# Eiropas Savienības L 301/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.301.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 301 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 18. novembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.301.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 301

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 18. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 1051/2010 (2010. gada 17. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 1052/2010 (2010. gada 17. novembris) par importa licenču izdošanu atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti 2010. gada novembra pirmajās septiņās dienās, saskaņā ar tarifu kvotu augstākā labuma liellopu gaļai, kuru pārvalda ar Regulu (EK) Nr. 620/2009 | 3 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/693/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 22. jūlijs), ar kuru izveido vienotu formātu otrajam dalībvalstu ziņojumam par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/42/EK, ar ko ierobežo gaistošo organisko savienojumu emisijas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4955) | 4 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (ES) Nr. 1051/2010 (2010. gada 17. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

Komisijas Regula (ES) Nr. 1052/2010 (2010. gada 17. novembris) par importa licenču izdošanu atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti 2010. gada novembra pirmajās septiņās dienās, saskaņā ar tarifu kvotu augstākā labuma liellopu gaļai, kuru pārvalda ar Regulu (EK) Nr. 620/2009

3

LĒMUMI

2010/693/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 22. jūlijs), ar kuru izveido vienotu formātu otrajam dalībvalstu ziņojumam par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/42/EK, ar ko ierobežo gaistošo organisko savienojumu emisijas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4955)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4955)

4

| | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 303/09/COL (2009. gada 8. jūlijs) par shēmu attiecībā uz jūras transportu, kura izpaužas kā tonnāžas nodokļa shēma un nodokļa atmaksas shēma jūrnieku nodarbināšanai (Īslande) | 10 |

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 303/09/COL (2009. gada 8. jūlijs) par shēmu attiecībā uz jūras transportu, kura izpaužas kā tonnāžas nodokļa shēma un nodokļa atmaksas shēma jūrnieku nodarbināšanai (Īslande)

10

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 18.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1051/2010

(2010. gada 17. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 18. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 17. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 61,0 |
| MA | 70,9 |
| MK | 55,8 |
| ZZ | 62,6 |
| 0707 00 05 | AL | 59,4 |
| EG | 161,4 |
| JO | 174,9 |
| MK | 59,4 |
| TR | 78,1 |
| ZZ | 106,6 |
| 0709 90 70 | MA | 75,1 |
| TR | 153,7 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 20 10 | MA | 63,2 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 102,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 62,8 |
| TN | 78,6 |
| TR | 62,8 |
| UY | 58,6 |
| ZZ | 65,7 |
| 0805 50 10 | AR | 39,2 |
| TR | 71,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 56,0 |
| 0806 10 10 | BR | 268,6 |
| TR | 151,9 |
| US | 291,7 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 197,9 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| CN | 82,6 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 99,1 |
| US | 96,5 |
| ZA | 102,1 |
| ZZ | 81,1 |
| 0808 20 50 | CN | 83,8 |
| ZZ | 83,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

61,0

MA

70,9

MK

55,8

ZZ

62,6

0707 00 05

AL

59,4

EG

161,4

JO

174,9

MK

59,4

TR

78,1

ZZ

106,6

0709 90 70

MA

75,1

TR

153,7

ZZ

114,4

0805 20 10

MA

63,2

ZA

141,4

ZZ

102,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

62,8

TN

78,6

TR

62,8

UY

58,6

ZZ

65,7

0805 50 10

AR

39,2

TR

71,7

UY

57,1

ZZ

56,0

0806 10 10

BR

268,6

TR

151,9

US

291,7

ZA

79,2

ZZ

197,9

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

CN

82,6

MK

27,2

NZ

99,1

US

96,5

ZA

102,1

ZZ

81,1

0808 20 50

CN

83,8

ZZ

83,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 18.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1052/2010

(2010. gada 17. novembris)

par importa licenču izdošanu atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti 2010. gada novembra pirmajās septiņās dienās, saskaņā ar tarifu kvotu augstākā labuma liellopu gaļai, kuru pārvalda ar Regulu (EK) Nr. 620/2009

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 620/2009, ar ko paredz importa tarifa kvotu pārvaldību augstas kvalitātes liellopu gaļai (3), ir izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi importa licenču iesniegšanai un izdošanai. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 620/2009, ar ko paredz importa tarifa kvotu pārvaldību augstas kvalitātes liellopu gaļai (3), ir izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi importa licenču iesniegšanai un izdošanai.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktā paredzēts, ka gadījumos, kad licenču pieteikumos pieprasītie daudzumi pārsniedz attiecīgajā kvotas periodā pieejamos daudzumus, jānosaka piešķīruma koeficienti attiecībā uz katrā licences pieteikumā norādītajiem daudzumiem. Daudzumi, kas pieprasīti importa licenču pieteikumos, kuri laikposmā no 2010. gada 1. novembra līdz 7. novembrim iesniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 620/2009 3. pantu, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tādējādi jānosaka, par kādu apjomu var izdot importa licences, nosakot piešķīruma koeficientu, |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktā paredzēts, ka gadījumos, kad licenču pieteikumos pieprasītie daudzumi pārsniedz attiecīgajā kvotas periodā pieejamos daudzumus, jānosaka piešķīruma koeficienti attiecībā uz katrā licences pieteikumā norādītajiem daudzumiem. Daudzumi, kas pieprasīti importa licenču pieteikumos, kuri laikposmā no 2010. gada 1. novembra līdz 7. novembrim iesniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 620/2009 3. pantu, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tādējādi jānosaka, par kādu apjomu var izdot importa licences, nosakot piešķīruma koeficientu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Importa licenču pieteikumiem, uz kuriem attiecas kvota ar kārtas numuru 09.4449 un kuri iesniegti laikposmā no 2010. gada 1. novembra līdz 7. novembrim saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 620/2009 3. pantu, piemēro piešķīruma koeficientu 97,748351 % apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 17. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 182, 15.7.2009., 25. lpp.

