbe z najnižjo prodajno ceno.

| (4) | Za učinkovito upravljanje sistema je treba določiti pogoje in roke za pošiljanje podatkov, ki jih zahteva Komisija. |
| --- | --- |

(4)

Za učinkovito upravljanje sistema je treba določiti pogoje in roke za pošiljanje podatkov, ki jih zahteva Komisija.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

V skladu z naslovom III Uredbe (EU) št. 1272/2009 se odpre javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij na notranjem trgu.

Največje razpoložljive količine za državo članico so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Datumi predložitve ponudb

1.   Rok za oddajo ponudb za prvi delni javni razpis je 24. november 2010 ob 11. uri (po bruseljskem času).

Rok za oddajo ponudb za nadaljnje delne javne razpise poteče naslednje dneve ob 11. uri (po bruseljskem času):

| — | 8. in 15. december 2010, |
| --- | --- |

—

8. in 15. december 2010,

| — | 12. in 26. januar 2011, |
| --- | --- |

—

12. in 26. januar 2011,

| — | 9. in 23. februar 2011, |
| --- | --- |

—

9. in 23. februar 2011,

| — | 9. in 23. marec 2011, |
| --- | --- |

—

9. in 23. marec 2011,

| — | 13. in 27. april 2011, |
| --- | --- |

—

13. in 27. april 2011,

| — | 11. in 25. maj 2011. |
| --- | --- |

—

11. in 25. maj 2011.

| — | 15. in 29 junij 2011, |
| --- | --- |

—

15. in 29 junij 2011,

2.   Ponudbe se predložijo intervencijskim agencijam, ki jih odobrijo države članice, njihov seznam pa se objavi na internetu (3).

Člen 3

Obveščanje Komisije

Uradna obvestila, določena v členu 45 Uredbe (EU) št. 1272/2009, je treba poslati do 16. ure (po bruseljskem času) na zadnji dan roka za predložitev ponudb iz člena 2 te uredbe.

Člen 4

Odločitve na podlagi ponudb

V skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 Komisija določi za vsako zadevno žito in državo članico posebej najnižjo prodajno ceno ali se v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 1272/2009 odloči, da prejetih ponudb ne sprejme.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOŞ

Član Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 349, 29.12.2009, str. 1.

2

(3)  Ustrezni naslovi plačilnih agencij so na voljo na spletišču Evropske komisije CIRCA (http://circa.europa.eu/Public/irc/agri/cereals/library?l=/publicsdomain/cereals/intervention_agencies&vm=detailed&sb=Title).

3

---

PRILOGA

Seznam javnih razpisov

| (v tonah) |
| --- |
| Država članica | Količine, dane na voljo za prodajo na notranjem trgu |
| | Navadna pšenica | Ječmen | Koruza |
| Oznaka KN | 1001 90 | 1003 00 | 1005 90 00 |
| Belgique/België | — | 0 | — |
| България | 0 | 0 | — |
| Česká republika | 60 937 | 136 395 | — |
| Danmark | — | 59 550 | — |
| Deutschland | — | 1 100 935 | — |
| Eesti | — | 40 060 | — |
| Eire/Ireland | — | — | — |
| Elláda | — | — | — |
| España | — | — | — |
| France | — | 70 385 | — |
| Italia | — | — | — |
| Kypros | — | — | — |
| Latvija | — | 0 | — |
| Lietuva | 0 | 91 377 | — |
| Luxembourg | — | — | — |
| Magyarország | 4 418 | 30 258 | 0 |
| Malta | — | — | — |
| Nederland | — | — | — |
| Österreich | — | 20 541 | — |
| Polska | 0 | 0 | — |
| Portugal | — | — | — |
| România | — | 0 | — |
| Slovenija | — | — | — |
| Slovensko | 0 | 80 112 | — |
| Suomi/Finland | 22 757 | 784 136 | — |
| Sverige | — | 148 260 | — |
| United Kingdom | — | 151 136 | — |
| Znak „—“ pomeni, da v tej državi članici za navedeno žito ni intervencijske zaloge. |

(v tonah)

Država članica

Količine, dane na voljo za prodajo na notranjem trgu

Navadna pšenica

Ječmen

Koruza

Oznaka KN

1001 90

1003 00

1005 90 00

Belgique/België

—

0

—

България

0

0

—

Česká republika

60 937

136 395

—

Danmark

—

59 550

—

Deutschland

—

1 100 935

—

Eesti

—

40 060

—

Eire/Ireland

—

—

—

Elláda

—

—

—

España

—

—

—

France

—

70 385

—

Italia

—

—

—

Kypros

—

—

—

Latvija

—

0

—

Lietuva

0

91 377

—

Luxembourg

—

—

—

Magyarország

4 418

30 258

0

Malta

—

—

—

Nederland

—

—

—

Österreich

—

20 541

—

Polska

0

0

—

Portugal

—

—

—

România

—

0

—

Slovenija

—

—

—

Slovensko

0

80 112

—

Suomi/Finland

22 757

784 136

—

Sverige

—

148 260

—

United Kingdom

—

151 136

—

Znak „—“ pomeni, da v tej državi članici za navedeno žito ni intervencijske zaloge.

---

| 11.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/44

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1018/2010

z dne 10. novembra 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 11. novembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 68,6 |
| MA | 73,9 |
| MK | 35,0 |
| ZZ | 59,2 |
| 0707 00 05 | AL | 54,8 |
| EG | 161,4 |
| TR | 149,8 |
| ZA | 121,6 |
| ZZ | 121,9 |
| 0709 90 70 | MA | 83,5 |
| TR | 112,9 |
| ZZ | 98,2 |
| 0805 20 10 | MA | 69,7 |
| ZA | 147,7 |
| ZZ | 108,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 47,9 |
| TR | 69,5 |
| UY | 54,6 |
| ZA | 60,7 |
| ZZ | 58,2 |
| 0805 50 10 | AR | 40,0 |
| CL | 81,9 |
| EC | 92,5 |
| TR | 73,2 |
| UY | 61,0 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 76,4 |
| 0806 10 10 | BR | 242,2 |
| PE | 182,7 |
| TR | 160,8 |
| US | 269,2 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 186,8 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| AU | 149,8 |
| CA | 73,1 |
| CL | 84,2 |
| CN | 82,6 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 117,5 |
| US | 111,4 |
| ZA | 84,4 |
| ZZ | 89,0 |
| 0808 20 50 | CN | 48,5 |
| US | 48,2 |
| ZZ | 48,4 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

68,6

MA

73,9

MK

35,0

ZZ

59,2

0707 00 05

AL

54,8

EG

161,4

TR

149,8

ZA

121,6

ZZ

121,9

0709 90 70

MA

83,5

TR

112,9

ZZ

98,2

0805 20 10

MA

69,7

ZA

147,7

ZZ

108,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

47,9

TR

69,5

UY

54,6

ZA

60,7

ZZ

58,2

0805 50 10

AR

40,0

CL

81,9

EC

92,5

TR

73,2

UY

61,0

ZA

109,5

ZZ

76,4

0806 10 10

BR

242,2

PE

182,7

TR

160,8

US

269,2

ZA

79,2

ZZ

186,8

0808 10 80

AR

75,7

AU

149,8

CA

73,1

CL

84,2

CN

82,6

MK

22,1

NZ

117,5

US

111,4

ZA

84,4

ZZ

89,0

0808 20 50

CN

48,5

US

48,2

ZZ

48,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 11.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/46 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/46

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1019/2010

z dne 10. novembra 2010

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 1012/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 1012/2010 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (EU) št. 867/2010 za tržno leto 2010/11, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 11. novembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 259, 1.10.2010, str. 3.

3

(4)  UL L 292, 10.11.2010, str. 34.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 11. novembra 2010

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 63,80 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 63,80 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 63,80 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 63,80 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 57,71 | 0,16 |
| 1701 99 10 (2) | 57,71 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 57,71 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,58 | 0,18 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

63,80

0,00

1701 11 90 (1)

63,80

0,00

1701 12 10 (1)

63,80

0,00

1701 12 90 (1)

63,80

0,00

1701 91 00 (2)

57,71

0,16

1701 99 10 (2)

57,71

0,00

1701 99 90 (2)

57,71

0,00

1702 90 95 (3)

0,58

0,18

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

DIREKTIVE

| 11.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/48

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2010/77/EU

z dne 10. novembra 2010

o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS v zvezi z datumom poteka veljavnosti registracije nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Aktivnim snovem iz Priloge k tej direktivi, ki so vključene v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, poteče registracija med 31. majem 2011 in 31. decembrom 2012. |
| --- | --- |

(1)

Aktivnim snovem iz Priloge k tej direktivi, ki so vključene v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, poteče registracija med 31. majem 2011 in 31. decembrom 2012.

| (2) | Člen 5(5) Direktive 91/414/EGS določa, da se na zahtevo lahko registracija aktivne snovi podaljša, če je bil vložen zahtevek najmanj dve leti pred potekom veljavnosti registracije. Komisija je prejela zahteve v zvezi s podaljšanjem registracije vseh snovi iz uvodne izjave 1. |
| --- | --- |

(2)

Člen 5(5) Direktive 91/414/EGS določa, da se na zahtevo lahko registracija aktivne snovi podaljša, če je bil vložen zahtevek najmanj dve leti pred potekom veljavnosti registracije. Komisija je prejela zahteve v zvezi s podaljšanjem registracije vseh snovi iz uvodne izjave 1.

| (3) | Določiti je treba podrobna pravila v zvezi s predložitvijo in oceno nadaljnjih informacij, ki so potrebne za podaljšanje v Prilogi I. Zato je upravičeno podaljšati vključitev aktivnih snovi iz uvodne izjave 1 za obdobje, potrebno, da lahko prijavitelji pripravijo zahtevke ter da jih Komisija lahko oceni in sprejme odločitev. |
| --- | --- |

(3)

Določiti je treba podrobna pravila v zvezi s predložitvijo in oceno nadaljnjih informacij, ki so potrebne za podaljšanje v Prilogi I. Zato je upravičeno podaljšati vključitev aktivnih snovi iz uvodne izjave 1 za obdobje, potrebno, da lahko prijavitelji pripravijo zahtevke ter da jih Komisija lahko oceni in sprejme odločitev.

| (4) | Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 91/414/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. marca 2011. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Te predpise začnejo uporabljati od 1. aprila 2011.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 3

Uveljavitev

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 10. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

1

---

PRILOGA

Priloga I k Direktivi 91/414/EGS se spremeni:

| (1) | Vrstica 7 se nadomesti z naslednjim:











  Št. | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Začetek veljavnosti | Potek veljavnosti registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „7 | Metsulfuron metil
  št. CAS 74223-64-6
  št. EEC 441 | Methyl 2-(4-methoxy-6-methyl-1,3,5,-triazin-2-ylcarbamoylsulfamoyl) benzoate | 960 g/kg | 1. julij 2001 | 31. december 2015 | Registrira se lahko samo kot herbicid.
  Ob sprejemanju odločitve v skladu z enotnimi načeli morajo države članice:






  — | nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice; |

(1)

Vrstica 7 se nadomesti z naslednjim:

Št.