3

---

LĒMUMI

| 18.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/4

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 22. jūlijs),

ar kuru izveido vienotu formātu otrajam dalībvalstu ziņojumam par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/42/EK, ar ko ierobežo gaistošo organisko savienojumu emisijas

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4955)

(2010/693/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/42/EK, ar ko ierobežo gaistošo organisko savienojumu emisijas, kuras rada organisko šķīdinātāju izmantošana noteiktās krāsās, lakās un transportlīdzekļu galīgās apdares materiālos, un ar ko groza Direktīvu 1999/13/EK (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2004/42/EK 3. panta 1. punktu dalībvalstīm jānodrošina, lai minētās direktīvas I pielikumā minētie produkti pēc minētās direktīvas II pielikumā norādītajiem termiņiem tiktu laisti tirgū šo dalībvalstu teritorijās tikai tad, ja gaistošo organisko savienojumu (turpmāk “GOS”) saturs nepārsniedz attiecīgās robežvērtības, kas arī noteiktas minētās direktīvas II pielikumā, un ja GOS saturs ir pareizi marķēts atbilstīgi minētās direktīvas 4. pantam. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2004/42/EK 3. panta 1. punktu dalībvalstīm jānodrošina, lai minētās direktīvas I pielikumā minētie produkti pēc minētās direktīvas II pielikumā norādītajiem termiņiem tiktu laisti tirgū šo dalībvalstu teritorijās tikai tad, ja gaistošo organisko savienojumu (turpmāk “GOS”) saturs nepārsniedz attiecīgās robežvērtības, kas arī noteiktas minētās direktīvas II pielikumā, un ja GOS saturs ir pareizi marķēts atbilstīgi minētās direktīvas 4. pantam.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2004/42/EK 7. pantu dalībvalstīm, izmantojot Eiropas Komisijas izstrādātu vienotu [kopēju] formātu, jāziņo par to uzraudzības programmu rezultātiem, kas izveidotas saskaņā ar minētās direktīvas 6. pantu, un atļauto produktu kategorijām un daudzumiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2004/42/EK 7. pantu dalībvalstīm, izmantojot Eiropas Komisijas izstrādātu vienotu [kopēju] formātu, jāziņo par to uzraudzības programmu rezultātiem, kas izveidotas saskaņā ar minētās direktīvas 6. pantu, un atļauto produktu kategorijām un daudzumiem.

| (3) | Ar Komisijas Lēmumu 2007/205/EK (2) izveidoja formātu pirmajam ziņojumam par laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Ir jāizveido vienotais formāts otrajam ziņojumam, lai dalībvalstis varētu izpildīt savu pienākumu iesniegt ziņojumu par laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Lēmumu 2007/205/EK (2) izveidoja formātu pirmajam ziņojumam par laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Ir jāizveido vienotais formāts otrajam ziņojumam, lai dalībvalstis varētu izpildīt savu pienākumu iesniegt ziņojumu par laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Direktīvas 2004/42/EK 12. panta 2. punktā minētā komiteja, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Direktīvas 2004/42/EK 12. panta 2. punktā minētā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lai sagatavotu Direktīvas 2004/42/EK 7. pantā norādīto ziņojumu par laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, dalībvalstis izmanto šā lēmuma pielikumā norādīto ziņojuma formātu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 143, 30.4.2004., 87. lpp.

1

(2)  OV L 91, 31.3.2007., 48. lpp.

2

---

PIELIKUMS

VIENOTAIS FORMĀTS, LAI IESNIEGTU ZIŅOJUMU PAR DIREKTĪVAS 2004/42/EK ĪSTENOŠANU LAIKPOSMĀ NO 2010. GADA 1. JANVĀRA LĪDZ 31. DECEMBRIM

1.   Vispārīga informācija un administratīvie noteikumi

1.1.   Par šo ziņojumu atbildīgā iestāde

| Nosaukums | |
| --- | --- |
| Adrese | |
| Kontaktpersona | |
| E-pasts | |
| Tālrunis | |

Nosaukums

Adrese

Kontaktpersona

E-pasts

Tālrunis

1.2.   Direktīvas 2004/42/EK īstenošanas sakarā lūdzam sniegt ziņas par iestādi vai iestādēm, kas saskaņā ar minētās direktīvas 5. pantu atbild par šādu pienākumu pildīšanu:

| a) | izveidot, koordinēt un pārvaldīt uzraudzības programmu (valsts līmenī); |
| --- | --- |

a)

izveidot, koordinēt un pārvaldīt uzraudzības programmu (valsts līmenī);

| b) | veikt kontroles un pārbaudes attiecīgajā nozarē (reģionālā un/vai vietējā līmenī); |
| --- | --- |

b)

veikt kontroles un pārbaudes attiecīgajā nozarē (reģionālā un/vai vietējā līmenī);

| c) | nodrošināt, ka tiek izpildīti valsts pieņemtie noteikumi minētās direktīvas īstenošanai. |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, ka tiek izpildīti valsts pieņemtie noteikumi minētās direktīvas īstenošanai.

1.3.   Ja par Direktīvas 2004/42/EK īstenošanu atbild vairākas iestādes, lūdzam norādīt, kādi pasākumi veikti, lai nodrošinātu pēc iespējas vienotāku direktīvas īstenošanu visā teritorijā.

2.   Uzraudzības programma (Direktīvas 2004/42/EK 6. pants)

2.1.   Vai jūs iesniedzāt valsts uzraudzības programmas kopiju iepriekšējā ziņojumā?

 jā  nē

Vai kopš pēdējā pārskata perioda uzraudzības programma ir mainījusies?

 jā  nē

Ja ir pieejama uzraudzības programmas rakstveida versija, kas netika iesniegta pirmajā uzraudzības ziņojumā, vai ja kopš pirmā ziņojuma uzraudzības programma ir pārskatīta, lūdzam pievienot šim ziņojumam jaunās vai pārskatītās uzraudzības programmas kopiju.