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Začetek veljavnosti

Potek veljavnosti registracije

Posebne določbe

„7

Metsulfuron metil

št. CAS 74223-64-6

št. EEC 441

Methyl 2-(4-methoxy-6-methyl-1,3,5,-triazin-2-ylcarbamoylsulfamoyl) benzoate

960 g/kg

1. julij 2001

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Ob sprejemanju odločitve v skladu z enotnimi načeli morajo države članice:

—

nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice;

| — | nameniti posebno pozornost vplivu na vodne organizme in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost vplivu na vodne organizme in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 16. junij 2000.“

| (2) | Vrstice 9 do 28 se nadomestijo z naslednjimi:











  Št. | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (2) | Začetek veljavnosti | Potek veljavnosti registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „9 | Triasulfuron
  št. CAS 82097-50-5
  št. CIPAC 480 | 1-[2-(2-chloroethoxy)phenylsulfonyl] -3 - (4-methoxy-6-methyl-1,3,5-triazin-2-yl)urea | 940 g/kg | 1. avgust 2001 | 31. december 2015 | Registrira se lahko samo kot herbicid.
  Ob sprejemanju odločitve v skladu z enotnimi načeli morajo države članice:






  — | nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice; |

(2)

Vrstice 9 do 28 se nadomestijo z naslednjimi:

Št.

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (2)

Začetek veljavnosti

Potek veljavnosti registracije

Posebne določbe

„9

Triasulfuron

št. CAS 82097-50-5

št. CIPAC 480

1-[2-(2-chloroethoxy)phenylsulfonyl] -3 - (4-methoxy-6-methyl-1,3,5-triazin-2-yl)urea

940 g/kg

1. avgust 2001

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Ob sprejemanju odločitve v skladu z enotnimi načeli morajo države članice:

—

nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice;

| — | nameniti posebno pozornost vplivu na vodne organizme in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost vplivu na vodne organizme in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 13. julij 2000.

10

Esfenvalerat

št. CAS 66230-04-4

št. CIPAC 481

(S)-α-Cyano-3-phenoxybenzyl-(S)-2-(4-chlorophenyl)-3- methylbutyrate

830 g/kg

1. avgust 2001

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot insekticid.

Ob sprejemanju odločitve v skladu z enotnimi načeli morajo države članice:

| — | nameniti posebno pozornost morebitnemu vplivu na vodne organizme in neciljne členonožce ter zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost morebitnemu vplivu na vodne organizme in neciljne členonožce ter zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 13. julij 2000.

11

Centazon

št. CAS 25057-89-0

št. CIPAC 366

3-isopropyl-(1H)-2,1,3-benzothiadiazin-4-(3H)-one-2,2-dioxide

960 g/kg

1. avgust 2001

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Ob sprejemanju odločitve v skladu z enotnimi načeli morajo države članice nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 13. julij 2000.

12

Lambda-cihalotrin

št. CAS 91465-08-6

št. CIPAC 463

A 1:1 mixture of:

| | (S)-α-cyano-3-phenoxybenzyl (Z)-(1R,3R)-3-(2-chloro-3,3,3-trifluoropropenyl)-2,2-dimethylcyclopropanecarboxylate,
  ter |
| --- | --- |

(S)-α-cyano-3-phenoxybenzyl (Z)-(1R,3R)-3-(2-chloro-3,3,3-trifluoropropenyl)-2,2-dimethylcyclopropanecarboxylate,

ter

| | (R)-α-cyano-3-phenoxybenzyl (Z)-(1S,3S)-3-(2-chloro-3,3,3-trifluoropropenyl)-2,2-dimethylcyclopropanecarboxylate |
| --- | --- |

(R)-α-cyano-3-phenoxybenzyl (Z)-(1S,3S)-3-(2-chloro-3,3,3-trifluoropropenyl)-2,2-dimethylcyclopropanecarboxylate

810 g/kg

1. januar 2002

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot insekticid.

Ob sprejemanju odločitve v skladu z enotnimi načeli morajo države članice:

| — | nameniti posebno pozornost zaščiti izvajalcev; |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost zaščiti izvajalcev;

| — | nameniti posebno pozornost morebitnemu vplivu na vodne organizme in neciljne členonožce, vključno s čebelami, in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost morebitnemu vplivu na vodne organizme in neciljne členonožce, vključno s čebelami, in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja;

| — | nameniti posebno pozornost ostankom sredstva v hrani in zlasti akutnim učinkom. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost ostankom sredstva v hrani in zlasti akutnim učinkom.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 19. oktober 2000.

13

Fenheksamid

št. CAS 126833-17-8

št. CIPAC 603

N-(2,3-dichloro-4-hydroxyphenyl)-1- methylcyclohexanecarboxamide

≥ 950 g/kg

1. junij 2001

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot fungicid.

Ob sprejemanju odločitve v skladu z enotnimi načeli morajo države članice nameniti posebno pozornost morebitnemu vplivu na vodne organizme in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 19. oktober 2000.

14

Amitrol

št. CAS 61-82-5

št. CIPAC 90

H-[1,2,4]-triazole-3-ylamine

900 g/kg

1.januar 2002

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu amitrola in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 12. decembra 2000 pripravil Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin. V tej celoviti oceni morajo države članice:

| — | nameniti posebno pozornost zaščiti izvajalcev; |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost zaščiti izvajalcev;

| — | nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice v okolju, ki je posebej ranljivo, zlasti v zvezi z nekmetijsko rabo; |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice v okolju, ki je posebej ranljivo, zlasti v zvezi z nekmetijsko rabo;

| — | nameniti posebno pozornost zaščiti koristnih členožcev; |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost zaščiti koristnih členožcev;

| — | nameniti posebno pozornost zaščiti ptic in divjih sesalcev. Uporaba amitrola med pripustno sezono se odobri lahko le, če ustrezna ocena tveganja pokaže, da ni nesprejemljivega tveganja in če pogoji registracije vključujejo, kjer je to primerno, ukrepe za zmanjšanje tveganja.. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost zaščiti ptic in divjih sesalcev. Uporaba amitrola med pripustno sezono se odobri lahko le, če ustrezna ocena tveganja pokaže, da ni nesprejemljivega tveganja in če pogoji registracije vključujejo, kjer je to primerno, ukrepe za zmanjšanje tveganja..

15

Dikvat

št. CAS 2764-72-9 (ion), 85-00-7 (dibromid)

št. CIPAC 55

9,10-dihydro-8a,10a-diazoniaphenanthrene ion (dibromide)

950 g/kg

1. januar 2002

31. december 2015

Na podlagi trenutno dostopnih informacij se lahko registrira samo kot talni herbicid in sredstvo za sušenje. Ne sme se registrirati kot sredstvo za zatiranje vodnega plevela.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu dikvata in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 12. decembra 2000 pripravil Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin. V tej celoviti oceni morajo države članice:

| — | nameniti posebno pozornost morebitnemu vplivu na vodne organizme in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost morebitnemu vplivu na vodne organizme in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja;

| — | nameniti posebno pozornost zaščiti izvajalcev v zvezi z nepoklicno uporabo in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost zaščiti izvajalcev v zvezi z nepoklicno uporabo in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja.

16

Piridat

št. CAS 55512-33.9

št. CIPAC 447

6-chloro-3-phenylpyridazin-4-yl S-octyl thiocarbonate

900 g/kg

1. januar 2002

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu piridata in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 12. decembra 2000 pripravil Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin. V tej celoviti oceni morajo države članice:

| — | nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice; |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice;

| — | nameniti posebno pozornost morebitnemu učinku na vodne organizme in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost morebitnemu učinku na vodne organizme in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

17

Tiabendazol

št. CAS 148-79-8

št. CIPAC 323

2-Thiazol-4-yl-1H-benzimidazole

985 g/kg

1. januar 2002

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot fungicid. Ne sme se registrirati kot sredstvo za foliarne uporabe.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu tiabendazola in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 12. decembra 2000 pripravil Odbor za zdravstveno varstvo rastlin. V tej celoviti oceni morajo države članice:

| — | nameniti posebno pozornost zaščiti vodnih organizmov in organizmov, ki živijo v mulju in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost zaščiti vodnih organizmov in organizmov, ki živijo v mulju in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Za zaščito površinskih voda pred nedopustnim onesnaževanjem prek odpadnih voda se morajo izvajati ustrezni ukrepi za zmanjševanje tveganja (npr. čiščenje z diatomejsko prstjo ali aktivnim ogljem).

18

Paecilomyces fumosoroseus, sev Apopka 97, PFR 97 ali CG 170, ATCC20874

ni relevantno

odsotnost sekundarnih metabolitov mora biti dokazana s HPLC analizo v vsaki seriji fermentiranega pripravka

1. julij 2001

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot insekticid.

Vsaka serija fermentiranega pripravka mora biti analizirana s HPLC, za zagotovilo, da niso prisotni sekundarni metaboliti.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 27. april 2001.