2.2.   Ja nav iesniegts uzraudzības programmas rakstveida apraksts, lūdzam īsi aprakstīt programmu, īpaši pievēršot uzmanību šādiem elementiem:

| a) | kā tiek pārbaudīta atbilstība Direktīvas 2004/42/EK II pielikumā noteiktajām GOS robežvērtībām; |
| --- | --- |

a)

kā tiek pārbaudīta atbilstība Direktīvas 2004/42/EK II pielikumā noteiktajām GOS robežvērtībām;

| b) | kā tiek pārbaudītas Direktīvas 2004/42/EK 4. pantā noteiktās marķēšanas prasības; |
| --- | --- |

b)

kā tiek pārbaudītas Direktīvas 2004/42/EK 4. pantā noteiktās marķēšanas prasības;

| c) | kā dotajā gadā tika atlasīti uzraudzītie uzņēmēji; |
| --- | --- |

c)

kā dotajā gadā tika atlasīti uzraudzītie uzņēmēji;

| d) | kā un kādā mērā tika veikta uzraudzība tajos gados, kad Komisijai nebija jāiesniedz ziņojums. |
| --- | --- |

d)

kā un kādā mērā tika veikta uzraudzība tajos gados, kad Komisijai nebija jāiesniedz ziņojums.

2.3.   Ja iespējams, lūdzam sniegt aplēses par uzņēmēju skaitu, kas darbojas dalībvalstī katrā no šādām kategorijām:

| | aptuvenais skaits |
| --- | --- |
| ražotāji | |
| importētāji | |
| vairumtirgotāji | |
| mazumtirgotāji | |

aptuvenais skaits

ražotāji

importētāji

vairumtirgotāji

mazumtirgotāji

2.4.   Ņemot vērā iepriekš 2.3. punktā norādīto tirgus struktūru, uz kuriem no šādiem uzņēmējiem attiecas uzraudzības programma? (1)

 ražotāji;  importētāji;  vairumtirgotāji;  mazumtirgotāji;

 citi (lūdzam norādīt): ...

2.5.   Ja iespējams, lūdzam sniegt aplēses par to produktu daudzumu (pēc svara vai tilpuma) tirgū, uz kuriem 2010. gadā attiecas Direktīvas 2004/42/EK darbības joma.

2.6.   Lūdzam sniegt aplēses par tirgus daļu, kuru uzraudzības programmā ir paredzēts pārbaudīt dotajā gadā, attiecībā pret tirgū laisto produktu daudzumu.

 0–20 %;  21–40 %;  41–60 %;  61–80 %;  81–100 %;

2.7.   Pārbaudes galvenokārt veic, izmantojot šādas metodes (1):

|  | apmeklējumus uz vietas, uzņēmējam iepriekš nepaziņojot, |
| --- | --- |
|  | apmeklējumus uz vietas, uzņēmējam iepriekš paziņojot, |
|  | citas (lūdzam norādīt): ... |



apmeklējumus uz vietas, uzņēmējam iepriekš nepaziņojot,



apmeklējumus uz vietas, uzņēmējam iepriekš paziņojot,



citas (lūdzam norādīt): ...

2.8.   Kā kompetentās iestādes pārbauda produktu atbilstību GOS robežvērtībām, kas minētas Direktīvas 2004/42/EK (1) II pielikumā?

|  | : | A | : | veicot paraugu ņemšanu un produkta analīzi akreditētā laboratorijā, kas izmanto Direktīvas 2004/42/EK III pielikumā minētās analītiskās metodes; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | : | B | : | paļaujoties uz ziņojumu par produkta analīzi, ko veicis uzņēmējs (ražotājs, importētājs, vairumtirgotājs vai mazumtirgotājs), izmantojot Direktīvas 2004/42/EK III pielikumā minētās analītiskās metodes; |
|  | : | C | : | citā veidā (lūdzam norādīt): ... |



:

A

:

veicot paraugu ņemšanu un produkta analīzi akreditētā laboratorijā, kas izmanto Direktīvas 2004/42/EK III pielikumā minētās analītiskās metodes;



:

B

:

paļaujoties uz ziņojumu par produkta analīzi, ko veicis uzņēmējs (ražotājs, importētājs, vairumtirgotājs vai mazumtirgotājs), izmantojot Direktīvas 2004/42/EK III pielikumā minētās analītiskās metodes;



:

C

:

citā veidā (lūdzam norādīt): ...

2.9.   Vai produktu marķējumu pārbaudi veic, izmantojot šādas metodes (1):

|  | : | A | : | vizuālas pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | : | B | : | marķējumu parauga iesniegšana pārbaudes iestādei, kas norādīta 1.2. punkta b) apakšpunktā; |
|  | : | C | : | citas (lūdzam norādīt): ... |



:

A

:

vizuālas pārbaudes uz vietas;



:

B

:

marķējumu parauga iesniegšana pārbaudes iestādei, kas norādīta 1.2. punkta b) apakšpunktā;



:

C

:

citas (lūdzam norādīt): ...

2.10.   Uzņēmēja pārbaudi veic (2):

|  | svarīgākajiem uzņēmējiem – sistemātiski un vairāk nekā vienu reizi gadā; |
| --- | --- |
|  | svarīgākajiem uzņēmējiem – sistemātiski un vienu reizi gadā; |
|  | izlases veidā visiem uzņēmējiem; |
|  | izlases veidā maziem uzņēmējiem; |
|  | citā veidā (lūdzam norādīt): ... |



svarīgākajiem uzņēmējiem – sistemātiski un vairāk nekā vienu reizi gadā;



svarīgākajiem uzņēmējiem – sistemātiski un vienu reizi gadā;



izlases veidā visiem uzņēmējiem;



izlases veidā maziem uzņēmējiem;



citā veidā (lūdzam norādīt): ...

2.11.   Ja iespējams, lūdzam sniegt aplēses par kopējām izmaksām EUR gadā, kas saistītas ar uzraudzības programmas izpildi (personāls, paraugu ņemšana un analīze, marķējuma pārbaudes, izpildes nodrošināšana un citas izmaksas).

Aplēstās uzraudzības izmaksas EUR gadā:

|  | mazāk par EUR 20 000; |
| --- | --- |
|  | 20 000 līdz EUR 40 000; |
|  | 41 000 līdz EUR 60 000; |
|  | vairāk par EUR 60 000. |



mazāk par EUR 20 000;



20 000 līdz EUR 40 000;



41 000 līdz EUR 60 000;



vairāk par EUR 60 000.

3.   Galvenie rezultāti, īstenojot uzraudzības programmu 2010. gadā (Direktīvas 2004/42/EK 7. pants)

3.1.   Kopsavilkums par pārbaudēm

Aizpildot A, B un C tabulu, lūdzam norādīt dalībvalstī veikto GOS satura pārbaužu skaitu un cik procentos konstatēta neatbilstība GOS robežvērtībām, kas minētas Direktīvas 2004/42/EK II pielikumā.

Dalībvalstis var sniegt aplēses par to, cik GOS satura pārbaudes veiktas dalībvalsts līmenī un cik procentuāli konstatētas neatbilstības robežvērtībām, kuras minētas Direktīvas 2004/42/EK II pielikumā, pamatojoties uz iegūto informāciju no atbilstīga skaita iestādēm. Ja A, B vai C tabulā sniegtā informācija ir aplēses, kāda ir aplēstā tirgus daļa, kuru aptver šīs iestādes, attiecībā pret tirgū laisto produktu daudzumu?

 0–20 %;  21–40 %;  41–60 %;  61–80 %;  81–100 %;

3.1.1.   A tabula (3)

Lūdzam aizpildīt A tabulu par telpām, kurās pārbaudīts GOS saturs vai marķējums, vai abi.

| A tabula | Ražotāji | Importētāji | Vairumtirgotāji | Mazumtirgotāji | Citi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Telpu skaits, kurās tika pārbaudīts GOS saturs un marķējumi |

A tabula

Ražotāji

Importētāji

Vairumtirgotāji

Mazumtirgotāji

Citi

1.

Telpu skaits, kurās tika pārbaudīts GOS saturs un marķējumi

| 2. | Telpu skaits, kurās tika pārbaudīts GOS saturs |
| --- | --- |

2.

Telpu skaits, kurās tika pārbaudīts GOS saturs

| 3. | Telpu skaits, kurās tika pārbaudīti marķējumi |
| --- | --- |

3.

Telpu skaits, kurās tika pārbaudīti marķējumi

3.1.2.   B tabula

Lūdzam aizpildīt B tabulu par telpām, kurās pārbaudīts GOS saturs (informācija, kas sniegta A tabulas 1. un 2. rindā).

| B tabula | Ražotāji | Importētāji | Vairumtirgotāji | Mazumtirgotāji | Citi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktu paraugu skaits, kas analizēti, izmantojot šā pielikuma 2.8.A vai 2.8.B punktā minētās metodes | | | | | |
| Produktu paraugu skaits, kas analizēti, vajadzības gadījumā izmantojot šā pielikuma 2.8.C punktā minēto metodi | | | | | |
| To paraugu procentuālais apjoms, kuri neatbilst I fāzes GOS robežvērtībām (4) | | | | | |
| To paraugu procentuālais apjoms, kuri neatbilst II fāzes GOS robežvērtībām (4) | | | | | |

B tabula

Ražotāji

Importētāji

Vairumtirgotāji

Mazumtirgotāji

Citi

Produktu paraugu skaits, kas analizēti, izmantojot šā pielikuma 2.8.A vai 2.8.B punktā minētās metodes

Produktu paraugu skaits, kas analizēti, vajadzības gadījumā izmantojot šā pielikuma 2.8.C punktā minēto metodi

To paraugu procentuālais apjoms, kuri neatbilst I fāzes GOS robežvērtībām (4)

To paraugu procentuālais apjoms, kuri neatbilst II fāzes GOS robežvērtībām (4)

3.1.3.   C tabula

Lūdzam aizpildīt C tabulu par telpām, kurās pārbaudīts marķējums (informācija, kas sniegta A tabulas 1. un 3. rindā).

| C tabula | Ražotāji | Importētāji | Vairumtirgotāji | Mazumtirgotāji | Citi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marķējumu skaits, kas pārbaudīti vizuāli, izmantojot šā pielikuma 2.9.A punktā minēto metodi | | | | | |
| Marķējumu skaits, kas pārbaudīti, izmantojot šā pielikuma 2.9.B vai 2.9.C punktā minētās visas pārējās metodes | | | | | |
| To marķējumu procentuālais apjoms, kuri neatbilst marķēšanas prasībām | | | | | |

C tabula

Ražotāji

Importētāji

Vairumtirgotāji

Mazumtirgotāji

Citi

Marķējumu skaits, kas pārbaudīti vizuāli, izmantojot šā pielikuma 2.9.A punktā minēto metodi

Marķējumu skaits, kas pārbaudīti, izmantojot šā pielikuma 2.9.B vai 2.9.C punktā minētās visas pārējās metodes

To marķējumu procentuālais apjoms, kuri neatbilst marķēšanas prasībām

3.2.   Kuras Direktīvas 2004/42/EK I pielikumā minētās produktu kategorijas jo īpaši konstatēja kā neatbilstošas 1) II pielikumā minētajām GOS satura robežvērtībām un 2) 4. pantā norādītajām produktu marķēšanas prasībām (līdz piecām visbiežāk sastopamajām kategorijām)?

3.3.   Neatbilstības gadījumos – kādas darbības ir veiktas pēc tam, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvai 2004/42/EK?