19

DPX KE 459 (flupirsulfuron-metil)

št. CAS 144740-54-5

št. CIPAC 577

2-(4,6-dimethoxypyrimidin-2-ylcarbamoylsulfamoyl)-6-trifluromethylnicotinate monosodium salt

903 g/kg

1. julij 2001

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Ob sprejemanju odločitve v skladu z enotnimi načeli morajo države članice nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 27. april 2001.

20

Acibenzolar-s-metil

št. CAS 135158-54-2

št. CIPAC 597

benzo[1,2,3]thiadiazole-7-carbothioic acid S-methyl ester

970 g/kg

1. november 2001

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot rastlinski aktivator.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 29. junij 2001.

21

Ciklanilid

št. CAS 113136-77-9

št. CIPAC 586

ni na voljo

960 g/kg

1. november 2001

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot regulator rasti.

Najvišja dovoljena vsebnost nečistoče 2,4-dikloroanilina (2,4-DCA) v aktivni snovi, kot je proizvedena, mora biti 1 g/kg.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 29. junij 2001.

22

Železov fosfat

št. CAS 10045-86-0

št. CIPAC 629

Ferric Phosphate

990 g/kg

1. november 2001

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot moluskicid (proti polžem).

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 29. junij 2001.

23

Pimetrozin

št. CAS 123312-89-0

št. CIPAC 593

(E)-6-methyl-4-[(pyridin-3-ylmethylene)amino]-4,5-dihydro-2H-[1,2,4]-triazin-3 one

950 g/kg

1. november 2001

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot insekticid.

Ob sprejemanju odločitve v skladu z enotnimi načeli morajo države članice nameniti posebno pozornost zaščiti vodnih organizmov.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 29. junij 2001.

24

Piraflufen-etil

št. CAS 129630-19-9

št. CIPAC 605

Ethyl 2-chloro-5-(4-chloro-5-difluoromethoxy-1-methylpyrazol-3-yl)-4-fluorophenoxyacetate

956 g/kg

1. november 2001

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Ob sprejemanju odločitve v skladu z enotnimi načeli morajo države članice nameniti posebno pozornost zaščiti alg in vodnih rastlin ter po potrebi izvajati ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 29. junij 2001.

25

Glifosat

št. CAS 1071-83-6

št. CIPAC 284

N-(phosphonomethyl)-glycin

950 g/kg

1. julij 2002

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu glifosata in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 29. junija 2001 pripravil Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin. V tej celoviti oceni morajo države članice:

| — | nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice v okolju, ki je posebej ranljivo, zlasti v zvezi z nekmetijsko rabo. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice v okolju, ki je posebej ranljivo, zlasti v zvezi z nekmetijsko rabo.

26

Tifensulfuron-methil

št. CAS 79277-27-3

št. CIPAC 452

Methyl 3-(4-methoxy-6-methyl-1,3,5-triazin-2-ylcarbamoyl-sulfamoyl)thiophene-2-carboxylate

960 g/kg

1. julij 2002

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu tifensulfuron-metila, zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 29. junija 2001 pripravil Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin. V tej celoviti oceni morajo države članice:

| — | nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice; |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice;

| — | nameniti posebno pozornost vplivu na vodne rastline in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost vplivu na vodne rastline in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja.

27

2,4-D

št. CAS 94-75-7

št. CIPAC 1

(2,4-dichlorophenoxy) acetic acid

960 g/kg

1. oktober 2002

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu 2,4-D, zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 2. oktobra 2001 pripravil Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin. V tej celoviti oceni morajo države članice:

| — | posvečati posebno pozornost varovanju podtalnice, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami; |
| --- | --- |

—

posvečati posebno pozornost varovanju podtalnice, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami;

| — | nameniti posebno pozornost dermalni absorpciji (prehajanju skozi kožo); |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost dermalni absorpciji (prehajanju skozi kožo);

| — | nameniti posebno pozornost zaščiti neciljnih členonožcev in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost zaščiti neciljnih členonožcev in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

28

Izoproturon

št. CAS 34123-59-6

št. CIPAC 336

3-(4-isopropylphenyl)-1,1-dimethylurea

970 g/kg

1. januar 2003

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu izoproturona in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 7. decembra 2001 pripravil Stalni odbor za zdravje rastlin. V tej celoviti oceni morajo države članice:

| — | nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami ali pri stopnjah uporabe, ki so višje od opisanih v poročilu o pregledu, ter po potrebi izvajati ukrepe za zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami ali pri stopnjah uporabe, ki so višje od opisanih v poročilu o pregledu, ter po potrebi izvajati ukrepe za zmanjšanje tveganja;

| — | nameniti posebno pozornost zaščiti vodnih organizmov in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja.“ |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost zaščiti vodnih organizmov in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja.“

| (3) | Vrstice 30 do 39 se nadomestijo z naslednjimi:











  Št. | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (3) | Začetek veljavnosti | Potek veljavnosti registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „30 | iprovalikarb
  št. CAS 140923-17-7
  št. CIPAC 620 | {2-Methyl-1-[1-(4-methylphenyl)ethylcarbonyl]propyl}- carbamic acid isopropylester | 950 g/kg
  (prehodna specifikacija) | 1. julij 2002 | 31. december 2015 | Registrira se lahko samo kot fungicid.
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu iprovalikarba in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 26. februarja 2002 pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali. V tej celoviti oceni:






  — | mora biti potrjena specifikacija tehničnega materiala, kot je bil proizveden za prodajo in podprta z ustreznimi analitskimi podatki. Testni material, uporabljen v dokumentaciji o toksičnosti je treba primerjati in preveriti glede na specifikacijo tehničnega materiala; |

(3)

Vrstice 30 do 39 se nadomestijo z naslednjimi:

Št.

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (3)

Začetek veljavnosti

Potek veljavnosti registracije

Posebne določbe

„30

iprovalikarb

št. CAS 140923-17-7

št. CIPAC 620

{2-Methyl-1-[1-(4-methylphenyl)ethylcarbonyl]propyl}- carbamic acid isopropylester

950 g/kg

(prehodna specifikacija)

1. julij 2002

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot fungicid.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu iprovalikarba in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 26. februarja 2002 pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali. V tej celoviti oceni:

—

mora biti potrjena specifikacija tehničnega materiala, kot je bil proizveden za prodajo in podprta z ustreznimi analitskimi podatki. Testni material, uporabljen v dokumentaciji o toksičnosti je treba primerjati in preveriti glede na specifikacijo tehničnega materiala;

| — | morajo države članice nameniti posebno pozornost zaščiti izvajalcev. |
| --- | --- |

—

morajo države članice nameniti posebno pozornost zaščiti izvajalcev.

31

Prosulfuron

št. CAS 94125-34-5

št. CIPAC 579

1-(4-methoxy-6-methyl-1,3,5-triazin-2-yl)-3-[2-(3,3,3-trifluoropropyl)-phenylsulfonyl]-urea

950 g/kg

1. julij 2002

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu prosulfurona in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 26. februarja 2002 pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali. V tej celoviti oceni morajo države članice:

| — | skrbno preučiti tveganje za vodne rastline, če se aktivna snov uporablja v neposredni bližini površinskih vod. Kjer je primerno, je treba izvajati ukrepe za zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

—

skrbno preučiti tveganje za vodne rastline, če se aktivna snov uporablja v neposredni bližini površinskih vod. Kjer je primerno, je treba izvajati ukrepe za zmanjšanje tveganja;

| — | nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebni pogoji. Kjer je primerno, je treba izvajati ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebni pogoji. Kjer je primerno, je treba izvajati ukrepe za zmanjšanje tveganja.

32

Sulfosulfuron

št. CAS 141776-32-1

št. CIPAC 601

1-(4,6-dimethoxypyrimidin-2-yl)-3-[(2-ethanesulfonyl-imidazo[1,2-a]pyridine) sulfonyl]urea

980 g/kg

1. julij 2002

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu sulfosulfurona in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 26. februarja 2002 pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali. V tej celoviti oceni morajo države članice:

| — | nameniti posebno pozornost zaščiti vodnih rastlin in alg. Kjer je primerno, je treba izvajati ukrepe za zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost zaščiti vodnih rastlin in alg. Kjer je primerno, je treba izvajati ukrepe za zmanjšanje tveganja;

| — | nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost varovanju podtalnice, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami.

33

Cinidon-etil

št. CAS 142891-20-1

št. CIPAC 598

(Z)-ethyl 2-chloro-3-[2-chloro-5-(cyclohex-1-ene-1,2-dicarboximido)phenyl]acrylate

940 g/kg

1. oktober 2002

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu cinidon etila in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 19. aprila 2002 pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali. V tej celoviti oceni morajo države članice:

| — | nameniti posebno pozornost možnosti onesnaženja podtalnice, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi (na primer tla z nevtralnimi ali visokimi pH vrednostmi) in/ali podnebnimi razmerami; |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost možnosti onesnaženja podtalnice, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi (na primer tla z nevtralnimi ali visokimi pH vrednostmi) in/ali podnebnimi razmerami;

| — | nameniti posebno pozornost zaščiti vodnih organizmov. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost zaščiti vodnih organizmov.

Pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

34

Cihalofop butil

št. CAS 122008-85-9

št. CIPAC 596

Butyl-(R)-2-[4(4-cyano-2-fluorophenoxy) phenoxy]propionate

950 g/kg

1. oktober 2002

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu cihalofop butila, in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kot je bilo dokončno oblikovano v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali 19. aprila 2002. V tej celoviti oceni morajo države članice:

| — | skrbno preučiti morebiten učinek tretiranja iz zraka na neciljne organizme in zlasti na vodne vrste. Pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo omejitve ali ukrepe za zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

—

skrbno preučiti morebiten učinek tretiranja iz zraka na neciljne organizme in zlasti na vodne vrste. Pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo omejitve ali ukrepe za zmanjšanje tveganja;

| — | skrbno preučiti morebiten učinek kopenskega tretiranja na vodne organizme v riževih poljih. Pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

—

skrbno preučiti morebiten učinek kopenskega tretiranja na vodne organizme v riževih poljih. Pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

35

Famoksadon

št. CAS 131807-57-3

št. CIPAC 594

3-anilino-5-methyl-5-(4-phenoxyphenyl)-1,3-oxazolidine-2,4-dione

960 g/kg

1. oktober 2002

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot fungicid.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu famoksadona in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 19. aprila 2002 pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali. V tej celoviti oceni morajo države članice:

| — | nameniti posebno pozornost morebitnim kroničnim tveganjem osnovne snovi ali metabolitov za deževnike; |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost morebitnim kroničnim tveganjem osnovne snovi ali metabolitov za deževnike;

| — | nameniti posebno pozornost zaščiti vodnih organizmov in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost zaščiti vodnih organizmov in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja;

| — | nameniti posebno pozornost zaščiti izvajalcev. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost zaščiti izvajalcev.

36

Florasulam

št. CAS 145701-23-1

št. CIPAC 616

2', 6', 8-Trifluoro-5-methoxy-[1,2,4]-triazolo [1,5-c] pyrimidine-2-sulphonanilide

970 g/kg

1. oktober 2002

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu florasulama in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 19. aprila 2002 pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali. V tej celoviti oceni morajo države članice:

| — | nameniti posebno pozornost možnosti onesnaženja podtalnice, kadar je aktivna snov uporabljena na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami; Pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost možnosti onesnaženja podtalnice, kadar je aktivna snov uporabljena na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami; Pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

37

Metalaksil-M

št. CAS 70630-17-0

št. CIPAC 580

Methyl (R)-2-{[(2,6-dimethylphenyl)methoxyacetyl] amino} propionate

910 g/kg

1. oktober 2002

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot fungicid.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu metalaksil-M ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 19. aprila 2002. V tej celoviti oceni:

| — | se mora posebna pozornost nameniti morebitnemu onesnaženju podtalnice z aktivno snovjo ali njenima razpadnima produktoma CGA 62826 in CGA 108906, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami. Pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

—

se mora posebna pozornost nameniti morebitnemu onesnaženju podtalnice z aktivno snovjo ali njenima razpadnima produktoma CGA 62826 in CGA 108906, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami. Pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

38

Pikolinafen

št. CAS 137641-05-5

št. CIPAC 639

4′-Fluoro-6-[(α,α,α-trifluoro-m-tolyl)oxy]picolinanilide

970 g/kg

1. oktober 2002

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu pikolinafena in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 19. aprila 2002 pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali. V tej celoviti oceni morajo države članice:

| — | nameniti posebno pozornost zaščiti vodnih organizmov. Pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost zaščiti vodnih organizmov. Pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

39

Flumioksazin

št. CAS 103361-09-7

št. CIPAC 578

N-(7-fluoro-3,4-dihydro-3-oxo-4-prop-2-ynyl-2H-1,4-benzoxazin-6-yl)cyclohex-1-ene-1,2-dicarboximide

960 g/kg

1. januar 2003

31. december 2015

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu flumioksazina in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kakor ga je kot končno različico 28. junija 2002 pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali. V tej celoviti oceni morajo države članice:

| — | skrbno preučiti tveganje za vodne rastline in alge. Pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.“ |
| --- | --- |

—

skrbno preučiti tveganje za vodne rastline in alge. Pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.“

---

(1)  Več podrobnosti o identiteti in specifikaciji aktivnih snovi je na voljo v poročilu o pregledu.

(2)  Več podrobnosti o identiteti in specifikaciji aktivnih snovi je na voljo v njihovem poročilu o pregledu.

(3)  Več podrobnosti o identiteti in specifikaciji aktivnih snovi je na voljo v njihovem poročilu o pregledu.

---

SKLEPI

| 11.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/58 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/58

---

SKLEP SVETA

z dne 8. novembra 2010

o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Slovaškem

(2010/682/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1) in zlasti člena 25 tega sklepa,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ (2) in zlasti člena 20 in poglavja 4 Priloge tega sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženemu k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženemu k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb.

| (2) | Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(2)

Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa.

| (3) | Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepe iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejme na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa. |
| --- | --- |

(3)

Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepe iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejme na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa.

| (4) | V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, zadeva vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, zadeva vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov.

| (5) | Slovaška je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi daktiloskopskih podatkov. |
| --- | --- |

(5)

Slovaška je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi daktiloskopskih podatkov.

| (6) | Slovaška je opravila uspešen preskus z Avstrijo. |
| --- | --- |

(6)

Slovaška je opravila uspešen preskus z Avstrijo.

| (7) | Na Slovaškem je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je avstrijsko-nemška ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta. |
| --- | --- |

(7)

Na Slovaškem je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je avstrijsko-nemška ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

| (8) | Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave daktiloskopskih podatkov, je bilo predloženo Svetu – |
| --- | --- |

(8)

Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave daktiloskopskih podatkov, je bilo predloženo Svetu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Slovaška za namene avtomatiziranega iskanja daktiloskopskih podatkov v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 Sklepa 2008/615/PNZ ter je upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke na podlagi člena 9 navedenega sklepa, in sicer od datuma začetka veljavnosti tega sklepa.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 8. novembra 2010

Za Svet

Predsednik

M. WATHELET

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 210, 6.8.2008, str. 12.

2

---

| 11.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/60

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 9. novembra 2010

o spremembi Odločbe 97/555/ES o postopku potrjevanja skladnosti gradbenih proizvodov v skladu s členom 20(2) Direktive Sveta 89/106/EGS v zvezi s cementom, gradbenim apnom in drugimi hidravličnimi vezivi

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7603)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/683/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/106/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic, ki se nanašajo na gradbene proizvode (1), ter zlasti člena 13(4)(a) Direktive,

po posvetovanju s Stalnim odborom za gradbeništvo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je sprejela Odločbo 97/555/ES z dne 14. julija 1997 o postopku potrjevanja skladnosti gradbenih proizvodov v skladu s členom 20(2) Direktive Sveta 89/106/EGS v zvezi s cementom, gradbenim apnom in drugimi hidravličnimi vezivi (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je sprejela Odločbo 97/555/ES z dne 14. julija 1997 o postopku potrjevanja skladnosti gradbenih proizvodov v skladu s členom 20(2) Direktive Sveta 89/106/EGS v zvezi s cementom, gradbenim apnom in drugimi hidravličnimi vezivi (2).

| (2) | Po pregledu družine proizvodov „gradbeno apno“ so države članice in Komisija štele za potrebno, da okrepijo vlogo tretje strani, vključene v certifikacijo kontrole proizvodnje. |
| --- | --- |

(2)

Po pregledu družine proizvodov „gradbeno apno“ so države članice in Komisija štele za potrebno, da okrepijo vlogo tretje strani, vključene v certifikacijo kontrole proizvodnje.

| (3) | Odločbo 97/555/ES je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Odločbo 97/555/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga III k Odločbi 97/555/ES se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 9. novembra 2010

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 40, 11.2.1989, str. 12.

1

(2)  UL L 229, 20.8.1997, str. 9.

2

---

PRILOGA

V Prilogi III k Odločbi 97/555/ES se vnos, ki se nanaša na družino proizvodov „Gradbeno apno, ki vključuje: belo apno, dolomitno apno, hidravlično apno“, nadomesti z naslednjim:

| „Gradbeno apno, ki vključuje:






  — | belo apno, |
| --- | --- |

„Gradbeno apno, ki vključuje:

—

belo apno,

| — | dolomitno apno, |
| --- | --- |

—

dolomitno apno,

| — | hidravlično apno |
| --- | --- |

—

hidravlično apno

—

2 +“

---

| 11.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/62 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/62

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 10. novembra 2010

o spremembi dela 1 Priloge E k Direktivi Sveta 92/65/EGS glede vzorcev zdravstvenih spričeval za živali z gospodarstev

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7640)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/684/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (1), in zlasti prvega odstavka člena 22 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 10 Direktive 92/65/EGS določa zahteve zdravstvenega varstva živali, ki urejajo trgovanje s psi, mačkami in belimi dihurji. |
| --- | --- |

(1)

Člen 10 Direktive 92/65/EGS določa zahteve zdravstvenega varstva živali, ki urejajo trgovanje s psi, mačkami in belimi dihurji.

| (2) | Del 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS določa vzorec zdravstvenega spričevala za trgovanje z živalmi z gospodarstev, vključno s psi, mačkami in belimi dihurji. |
| --- | --- |

(2)

Del 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS določa vzorec zdravstvenega spričevala za trgovanje z živalmi z gospodarstev, vključno s psi, mačkami in belimi dihurji.

| (3) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 998/2003 (2) določa zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali, in pravila, ki se uporabljajo za nadzor teh premikov. Uporablja se za premike vrst hišnih živali iz Priloge I k navedeni uredbi med državami članicami ali iz tretjih držav. Psi, mačke in beli dihurji so na seznamu v delih A in B navedene priloge. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 998/2003 (2) določa zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali, in pravila, ki se uporabljajo za nadzor teh premikov. Uporablja se za premike vrst hišnih živali iz Priloge I k navedeni uredbi med državami članicami ali iz tretjih držav. Psi, mačke in beli dihurji so na seznamu v delih A in B navedene priloge.

| (4) | Zahteve iz Uredbe (ES) št. 998/2003 se razlikujejo glede na to, ali gre za premike hišnih živali med državami članicami ali iz tretjih držav v države članice. Poleg tega zahteve za take premike iz tretjih držav še nadalje razlikujejo med tretjimi državami iz oddelka 2 dela B Priloge II k navedeni uredbi in tretjimi državami iz dela C navedene priloge. |
| --- | --- |

(4)

Zahteve iz Uredbe (ES) št. 998/2003 se razlikujejo glede na to, ali gre za premike hišnih živali med državami članicami ali iz tretjih držav v države članice. Poleg tega zahteve za take premike iz tretjih držav še nadalje razlikujejo med tretjimi državami iz oddelka 2 dela B Priloge II k navedeni uredbi in tretjimi državami iz dela C navedene priloge.