4.   Izņēmumi, kas pieļauti saskaņā ar Direktīvas 2004/42/EK 3. panta 2. punktu

4.1.   Kā tika izveidota izņēmumu sistēma, kas paredzēta Direktīvas 2004/42/EK 3. panta 2. punktā?

4.2.   Kāda kontroles sistēma ir izveidota, lai nodrošinātu, ka produkti, kas noteikti Direktīvas 2004/42/EK I pielikumā un kas neatbilst Direktīvas 2004/42/EK II pielikumā noteiktajām robežvērtībām, netiek pārdoti nevienam uzņēmējam, izņemot izmantošanai iekārtās, kuras ir reģistrētas vai atļautas saskaņā ar Padomes Direktīvas 1999/13/EK (5) 3. un 4. pantu?

4.3.   Ja iespējams, lūdzam sniegt aplēses par produktu daudzumu, kuriem 2010. gadā pieļauti izņēmumi (saskaņā ar klasifikāciju Direktīvas 2004/42/EK I pielikumā).

5.   Individuālās atļaujas, kas piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 2004/42/EK 3. panta 3. punktu

5.1.   Vai ir izmantota iespēja piešķirt individuālas atļaujas saskaņā ar Direktīvas 2004/42/EK 3. panta 3. punktu ēku un antīko transportlīdzekļu restaurācijai, kam ir īpaša vēsturiska vai kultūras nozīme.

5.2.   Ja jā, lūdzam īsi aprakstīt, kā darbojas sistēma, kas izveidota, lai piešķirtu individuālas atļaujas.

| a) | Kuras iestādes atbild par individuālu atļauju piešķiršanu? |
| --- | --- |

a)

Kuras iestādes atbild par individuālu atļauju piešķiršanu?

| b) | Kuras iestādes atbild par īpašas vēsturiskas vai kultūras nozīmes piešķiršanu ēkām un/vai antīkajiem transportlīdzekļiem? |
| --- | --- |

b)

Kuras iestādes atbild par īpašas vēsturiskas vai kultūras nozīmes piešķiršanu ēkām un/vai antīkajiem transportlīdzekļiem?

| c) | Kādi ir kritēriji īpašas vēsturiskas vai kultūras nozīmes noteikšanai? |
| --- | --- |

c)

Kādi ir kritēriji īpašas vēsturiskas vai kultūras nozīmes noteikšanai?

| d) | Ja iespējams, lūdzam norādīt aplēses par ēku un/vai antīko transportlīdzekļu skaitu, kam kompetentās iestādes ir piešķīrušas īpašu vēsturisko vai kultūras nozīmi. |
| --- | --- |

d)

Ja iespējams, lūdzam norādīt aplēses par ēku un/vai antīko transportlīdzekļu skaitu, kam kompetentās iestādes ir piešķīrušas īpašu vēsturisko vai kultūras nozīmi.

| e) | Kā tiek nodrošināts, ka attiecīgie produkti:






  — | tiek pārdoti “stingri ierobežotos” daudzumos, |
| --- | --- | --- |

e)

Kā tiek nodrošināts, ka attiecīgie produkti:

—

tiek pārdoti “stingri ierobežotos” daudzumos,

| — | tiek izmantoti tikai attiecīgo ēku un/vai transportlīdzekļu restaurācijai un uzturēšanai? |
| --- | --- |

—

tiek izmantoti tikai attiecīgo ēku un/vai transportlīdzekļu restaurācijai un uzturēšanai?

| f) | Lūdzam aprakstīt to produktu kategorijas un daudzumus, kuriem atļaujas piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 2004/42/EK 3. panta 3. punktu, vēlams, izmantojot šo tabulu.







  Kategorijas | Atbilstība Direktīvas 2004/42/EK I pielikumam | Produktu daudzums (pēc svara vai tilpuma) lietošanai gatavā veidā, kuriem ir piešķirtas atļaujas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. kategorija | | |
| 2. kategorija utt. | | |

f)

Lūdzam aprakstīt to produktu kategorijas un daudzumus, kuriem atļaujas piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 2004/42/EK 3. panta 3. punktu, vēlams, izmantojot šo tabulu.

Kategorijas

Atbilstība Direktīvas 2004/42/EK I pielikumam

Produktu daudzums (pēc svara vai tilpuma) lietošanai gatavā veidā, kuriem ir piešķirtas atļaujas

1. kategorija

2. kategorija utt.

6.   Cita būtiska informācija

6.1.   Kādas bija galvenās grūtības, kas jāpārvar, lai izveidotu un īstenotu uzraudzības programmu, tostarp – kādas problēmas ir bijušas, īstenojot direktīvu, vai kādas administratīvas grūtības bija jāpārvar, īstenojot konkrētu uzraudzības programmu? Kā iepriekšminētās problēmas tika atrisinātas?

6.2.   Lūdzam sniegt arī citas piezīmes, ierosinājumus vai informāciju par Direktīvas 2004/42/EK īstenošanu.

---

(1)  Var būt vairāk par vienu atbildi.

(2)  Var būt vairāk par vienu atbildi.

(3)  Kopējais apmeklēto vai aplēsto telpu skaits ir 1., 2. un 3. rindas summa.

(4)  Noteiktas Direktīvas 2004/42/EK II pielikuma A daļā. Uz transportlīdzekļu galīgās apdares materiāliem attiecas tikai I fāze.

(5)  OV L 85, 29.3.1999., 1. lpp.

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

| 18.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/10

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 303/09/COL

(2009. gada 8. jūlijs)

par shēmu attiecībā uz jūras transportu, kura izpaužas kā tonnāžas nodokļa shēma un nodokļa atmaksas shēma jūrnieku nodarbināšanai

(Īslande)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2), jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,

ņemot vērā nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas (3) izveidošanu, jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu un II daļas 4. panta 4. punktu, 6. pantu un 7. panta 5. punktu (4),

ņemot vērā Iestādes pamatnostādnes EEZ līguma 61. un 62. panta piemērošanai un interpretācijai (5) un jo īpaši nodaļu par atbalstu jūras transportam (6),

ņemot vērā Iestādes 2004. gada 14. jūlija lēmumu par 3. protokola II daļas 27. pantā minētajiem ieviešanas noteikumiem (7),

pēc tam, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi šiem pantiem (8),

tā kā:

I.   FAKTI

1.   PROCEDŪRA

Ar 2007. gada 23. marta vēstuli (lieta Nr. 415003) Īslandes iestādes paziņoja Iestādei par plānoto atbalstu jūras transporta nozarei saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu.