| (5) | Da se prepreči goljufivo prikrivanje trgovskih premikov kot netrgovske premike hišnih živali v smislu Uredbe (ES) št. 998/2003, člen 12 navedene uredbe določa, da se zahteve in pregledi iz Direktive 92/65/EGS uporabljajo za premike več kot petih hišnih živali, kadar živali v Unijo prispejo iz tretje države, ki ni navedena v oddelku 2 dela B Priloge II k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Da se prepreči goljufivo prikrivanje trgovskih premikov kot netrgovske premike hišnih živali v smislu Uredbe (ES) št. 998/2003, člen 12 navedene uredbe določa, da se zahteve in pregledi iz Direktive 92/65/EGS uporabljajo za premike več kot petih hišnih živali, kadar živali v Unijo prispejo iz tretje države, ki ni navedena v oddelku 2 dela B Priloge II k navedeni uredbi.

| (6) | Da se preprečijo enake prakse in zagotovi enotna uporaba Uredbe (ES) št. 998/2003, Uredba Komisije (EU) št. 388/2010 z dne 6. maja 2010 o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 998/2003 v zvezi z največjim številom nekaterih vrst hišnih živali, ki so lahko predmet netrgovskega premika (3), določa, da se ista pravila uporabljajo tudi za premike hišnih psov, mačk in belih dihurjev, če je skupno število živali za premik v državo članico iz druge države članice ali tretje države iz oddelka 2 dela B Priloge II k Uredbi (ES) št. 998/2003 več kot pet. |
| --- | --- |

(6)

Da se preprečijo enake prakse in zagotovi enotna uporaba Uredbe (ES) št. 998/2003, Uredba Komisije (EU) št. 388/2010 z dne 6. maja 2010 o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 998/2003 v zvezi z največjim številom nekaterih vrst hišnih živali, ki so lahko predmet netrgovskega premika (3), določa, da se ista pravila uporabljajo tudi za premike hišnih psov, mačk in belih dihurjev, če je skupno število živali za premik v državo članico iz druge države članice ali tretje države iz oddelka 2 dela B Priloge II k Uredbi (ES) št. 998/2003 več kot pet.

| (7) | Spričevalo, določeno v delu 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS, kakor je bila spremenjena s Sklepom Komisije 2010/270/EU (4), upošteva določbe Uredbe (EU) št. 388/2010. |
| --- | --- |

(7)

Spričevalo, določeno v delu 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS, kakor je bila spremenjena s Sklepom Komisije 2010/270/EU (4), upošteva določbe Uredbe (EU) št. 388/2010.

| (8) | Izkušnje z uporabo Uredbe (EU) št. 388/2010 so pokazale, da imajo v nekaterih primerih določbe navedene uredbe nesorazmeren vpliv na premike omejene populacije hišnih psov, mačk in belih dihurjev, ki se pogosto premikajo za netrgovske namene v številu, ki je večje od pet, da se udeležijo nekaterih športnih dogodkov in razstav. |
| --- | --- |

(8)

Izkušnje z uporabo Uredbe (EU) št. 388/2010 so pokazale, da imajo v nekaterih primerih določbe navedene uredbe nesorazmeren vpliv na premike omejene populacije hišnih psov, mačk in belih dihurjev, ki se pogosto premikajo za netrgovske namene v številu, ki je večje od pet, da se udeležijo nekaterih športnih dogodkov in razstav.

| (9) | Za navedene primere je primerno uvesti obdobje veljavnosti spričevala, ki ni daljše od obdobja veljavnosti spričeval, izdanih za druge vrste živali, ki jih zajema spričevalo iz dela 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS. |
| --- | --- |

(9)

Za navedene primere je primerno uvesti obdobje veljavnosti spričevala, ki ni daljše od obdobja veljavnosti spričeval, izdanih za druge vrste živali, ki jih zajema spričevalo iz dela 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS.

| (10) | Odločba Komisije 2004/824/ES z dne 1. decembra 2004 o uvedbi vzorčnega zdravstvenega spričevala za netrgovske premike psov, mačk in belih dihurjev iz tretjih držav v Skupnost (5) določa, da je spričevalo iz Priloge k Odločbi veljavno za premike znotraj Unije za štiri mesece od datuma izdaje ali do prenehanja veljavnosti cepljenja proti steklini, odvisno od tega, kaj poteče prej. |
| --- | --- |

(10)

Odločba Komisije 2004/824/ES z dne 1. decembra 2004 o uvedbi vzorčnega zdravstvenega spričevala za netrgovske premike psov, mačk in belih dihurjev iz tretjih držav v Skupnost (5) določa, da je spričevalo iz Priloge k Odločbi veljavno za premike znotraj Unije za štiri mesece od datuma izdaje ali do prenehanja veljavnosti cepljenja proti steklini, odvisno od tega, kaj poteče prej.

| (11) | Za usklajenost zakonodaje Unije je primerno, da je veljavnost spričeval za pse, mačke in bele dihurje iz dela 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS enaka kot tista, ki je določena za spričevalo iz Priloge k Odločbi 2004/824/ES. |
| --- | --- |

(11)

Za usklajenost zakonodaje Unije je primerno, da je veljavnost spričeval za pse, mačke in bele dihurje iz dela 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS enaka kot tista, ki je določena za spričevalo iz Priloge k Odločbi 2004/824/ES.

| (12) | Direktivo 92/65/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Direktivo 92/65/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Del 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 10. novembra 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54.

1

(2)  UL L 146, 13.6.2003, str. 1.

2

(3)  UL L 114, 7.5.2010, str. 3.

3

(4)  UL L 118, 12.5.2010, str. 56.

4

(5)  UL L 358, 3.12.2004, str. 12.

5

---

PRILOGA

„Del 1 –   Zdravstveno spričevalo za trgovanje z živalmi z gospodarstev (kopitarji, ptice, lagomorfi, psi, mačke in beli dihurji)

92/65 EI

Image

Image

Image

---

| 11.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/67 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/67

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 10. novembra 2010

o spremembi poglavja 3 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina

(Besedilo velja za EGP)

(2010/685/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (1) in zlasti člena 23(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 715/2009 določa smernice za opredelitev tehničnih informacij, ki jih uporabniki omrežja potrebujejo za pridobitev dejanskega dostopa do sistema. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 715/2009 določa smernice za opredelitev tehničnih informacij, ki jih uporabniki omrežja potrebujejo za pridobitev dejanskega dostopa do sistema.

| (2) | S smernicami naj bi uvedli zahteve po preglednosti, tako da bi zagotovili dejanski dostop do prenosnih sistemov zemeljskega plina in minimalno jamstvo za dejansko enake pogoje dostopa na trg. |
| --- | --- |

(2)

S smernicami naj bi uvedli zahteve po preglednosti, tako da bi zagotovili dejanski dostop do prenosnih sistemov zemeljskega plina in minimalno jamstvo za dejansko enake pogoje dostopa na trg.

| (3) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora iz člena 28 Uredbe (ES) št. 715/2009 – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora iz člena 28 Uredbe (ES) št. 715/2009 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Poglavje 3 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009 se nadomesti z besedilom v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 3. marca 2011.

V Bruslju, 10. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 211, 14.8.2009, str. 36.

1

---

PRILOGA

„3.   Opredelitev tehničnih informacij, ki jih uporabniki omrežja potrebujejo za pridobitev dejanskega dostopa do omrežja, opredelitev vseh relevantnih točk v zvezi z zahtevami po preglednosti, informacije, ki jih je treba objaviti za vse relevantne točke, in časovni razpored, po katerem se te informacije objavijo

3.1   Opredelitev tehničnih informacij, ki jih uporabniki omrežja potrebujejo za pridobitev dejanskega dostopa do omrežja

3.1.1   Oblika objave

| 1. | Operaterji prenosnih sistemov zagotovijo vse informacije iz odstavka 3.1.2 in odstavka 3.3(1) do 3.3(5), kot sledi:






  (a) | na spletni strani, ki je dostopna javnosti, brezplačna in na kateri se ni treba registrirati ali kako drugače prijaviti pri operaterju prenosnega sistema; |
| --- | --- | --- |

1.

Operaterji prenosnih sistemov zagotovijo vse informacije iz odstavka 3.1.2 in odstavka 3.3(1) do 3.3(5), kot sledi:

(a)

na spletni strani, ki je dostopna javnosti, brezplačna in na kateri se ni treba registrirati ali kako drugače prijaviti pri operaterju prenosnega sistema;

| (b) | redno/nepretrgano; pogostost je odvisna od sprememb, ki nastopijo, in trajanja storitve; |
| --- | --- |

(b)

redno/nepretrgano; pogostost je odvisna od sprememb, ki nastopijo, in trajanja storitve;

| (c) | uporabniku prijazno; |
| --- | --- |

(c)

uporabniku prijazno;

| (d) | na jasen, količinsko razviden, zlahka dostopen in nediskriminatoren način; |
| --- | --- |

(d)

na jasen, količinsko razviden, zlahka dostopen in nediskriminatoren način;

| (e) | v prenosljivem formatu, ki omogoča kvantitativne analize; |
| --- | --- |

(e)

v prenosljivem formatu, ki omogoča kvantitativne analize;

| (f) | v enotnih merskih enotah, pri čemer sta zlasti kWh (z referenčno temperaturo sežiga 298,15 K) enota za energijsko vsebnost, m3 (pri 273,15 K in 1,01325 bara) pa enota za prostornino. Zagotovi se stalen pretvorbeni faktor v energijsko vsebnost. Poleg zgoraj navedene oblike je možna tudi objava v drugih enotah; |
| --- | --- |

(f)

v enotnih merskih enotah, pri čemer sta zlasti kWh (z referenčno temperaturo sežiga 298,15 K) enota za energijsko vsebnost, m3 (pri 273,15 K in 1,01325 bara) pa enota za prostornino. Zagotovi se stalen pretvorbeni faktor v energijsko vsebnost. Poleg zgoraj navedene oblike je možna tudi objava v drugih enotah;

| (g) | v uradnem(-ih) jeziku(-ih) države članice in v angleščini. |
| --- | --- |

(g)

v uradnem(-ih) jeziku(-ih) države članice in v angleščini.

| 2. | Operaterji prenosnih sistemov zagotovijo informacije o dejanskih spremembah glede vseh informacij iz odstavka 3.1.2 in odstavkov od 3.3(1) do 3.3(5) pravočasno in takoj, ko jih imajo na voljo. |
| --- | --- |

2.