Pēc vairākkārtējas vēstuļu apmaiņas (9) Iestāde 2007. gada 19. decembra vēstulē informēja Īslandes iestādes, ka tā nolēmusi uzsākt 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz valsts atbalstu jūras transporta nozarei Īslandē, kurš izpaužas kā tonnāžas nodokļa shēma un nodokļa atmaksas shēma jūrnieku nodarbināšanai.

Iestādes Lēmums Nr. 721/07/COL par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā (10). Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus attiecībā uz šo jautājumu.

Iestāde nav saņēmusi ieinteresēto personu apsvērumus.

2.   IEROSINĀTO PASĀKUMU APRAKSTS

Paziņojumā bija minēti divi atsevišķi pasākumi – tonnāžas nodokļa shēma un īpaša nodokļa atmaksas shēma kuģu īpašniekiem. Turpmāk tekstā aprakstīti abi šie pasākumi.

2.1.   PAZIŅOTO PASĀKUMU NOSAUKUMS UN MĒRĶIS

Shēmā “Ríkisstyrkur vegan kaupskipaútgerðar á Íslandi”, t. i., valsts atbalsts jūras transportam Īslandē, ietilpst abi paziņotie pasākumi. Shēmas mērķis ir atbalstīt jūras transportu Īslandē, piešķirot priekšrocības kuģu īpašniekiem, lai veicinātu to reģistrēšanos Īslandē, nevis kuģošanu zem izdevīga karoga.

2.2.   PAZIŅOTO PASĀKUMU TIESISKAIS PAMATS VALSTS TIESĪBU AKTOS

Iepriekš minēto pasākumu tiesiskais pamats ir Likums Nr. 86/2007 par nodokļu politiku attiecībā uz tirdzniecības kuģu darbību “Lög um skattlagningu kaupskipaútgerðar” (turpmāk tekstā – “Tonnāžas nodokļa likums”). Parlaments šo likumu pieņēma 2007. gada 17. martā un publicēja oficiālajā tiesību aktu izdevumā 2007. gada 30. martā. Saskaņā ar Tonnāžas nodokļa likuma 17. pantu tas stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī.

Tonnāžās nodokļa likums ir jāskata saistībā ar Likumu Nr. 38/2007 par Īslandes Starptautisko kuģu reģistru (um íslenska alþjóðlega skipaskrá) (11) (turpmāk tekstā – IIS), kurš stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī (12).

2.3.   TONNĀŽAS NODOKLIS

Īslandē uzņēmuma ienākumu nodokļa standartlikme ir 15 % (13). Tonnāžas nodokļa likumā ir noteikts, ka kuģniecības sabiedrībām var piemērot izdevīgāku tonnāžas nodokli, kas tiek aprēķināts, pamatojoties uz vienas dienas pieņēmuma peļņu atkarībā no konkrētā kuģa faktiskās tonnāžas, nevis parasto uzņēmuma ienākumu nodokli 15 % apmērā no peļņas, kas tiek gūta no kuģošanas. Ja kuģniecības sabiedrība vēlas, lai uz to joprojām tiktu attiecināti parastie uzņēmuma ienākumu nodokļa noteikumi peļņas aprēķināšanas nolūkā, tā var piemērot šos noteikumus.

Tādā gadījumā uz pieņēmuma peļņu, kas iegūta, piemērojot noteiktu likmi faktiskajai tonnāžai, attiecina parasto uzņēmuma ienākumu nodokli.

Tādējādi ar tonnāžas nodokļa režīmu kuģniecības sabiedrības, uz kurām šo režīmu var attiecināt, tiek atbrīvotas no parastā uzņēmuma ienākumu nodokļa, ar ko tiek aplikta no pārvadājumiem gūtā peļņa, ja vien šī peļņa paliek shēmā ietilpstošajās kuģniecības sabiedrībās. Atbrīvojums neattiecas uz procentiem, peļņu no neto akciju tirdzniecības vai uz ienākumiem, kas gūti no citiem avotiem.

2.3.1.   
  Pasākumi, uz kuriem var attiecināt shēmu

Shēma attiecas uz IIS reģistrētiem kuģiem, kuru bruto tilpība (GT) ir vismaz 100 un kuri tiek izmantoti starptautiskajiem pasažieru un kravu pārvadājumiem un vietējiem kravu pārvadājumiem. Tonnāžas nodokļa likuma 3. pants nosaka, ka kravas vai pasažieru pārvadājumi ir jāveic, izmantojot:

| 1) | tirdzniecības kuģus, kuri pieder kuģa operatoram; |
| --- | --- |

1)

tirdzniecības kuģus, kuri pieder kuģa operatoram;

| 2) | tirdzniecības kuģus, kuri ir nomāti bez apkalpes (fraktēšana bez apkalpes); |
| --- | --- |

2)

tirdzniecības kuģus, kuri ir nomāti bez apkalpes (fraktēšana bez apkalpes);

| 3) | tirdzniecības kuģus, kuri ir nomāti ar apkalpi (laika fraktēšana). |
| --- | --- |

3)

tirdzniecības kuģus, kuri ir nomāti ar apkalpi (laika fraktēšana).

Tirdzniecības kuģa darbībās neietilpst nomāšana bez apkalpes uz termiņu, kas pārsniedz 3 gadus. Īslandes iestādes ir norādījušas, ka nav īpaša noteikuma attiecībā uz to, cik liela proporcionālā daļa no visiem kuģa operatoram piederošajiem kuģiem var būt nomāti tirdzniecības kuģi ar apkalpi vai bez tās.