Operaterji prenosnih sistemov zagotovijo informacije o dejanskih spremembah glede vseh informacij iz odstavka 3.1.2 in odstavkov od 3.3(1) do 3.3(5) pravočasno in takoj, ko jih imajo na voljo.

3.1.2   Vsebina objave

Operaterji prenosnih sistemov v zvezi s svojimi omrežji in storitvami objavijo vsaj naslednje informacije:

| (a) | podroben in celovit opis različnih ponujenih storitev in njihovih cen; |
| --- | --- |

(a)

podroben in celovit opis različnih ponujenih storitev in njihovih cen;

| (b) | različne vrste pogodb o prenosu, ki so na voljo za te storitve; |
| --- | --- |

(b)

različne vrste pogodb o prenosu, ki so na voljo za te storitve;

| (c) | kodeks omrežja in/ali običajne pogoje, ki določajo pravice in obveznosti vseh uporabnikov omrežja, vključno z:






  1. | usklajenimi pogodbami o prenosu in drugimi ustreznimi dokumenti; |
| --- | --- | --- |

(c)

kodeks omrežja in/ali običajne pogoje, ki določajo pravice in obveznosti vseh uporabnikov omrežja, vključno z:

1.

usklajenimi pogodbami o prenosu in drugimi ustreznimi dokumenti;

| 2. | če je to koristno za dostop do sistema, opredelitvijo parametrov kakovosti plina za vse relevantne točke, kot so določene v odstavku 3.2 te priloge, vključno z vsaj zgornjo kurilno vrednostjo ali Wobbejevim indeksom in odgovornostjo ali stroški pretvorbe za uporabnike omrežja, če plin ne bi ustrezal tem specifikacijam; |
| --- | --- |

2.

če je to koristno za dostop do sistema, opredelitvijo parametrov kakovosti plina za vse relevantne točke, kot so določene v odstavku 3.2 te priloge, vključno z vsaj zgornjo kurilno vrednostjo ali Wobbejevim indeksom in odgovornostjo ali stroški pretvorbe za uporabnike omrežja, če plin ne bi ustrezal tem specifikacijam;

| 3. | če je to pomembno za dostop do sistema, informacijami o zahtevah glede tlaka plina za vse relevantne točke; |
| --- | --- |

3.

če je to pomembno za dostop do sistema, informacijami o zahtevah glede tlaka plina za vse relevantne točke;

| 4. | postopkom v primeru prekinitve prekinljive zmogljivosti, vključno s časovnim potekom, obsegom in razvrstitvijo posameznih prekinitev (npr. sorazmerno ali po načelu ‚kdor se prvi priključi, se zadnji prekine‘); |
| --- | --- |

4.

postopkom v primeru prekinitve prekinljive zmogljivosti, vključno s časovnim potekom, obsegom in razvrstitvijo posameznih prekinitev (npr. sorazmerno ali po načelu ‚kdor se prvi priključi, se zadnji prekine‘);

| (d) | usklajene postopke, ki se izvedejo pri uporabi prenosnega sistema, vključno z opredelitvijo ključnih pojmov; |
| --- | --- |

(d)

usklajene postopke, ki se izvedejo pri uporabi prenosnega sistema, vključno z opredelitvijo ključnih pojmov;

| (e) | določbe o dodeljevanju zmogljivosti, upravljanju prezasedenosti in postopkih za preprečevanje kopičenja zmogljivosti in njihove ponovne uporabe; |
| --- | --- |

(e)

določbe o dodeljevanju zmogljivosti, upravljanju prezasedenosti in postopkih za preprečevanje kopičenja zmogljivosti in njihove ponovne uporabe;

| (f) | pravila, ki se uporabljajo za trgovanje z zmogljivostjo na sekundarnem trgu v odnosu do operaterjev prenosnih sistemov; |
| --- | --- |

(f)

pravila, ki se uporabljajo za trgovanje z zmogljivostjo na sekundarnem trgu v odnosu do operaterjev prenosnih sistemov;

| (g) | pravila o izravnavi in metodologiji za izračunavanje stroškov izravnave; |
| --- | --- |

(g)

pravila o izravnavi in metodologiji za izračunavanje stroškov izravnave;

| (h) | po potrebi raven fleksibilnosti in dopustne meje odstopanja, vključene v prenosne in druge storitve brez posebnega zaračunavanja, ter vsakršno dodatno ponujeno fleksibilnost in pripadajoče cene; |
| --- | --- |

(h)

po potrebi raven fleksibilnosti in dopustne meje odstopanja, vključene v prenosne in druge storitve brez posebnega zaračunavanja, ter vsakršno dodatno ponujeno fleksibilnost in pripadajoče cene;

| (i) | podroben opis plinskega sistema operaterja prenosnega sistema z navedbo vseh relevantnih povezovalnih točk, kot so opredeljene v odstavku 3.2 te priloge, ter imena operaterjev medsebojno povezanih sistemov ali obratov. |
| --- | --- |

(i)

podroben opis plinskega sistema operaterja prenosnega sistema z navedbo vseh relevantnih povezovalnih točk, kot so opredeljene v odstavku 3.2 te priloge, ter imena operaterjev medsebojno povezanih sistemov ali obratov.

| (j) | pravila za priključitev na sistem, ki ga upravlja operater prenosnega sistema; |
| --- | --- |

(j)

pravila za priključitev na sistem, ki ga upravlja operater prenosnega sistema;

| (k) | informacije o mehanizmih za ravnanje v sili, kot so ukrepi, ki lahko privedejo do odklopa skupin odjemalcev, in druga splošna pravila glede odgovornosti, ki se uporabljajo za operaterja prenosnega sistema, če je operater prenosnega sistema za to odgovoren; |
| --- | --- |

(k)

informacije o mehanizmih za ravnanje v sili, kot so ukrepi, ki lahko privedejo do odklopa skupin odjemalcev, in druga splošna pravila glede odgovornosti, ki se uporabljajo za operaterja prenosnega sistema, če je operater prenosnega sistema za to odgovoren;

| (l) | vse postopke, za katere se dogovorijo operaterji prenosnih sistemov, na povezovalnih točkah, ki so bistvene za dostop uporabnikov omrežja do zadevnih prenosnih omrežij, zlasti tiste, ki se nanašajo na interoperabilnost omrežja, dogovorjene postopke za napovedovanje in postopke usklajevanja ter druge dogovorjene postopke za oblikovanje določb v zvezi z dodeljevanji pretoka plina in izravnavanjem odstopanj, vključno z uporabljenimi metodami; |
| --- | --- |

(l)

vse postopke, za katere se dogovorijo operaterji prenosnih sistemov, na povezovalnih točkah, ki so bistvene za dostop uporabnikov omrežja do zadevnih prenosnih omrežij, zlasti tiste, ki se nanašajo na interoperabilnost omrežja, dogovorjene postopke za napovedovanje in postopke usklajevanja ter druge dogovorjene postopke za oblikovanje določb v zvezi z dodeljevanji pretoka plina in izravnavanjem odstopanj, vključno z uporabljenimi metodami;

| (m) | operaterji prenosnih sistemov objavijo podroben in izčrpen opis metodologije in postopka, vključno z informacijami o uporabljenih parametrih in ključnih predpostavkah, ki se uporabljajo za izračunavanje tehnične zmogljivosti. |
| --- | --- |

(m)

operaterji prenosnih sistemov objavijo podroben in izčrpen opis metodologije in postopka, vključno z informacijami o uporabljenih parametrih in ključnih predpostavkah, ki se uporabljajo za izračunavanje tehnične zmogljivosti.

3.2   Opredelitev vseh relevantnih točk v zvezi z zahtevami po preglednosti

| 1. | Relevantne točke vključujejo vsaj:






  (a) | vse vstopne in izstopne točke v prenosno omrežje in iz njega, ki ga upravlja operater prenosnega sistema, z izjemo izstopnih točk, povezanih z enim samim končnim odjemalcem, in z izjemo vstopnih točk, neposredno povezanih s proizvodno zmogljivostjo enega samega proizvajalca, ki se nahaja v EU; |
| --- | --- | --- |

1.

Relevantne točke vključujejo vsaj:

(a)

vse vstopne in izstopne točke v prenosno omrežje in iz njega, ki ga upravlja operater prenosnega sistema, z izjemo izstopnih točk, povezanih z enim samim končnim odjemalcem, in z izjemo vstopnih točk, neposredno povezanih s proizvodno zmogljivostjo enega samega proizvajalca, ki se nahaja v EU;

| (b) | vse vstopne in izstopne točke, ki povezujejo izravnalna območja operaterjev prenosnih sistemov; |
| --- | --- |

(b)

vse vstopne in izstopne točke, ki povezujejo izravnalna območja operaterjev prenosnih sistemov;

| (c) | vse točke, ki povezujejo omrežje operaterja prenosnega sistema s terminalom UZP, fizičnimi plinskimi vozlišči ter skladiščnimi in proizvodnimi zmogljivostmi, razen če so te proizvodne zmogljivosti izvzete pod točko (a); |
| --- | --- |

(c)

vse točke, ki povezujejo omrežje operaterja prenosnega sistema s terminalom UZP, fizičnimi plinskimi vozlišči ter skladiščnimi in proizvodnimi zmogljivostmi, razen če so te proizvodne zmogljivosti izvzete pod točko (a);

| (d) | vse točke, ki povezujejo omrežje določenega operaterja prenosnega sistema z infrastrukturo, ki je potrebna za zagotavljanje sistemskih storitev, kakor so opredeljene s členom 2(14) Direktive 2009/73/ES. |
| --- | --- |

(d)

vse točke, ki povezujejo omrežje določenega operaterja prenosnega sistema z infrastrukturo, ki je potrebna za zagotavljanje sistemskih storitev, kakor so opredeljene s členom 2(14) Direktive 2009/73/ES.

| 2. | Informacije za posamezne končne odjemalce in za proizvodne zmogljivosti, ki niso zajete v opredelitvi relevantnih točk, kot je podana v točki 3.2.1(a), se objavijo v zbirni obliki vsaj za vsako izravnalno območje. Ta združitev posameznih končnih odjemalcev in proizvodnih zmogljivosti, ki so izključene iz opredelitve zadevnih točk v členu 3.2.1(a), se za namene uporabe te priloge šteje kot ena relevantna točka. |
| --- | --- |

2.

Informacije za posamezne končne odjemalce in za proizvodne zmogljivosti, ki niso zajete v opredelitvi relevantnih točk, kot je podana v točki 3.2.1(a), se objavijo v zbirni obliki vsaj za vsako izravnalno območje. Ta združitev posameznih končnih odjemalcev in proizvodnih zmogljivosti, ki so izključene iz opredelitve zadevnih točk v členu 3.2.1(a), se za namene uporabe te priloge šteje kot ena relevantna točka.

| 3. | Kadar točke med dvema ali več operaterji prenosnih sistemov upravljajo zgolj zadevni operaterji, brez pogodbene ali operativne vključitve uporabnikov omrežij, ali kadar točke povezujejo prenosni sistem z distribucijskim sistemom in na teh točkah ni pogodbene prezasedenosti, so operaterji prenosnih sistemov oproščeni obveznosti objavljanja zahtev iz odstavka 3.3 te priloge. Nacionalni regulativni organ lahko od operaterjev prenosnih sistemov zahteva, da objavijo zahteve iz odstavka 3.3 te priloge za skupine ali vse izvzete točke. Če ima operater prenosnega sistema na voljo informacije, se slednje v takem primeru objavijo v zbirni obliki in na smiselni ravni vsaj za posamezno izravnalno območje. Ta združitev posameznih točk se za namene uporabe te priloge šteje kot ena relevantna točka. |
| --- | --- |

3.

Kadar točke med dvema ali več operaterji prenosnih sistemov upravljajo zgolj zadevni operaterji, brez pogodbene ali operativne vključitve uporabnikov omrežij, ali kadar točke povezujejo prenosni sistem z distribucijskim sistemom in na teh točkah ni pogodbene prezasedenosti, so operaterji prenosnih sistemov oproščeni obveznosti objavljanja zahtev iz odstavka 3.3 te priloge. Nacionalni regulativni organ lahko od operaterjev prenosnih sistemov zahteva, da objavijo zahteve iz odstavka 3.3 te priloge za skupine ali vse izvzete točke. Če ima operater prenosnega sistema na voljo informacije, se slednje v takem primeru objavijo v zbirni obliki in na smiselni ravni vsaj za posamezno izravnalno območje. Ta združitev posameznih točk se za namene uporabe te priloge šteje kot ena relevantna točka.

3.3   Informacije, ki jih je treba objaviti za vse relevantne točke, in časovni razpored, po katerem se te informacije objavijo

| 1. | Operaterji prenosnih sistemov na vseh relevantnih točkah objavijo informacije, kot so naštete v odstavkih od (a) do (g), za vse storitve in sistemske storitve, ki jih zagotavljajo (zlasti z informacijami o mešanju, balastiranju in pretvorbi). Te informacije se objavljajo v številčni obliki za urno ali dnevno obdobje, kar ustreza najmanjšemu referenčnemu obdobju za zakup zmogljivosti in (popravljene) napovedi in najmanjšemu obračunskemu obdobju, za katero se obračunajo odstopanja. Če se najmanjše referenčno obdobje razlikuje od dnevnega obdobja, se informacije, ki so naštete v odstavkih od (a) do (g), podajo tudi za dnevno obdobje. Te informacije in posodobitve se objavijo, takoj ko so na voljo operaterju sistema (‚skoraj v realnem času‘).






  (a) | tehnična zmogljivost za pretoke v obeh smereh; |
| --- | --- | --- |

1.

Operaterji prenosnih sistemov na vseh relevantnih točkah objavijo informacije, kot so naštete v odstavkih od (a) do (g), za vse storitve in sistemske storitve, ki jih zagotavljajo (zlasti z informacijami o mešanju, balastiranju in pretvorbi). Te informacije se objavljajo v številčni obliki za urno ali dnevno obdobje, kar ustreza najmanjšemu referenčnemu obdobju za zakup zmogljivosti in (popravljene) napovedi in najmanjšemu obračunskemu obdobju, za katero se obračunajo odstopanja. Če se najmanjše referenčno obdobje razlikuje od dnevnega obdobja, se informacije, ki so naštete v odstavkih od (a) do (g), podajo tudi za dnevno obdobje. Te informacije in posodobitve se objavijo, takoj ko so na voljo operaterju sistema (‚skoraj v realnem času‘).

(a)

tehnična zmogljivost za pretoke v obeh smereh;

| (b) | skupna pogodbena zagotovljena in prekinljiva zmogljivost v obeh smereh; |
| --- | --- |

(b)

skupna pogodbena zagotovljena in prekinljiva zmogljivost v obeh smereh;

| (c) | napovedi in popravljene napovedi v obeh smereh; |
| --- | --- |

(c)

napovedi in popravljene napovedi v obeh smereh;

| (d) | razpoložljiva zagotovljena in prekinljiva zmogljivost v obeh smereh; |
| --- | --- |

(d)

razpoložljiva zagotovljena in prekinljiva zmogljivost v obeh smereh;

| (e) | dejanski fizični pretoki; |
| --- | --- |

(e)

dejanski fizični pretoki;

| (f) | načrtovana in dejanska prekinitev prekinljive zmogljivosti; |
| --- | --- |

(f)

načrtovana in dejanska prekinitev prekinljive zmogljivosti;

| (g) | načrtovane in nenačrtovane prekinitve zagotovljenih storitev ter informacije o ponovni vzpostavitvi zagotovljenih storitev (med drugim vzdrževanje sistema in predvideno trajanje vsake prekinitve zaradi vzdrževanja). Načrtovane prekinitve se objavijo vsaj 42 dni vnaprej. |
| --- | --- |

(g)

načrtovane in nenačrtovane prekinitve zagotovljenih storitev ter informacije o ponovni vzpostavitvi zagotovljenih storitev (med drugim vzdrževanje sistema in predvideno trajanje vsake prekinitve zaradi vzdrževanja). Načrtovane prekinitve se objavijo vsaj 42 dni vnaprej.

| 2. | Na vseh relevantnih točkah se informacije iz odstavka 3.3(1)(a), (b) in (d) objavijo za obdobje vsaj 18 mesecev vnaprej. |
| --- | --- |

2.

Na vseh relevantnih točkah se informacije iz odstavka 3.3(1)(a), (b) in (d) objavijo za obdobje vsaj 18 mesecev vnaprej.

| 3. | Na vseh relevantnih točkah operaterji prenosnih sistemov objavljajo pretekle informacije v zvezi z zahtevami odstavka 3.3(1)(a)–(g) za obdobje preteklih pet let nepretrgano. |
| --- | --- |

3.

Na vseh relevantnih točkah operaterji prenosnih sistemov objavljajo pretekle informacije v zvezi z zahtevami odstavka 3.3(1)(a)–(g) za obdobje preteklih pet let nepretrgano.

| 4. | Operaterji prenosnih sistemov vsakodnevno objavljajo izmerjene zgornje kurilne vrednosti ali Wobbejev indeks na vseh relevantnih točkah. Predhodne številke se objavijo najkasneje tri dni po zadevnem dnevu dobave plina. Končne številke se objavijo v treh mesecih po koncu zadevnega meseca. |
| --- | --- |

4.

Operaterji prenosnih sistemov vsakodnevno objavljajo izmerjene zgornje kurilne vrednosti ali Wobbejev indeks na vseh relevantnih točkah. Predhodne številke se objavijo najkasneje tri dni po zadevnem dnevu dobave plina. Končne številke se objavijo v treh mesecih po koncu zadevnega meseca.

| 5. | Operaterji prenosnih sistemov za vse relevantne točke objavijo razpoložljive zmogljivosti, zakupljene in tehnične zmogljivosti, in sicer po letnih za vsa leta, ko je pogodbeno zakupljena zmogljivost z dodatnim enim letom ter še za vsaj naslednjih 10 let. Te informacije se posodobijo vsaj vsak mesec ali pogosteje, če so na voljo nove informacije. Iz objave je razvidno obdobje, za katero se zmogljivost ponuja na trgu. |
| --- | --- |

5.

Operaterji prenosnih sistemov za vse relevantne točke objavijo razpoložljive zmogljivosti, zakupljene in tehnične zmogljivosti, in sicer po letnih za vsa leta, ko je pogodbeno zakupljena zmogljivost z dodatnim enim letom ter še za vsaj naslednjih 10 let. Te informacije se posodobijo vsaj vsak mesec ali pogosteje, če so na voljo nove informacije. Iz objave je razvidno obdobje, za katero se zmogljivost ponuja na trgu.

3.4   Informacije, ki jih je treba objaviti v zvezi s prenosnim omrežjem, in časovni razpored, po katerem se te informacije objavijo

| 1. | Operaterji prenosnih sistemov zagotovijo vsakodnevno objavo in posodobitev skupnih količin ponujenih in pogodbenih zmogljivostih na sekundarnem trgu (to je prodaja enega uporabnika omrežja drugemu uporabniku omrežja), če ima operater prenosnega sistema na voljo to informacijo. Informacije vsebujejo naslednje specifikacije:






  (a) | povezovalno točko, na kateri se prodaja zmogljivost; |
| --- | --- | --- |

1.