Tonnāžas nodokļa likuma 4. pantā ir noteikts, ka likums neattiecas uz šādiem pasākumiem: zvejniecība, ostu būvniecība, niršana, loča pakalpojumi un glābšana, izglītības un apmācības pasākumi vai citi sociāli pasākumi, sporta, izklaides un atpūtas pasākumi, tostarp vaļu vērošana, pasažieru pārvadājumi starp Īslandes ostām, kas nav piestāšanas ostas starpvalstu maršrutos.

Īslandes iestādes apstiprināja, ka likums neattiecas arī uz vilkšanu un bagarēšanu.

Tonnāžas nodokļa likuma 3. pantā ir noteikts, ka likums attiecas uz šādiem palīgpasākumiem:

| 1) | konteineru izmantošana kravu pārvadājumos; |
| --- | --- |

1)

konteineru izmantošana kravu pārvadājumos;

| 2) | iekraušanas, izkraušanas un tehniskās apkopes iekārtu darbība; |
| --- | --- |

2)

iekraušanas, izkraušanas un tehniskās apkopes iekārtu darbība;

| 3) | biļešu pārdošanas un pasažieru termināļu darbība; |
| --- | --- |

3)

biļešu pārdošanas un pasažieru termināļu darbība;

| 4) | biroju un vadības iekārtu darbība; |
| --- | --- |

4)

biroju un vadības iekārtu darbība;

| 5) | patēriņa preču pārdošana uz tirdzniecības kuģu klāja. |
| --- | --- |

5)

patēriņa preču pārdošana uz tirdzniecības kuģu klāja.

2.3.2.   
  Reģistrācija
  “IIS”
  un pilna apjoma nodokļu saistības

Tonnāžas nodokļa likuma 1. pantā ir noteikts, ka

“sabiedrības ar ierobežotu atbildību un privātas sabiedrības ar ierobežotu atbildību, kuras tiek apliktas ar nodokļiem saskaņā ar Likuma Nr. 90/2003 par ienākumu nodokli 2. panta 1. punkta 1. apakšpunktu un kuras ekspluatē Īslandes Starptautiskajā kuģu reģistrā (IIS) reģistrētus tirdzniecības kuģus, var izvēlēties maksāt nodokļus par savām tirdzniecības kuģu darbībām saskaņā ar šo likumu, nevis saskaņā ar likumu Nr. 90/2003”.

Papildus pasākumiem, uz kuriem var attiecināt shēmu, Tonnāžas nodokļa likums nosaka, ka ir jānodrošina atbilstība turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem.

| — | Pirmkārt, kuģiem ir jābūt reģistrētiem IIS. Īslandes iestādes norāda, ka par reģistrāciju IIS netiek uzskatīta tā dēvētā karoga saikne. Karoga saikne ar Īslandi strictu sensu nav jānodrošina. Saskaņā ar Likuma Nr. 38/2007 par IIS 6. pantu “tirdzniecības kuģis, kurš ir reģistrēts Īslandes Starptautiskajā kuģu reģistrā, ir uzskatāms par Īslandes kuģi un ir tiesīgs kuģot zem Īslandes valsts karoga”. Tāpēc Īslandes iestādes raksturo karoga saikni kā tiesības, nevis kā nosacījumu dalībai shēmā.
  Tonnāžas nodokli var piemērot arī kuģim, kurš nekuģo zem Īslandes karoga, ja vien tas ir reģistrēts IIS. Šajā sakarā minētā likuma 4. pantā ir noteikts, ka reģistrāciju var veikt, ja “tirdzniecības kuģa īpašnieks ir Īslandes, citas Eiropas Ekonomikas zonas valsts vai Eiropas Brīvās tirdzniecības zonas dibinātājvalsts pilsonis, Farēru salu pilsonis vai Īslandē reģistrēta juridiska persona”. |
| --- | --- |

—

Pirmkārt, kuģiem ir jābūt reģistrētiem IIS. Īslandes iestādes norāda, ka par reģistrāciju IIS netiek uzskatīta tā dēvētā karoga saikne. Karoga saikne ar Īslandi strictu sensu nav jānodrošina. Saskaņā ar Likuma Nr. 38/2007 par IIS 6. pantu “tirdzniecības kuģis, kurš ir reģistrēts Īslandes Starptautiskajā kuģu reģistrā, ir uzskatāms par Īslandes kuģi un ir tiesīgs kuģot zem Īslandes valsts karoga”. Tāpēc Īslandes iestādes raksturo karoga saikni kā tiesības, nevis kā nosacījumu dalībai shēmā.

IIS

IIS

strictu sensu

IIS

Tonnāžas nodokli var piemērot arī kuģim, kurš nekuģo zem Īslandes karoga, ja vien tas ir reģistrēts IIS. Šajā sakarā minētā likuma 4. pantā ir noteikts, ka reģistrāciju var veikt, ja “tirdzniecības kuģa īpašnieks ir Īslandes, citas Eiropas Ekonomikas zonas valsts vai Eiropas Brīvās tirdzniecības zonas dibinātājvalsts pilsonis, Farēru salu pilsonis vai Īslandē reģistrēta juridiska persona”.

IIS

| — | Otrkārt, nodoklim attiecībā uz sabiedrībām ar ierobežotu atbildību un privātām sabiedrībām ar ierobežotu atbildību ir jābūt piemērotam saskaņā ar Likuma Nr. 90/2003 par ienākumu nodokli (turpmāk “Ienākumu nodokļa likums”) 2. panta 1. punkta 1. apakšpunktu. Šis noteikums paredz, ka sabiedrības, kuru domicils atrodas Īslandē, nodokļus par saviem kopējiem ienākumiem maksā Īslandē (pilna apjoma nodokļu saistības). Var uzskatīt, ka juridiskas personas domicils atrodas Īslandē, ja tā ir reģistrēta Īslandē vai ja savos statūtos tā ir noteikusi Īslandi par savu mītnes valsti, vai ja tās administrācija faktiski atrodas Īslandē. Ienākumu nodokļa likuma 3. pantā ir noteikts, ka sabiedrībām, kuru domicils neatrodas Īslandē, ir jāmaksā nodoklis par Īslandes izcelsmes ienākumiem (avota aplikšana ar nodokli). Īslandes iestādes ir apstiprinājušas, ka, lai sabiedrības varētu piedalīties shēmā, tām nav obligāti jābūt dibinātām atbilstīgi Īslandes uzņēmējdarbības tiesību aktiem kā Īslandes sabiedrībām. Tas nozīmē, ka tonnāžas nodokļa shēmā var piedalīties sabiedrības, kas ir dibinātas saskaņā ar citas EEZ valsts uzņēmējdarbības tiesību aktiem, ja vien tiek nodrošināta atbilstība papildu prasībām. |
| --- | --- |