Operaterji prenosnih sistemov zagotovijo vsakodnevno objavo in posodobitev skupnih količin ponujenih in pogodbenih zmogljivostih na sekundarnem trgu (to je prodaja enega uporabnika omrežja drugemu uporabniku omrežja), če ima operater prenosnega sistema na voljo to informacijo. Informacije vsebujejo naslednje specifikacije:

(a)

povezovalno točko, na kateri se prodaja zmogljivost;

| (b) | vrsta zmogljivosti, tj. vstopna, izstopna, zagotovljena, prekinljiva; |
| --- | --- |

(b)

vrsta zmogljivosti, tj. vstopna, izstopna, zagotovljena, prekinljiva;

| (c) | količina in trajanje pravic za uporabo zmogljivosti; |
| --- | --- |

(c)

količina in trajanje pravic za uporabo zmogljivosti;

| (d) | vrsta prodaje, npr. prenos ali dodelitev; |
| --- | --- |

(d)

vrsta prodaje, npr. prenos ali dodelitev;

| (e) | skupno število trgovanj/prenosov; |
| --- | --- |

(e)

skupno število trgovanj/prenosov;

| (f) | vsi drugi pogoji, s katerimi je seznanjen operater prenosnega sistema in so navedeni v odstavku 3.3. |
| --- | --- |

(f)

vsi drugi pogoji, s katerimi je seznanjen operater prenosnega sistema in so navedeni v odstavku 3.3.

Če take informacije zagotovi tretja stran, so operaterji prenosnih sistemov oproščeni te določbe.

| 2. | Operaterji prenosnih sistemov objavijo usklajene pogoje, po katerih bodo sprejeli prenose zmogljivosti (npr. prenosi in dodelitve). Ti pogoji morajo vsebovati vsaj:






  (a) | opis standardiziranih proizvodov, ki jih je mogoče prodati na sekundarnem trgu; |
| --- | --- | --- |

2.

Operaterji prenosnih sistemov objavijo usklajene pogoje, po katerih bodo sprejeli prenose zmogljivosti (npr. prenosi in dodelitve). Ti pogoji morajo vsebovati vsaj:

(a)

opis standardiziranih proizvodov, ki jih je mogoče prodati na sekundarnem trgu;

| (b) | čas, potreben za izvedbo/sprejemanje/registracijo sekundarnih trgovanj; če pride do zamude, je treba objaviti razloge zanjo; |
| --- | --- |

(b)

čas, potreben za izvedbo/sprejemanje/registracijo sekundarnih trgovanj; če pride do zamude, je treba objaviti razloge zanjo;

| (c) | obvestilo prodajalca ali tretje strani v smislu točke 3.4(1) operaterju prenosnega sistema o imenu prodajalca in kupca ter specifikacijah zmogljivosti, kot so navedene v točki 3.4(1). |
| --- | --- |

(c)

obvestilo prodajalca ali tretje strani v smislu točke 3.4(1) operaterju prenosnega sistema o imenu prodajalca in kupca ter specifikacijah zmogljivosti, kot so navedene v točki 3.4(1).

Če take informacije zagotovi tretja stran, so operaterji prenosnih sistemov oproščeni te določbe.

| 3. | Vsak operater prenosnega sistema v zvezi s storitvami izravnavanja odstopanj v njegovem sistemu vsakemu uporabniku omrežja za vsako obdobje izravnavanja odstopanj zagotovi podatke o specifičnih predhodnih obsegih odstopanj in stroških za posameznega uporabnika omrežja, in sicer najpozneje en mesec po koncu obdobja izravnave odstopanj. Končni podatki v zvezi z odjemalci, ki se sporočijo v skladu s standardnimi profili obremenitve, se lahko zagotovijo do 14 mesecev kasneje. Če take informacije zagotovi tretja stran, so operaterji prenosnih sistemov oproščeni te določbe. Pri zagotavljanju teh informacij se spoštuje zaupnost tržno občutljivih informacij. |
| --- | --- |

3.

Vsak operater prenosnega sistema v zvezi s storitvami izravnavanja odstopanj v njegovem sistemu vsakemu uporabniku omrežja za vsako obdobje izravnavanja odstopanj zagotovi podatke o specifičnih predhodnih obsegih odstopanj in stroških za posameznega uporabnika omrežja, in sicer najpozneje en mesec po koncu obdobja izravnave odstopanj. Končni podatki v zvezi z odjemalci, ki se sporočijo v skladu s standardnimi profili obremenitve, se lahko zagotovijo do 14 mesecev kasneje. Če take informacije zagotovi tretja stran, so operaterji prenosnih sistemov oproščeni te določbe. Pri zagotavljanju teh informacij se spoštuje zaupnost tržno občutljivih informacij.

| 4. | Kadar se tretjim strankam omogoči dostop do fleksibilnih storitev, izven dopustnih vrednosti, operaterji prenosnih sistemov objavljajo dnevne napovedi o največji fleksibilnosti en dan vnaprej, stopnji rezervacij fleksibilnosti in razpoložljivi fleksibilnosti na trgu za naslednji obračunski dan. Operater prenosnega sistema obenem objavi naknadne informacije o skupni uporabi vsake fleksibilne storitve ob koncu vsakega obračunskega dne. Če je nacionalni regulativni organ prepričan, da bi taka informacija lahko omogočila zlorabe s strani uporabnikov omrežja, lahko odloči, da operaterja prenosnega sistema oprosti te obveznosti. |
| --- | --- |

4.

Kadar se tretjim strankam omogoči dostop do fleksibilnih storitev, izven dopustnih vrednosti, operaterji prenosnih sistemov objavljajo dnevne napovedi o največji fleksibilnosti en dan vnaprej, stopnji rezervacij fleksibilnosti in razpoložljivi fleksibilnosti na trgu za naslednji obračunski dan. Operater prenosnega sistema obenem objavi naknadne informacije o skupni uporabi vsake fleksibilne storitve ob koncu vsakega obračunskega dne. Če je nacionalni regulativni organ prepričan, da bi taka informacija lahko omogočila zlorabe s strani uporabnikov omrežja, lahko odloči, da operaterja prenosnega sistema oprosti te obveznosti.

| 5. | Operaterji prenosnih sistemov za vsako izravnalno območje objavijo količino plina v prenosnem omrežju na začetku vsakega obračunskega dne ter napoved količine plina v prenosnem omrežju ob koncu vsakega obračunskega dne. Napoved količine plina ob koncu obračunskega dne se posodablja vsako uro skozi ves obračunski dan. Če se stroški odstopanj obračunavajo vsako uro, operater prenosnega sistema vsako uro objavi količino plina v prenosnem omrežju. Namesto tega lahko operaterji prenosnih sistemov za vsako izravnalno območje objavijo stanje izravnave skupnih odstopanj vseh uporabnikov na začetku vsakega izravnalnega obdobja ter napovedano skupno stanje izravnave odstopanj ob koncu vsakega obračunskega dne. Če je nacionalni regulativni organ prepričan, da bi uporabniki omrežij lahko take informacije zlorabili, se lahko odloči, da operaterja prenosnega sistema oprosti te obveznosti. |
| --- | --- |

5.

Operaterji prenosnih sistemov za vsako izravnalno območje objavijo količino plina v prenosnem omrežju na začetku vsakega obračunskega dne ter napoved količine plina v prenosnem omrežju ob koncu vsakega obračunskega dne. Napoved količine plina ob koncu obračunskega dne se posodablja vsako uro skozi ves obračunski dan. Če se stroški odstopanj obračunavajo vsako uro, operater prenosnega sistema vsako uro objavi količino plina v prenosnem omrežju. Namesto tega lahko operaterji prenosnih sistemov za vsako izravnalno območje objavijo stanje izravnave skupnih odstopanj vseh uporabnikov na začetku vsakega izravnalnega obdobja ter napovedano skupno stanje izravnave odstopanj ob koncu vsakega obračunskega dne. Če je nacionalni regulativni organ prepričan, da bi uporabniki omrežij lahko take informacije zlorabili, se lahko odloči, da operaterja prenosnega sistema oprosti te obveznosti.

| 6. | Operaterji prenosnih sistemov zagotovijo uporabniku prijazne instrumente za izračunavanje tarif. |
| --- | --- |

6.

Operaterji prenosnih sistemov zagotovijo uporabniku prijazne instrumente za izračunavanje tarif.

| 7. | Operaterji prenosnih sistemov vsaj pet let vodijo redno evidenco o vseh pogodbah o zmogljivostih in vseh drugih potrebnih informacijah v zvezi z izračunavanjem in zagotavljanjem dostopa do razpoložljivih zmogljivosti, zlasti o posameznih napovedih in prekinitvah, tako da bodo na voljo ustreznim nacionalnim organom. Operaterji prenosnih sistemov morajo vsaj 5 let hraniti dokumentacijo o vseh ustreznih informacijah iz točke 3.3(4) in (5) in jih morajo na zahtevo predložiti regulativnemu organu. Obe stranki spoštujeta poslovno tajnost.“ |
| --- | --- |

7.

Operaterji prenosnih sistemov vsaj pet let vodijo redno evidenco o vseh pogodbah o zmogljivostih in vseh drugih potrebnih informacijah v zvezi z izračunavanjem in zagotavljanjem dostopa do razpoložljivih zmogljivosti, zlasti o posameznih napovedih in prekinitvah, tako da bodo na voljo ustreznim nacionalnim organom. Operaterji prenosnih sistemov morajo vsaj 5 let hraniti dokumentacijo o vseh ustreznih informacijah iz točke 3.3(4) in (5) in jih morajo na zahtevo predložiti regulativnemu organu. Obe stranki spoštujeta poslovno tajnost.“

---

Popravki

| 11.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/72 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/72

---

Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora

(
  Uradni list Evropske unije L 15 z dne 20. januarja 2010
  )

Stran 54, šesti stolpec vnosa za oksitetraciklin:

besedilo:

„MRL za maščevje, jetra in ledvice se ne uporabljajo za ribe kostnice.“

se glasi:

„MRL za jetra in ledvice se ne uporabljajo za ribe kostnice.“

---