—

Otrkārt, nodoklim attiecībā uz sabiedrībām ar ierobežotu atbildību un privātām sabiedrībām ar ierobežotu atbildību ir jābūt piemērotam saskaņā ar Likuma Nr. 90/2003 par ienākumu nodokli (turpmāk “Ienākumu nodokļa likums”) 2. panta 1. punkta 1. apakšpunktu. Šis noteikums paredz, ka sabiedrības, kuru domicils atrodas Īslandē, nodokļus par saviem kopējiem ienākumiem maksā Īslandē (pilna apjoma nodokļu saistības). Var uzskatīt, ka juridiskas personas domicils atrodas Īslandē, ja tā ir reģistrēta Īslandē vai ja savos statūtos tā ir noteikusi Īslandi par savu mītnes valsti, vai ja tās administrācija faktiski atrodas Īslandē. Ienākumu nodokļa likuma 3. pantā ir noteikts, ka sabiedrībām, kuru domicils neatrodas Īslandē, ir jāmaksā nodoklis par Īslandes izcelsmes ienākumiem (avota aplikšana ar nodokli). Īslandes iestādes ir apstiprinājušas, ka, lai sabiedrības varētu piedalīties shēmā, tām nav obligāti jābūt dibinātām atbilstīgi Īslandes uzņēmējdarbības tiesību aktiem kā Īslandes sabiedrībām. Tas nozīmē, ka tonnāžas nodokļa shēmā var piedalīties sabiedrības, kas ir dibinātas saskaņā ar citas EEZ valsts uzņēmējdarbības tiesību aktiem, ja vien tiek nodrošināta atbilstība papildu prasībām.

2.3.3.   
  Nodokļa bāzes noteikšana

Nodokļa bāzes noteikšana

Saskaņā ar Tonnāžas nodokļa likuma 6. pantu nodokļa bāzi (pieņēmuma peļņu) nosaka šādi:

| — | kuģiem, kuri nepārsniedz 25 000NT – ISK 30 par 100 NT, |
| --- | --- |

—

kuģiem, kuri nepārsniedz 25 000NT – ISK 30 par 100 NT,

NT

NT

| — | kuģiem, sākot no 25 001NT – ISK 10 par 100 NT. |
| --- | --- |

—

kuģiem, sākot no 25 001NT – ISK 10 par 100 NT.

NT

NT

Atskaitījumus no nodokļa bāzes nedrīkst veikt.

2.3.4.   
  Aplikšana ar nodokli saskaņā ar Ienākumu nodokļa likumu un atsevišķa grāmatvedība

Aplikšana ar nodokli saskaņā ar Ienākumu nodokļa likumu un atsevišķa grāmatvedība

Tonnāžas nodokļa likuma 4. pantā ir noteikts, ka, ja kuģa operators veic arī citus pasākumus, ne tikai tos, uz kuriem var attiecināt tonnāžas nodokli, šie citi pasākumi ir jāapliek ar nodokli saskaņā ar Ieņēmumu nodokļa likumu.

Tonnāžas nodokļa likuma 7. pantā ir noteikts, ka ienākumi no tirdzniecības kuģa darbībām un ar tām saistītās izmaksas ir jānošķir no citu pasākumu radītajiem ienākumiem un izmaksām atbilstoši tirdzniecības kuģa darbībā izmantoto aktīvu uzskaites vērtībai, no vienas puses, un citām vajadzībām izmantoto aktīvu uzskaites vērtībai, no otras puses.

Tonnāžas nodokļa likuma 9. pantā ir noteikts, ka tirdzniecības kuģa darbības izmaksas nevar atskaitīt no kuģa operatora ieņēmumiem, kuri tiek aplikti ar nodokli saskaņā ar Ieņēmumu nodokļa likumu. Izmaksas, kuras nav finansiālās izmaksas un kuras vienlaikus saistītas ar ienākumu gūšanu no tirdzniecības kuģa darbības un ar citu ienākumu gūšanu, ir jāsadala atbilstoši šo ienākumu sadalījumam. Ja procentu izdevumi, nolietojums un ar valūtas maiņas kursu saistītie zaudējumi atbilstīgi Ieņēmumu nodokļa likuma 49. pantam vienlaikus ir saistīti ar ienākumu gūšanu no tirdzniecības kuģa darbības un ar citu ienākumu gūšanu, šādas finansiālas izmaksas ir jāsadala atbilstīgi tirdzniecības kuģa darbībās izmantoto aktīvu uzskaites vērtībai, no vienas puses, un citām vajadzībām izmantoto aktīvu uzskaites vērtībai, no otras puses. Izmaksas, kuras ir saistītas ar tādu ienākumu radīšanu, kas nav ienākumi no tirdzniecības kuģa darbības, ir jāapstrādā saskaņā ar Ienākuma nodokļa likumu.

Tonnāžas nodokļa likuma 11. pantā ir noteikts, ka, apliekot ar nodokli citus pasākumus saskaņā ar Ieņēmumu nodokļa likumu, tirdzniecības kuģa darbības radītie zaudējumi nav atskaitāmi.

2.3.5.   
  Shēmas darbības laiks un piesaistes laika posms

Shēmas darbības laiks un piesaistes laika posms

Īslandes iestādes ir norādījušas, ka paziņojums par shēmām attiecas uz neierobežotu laika posmu un ka tās apņemas sniegt atkārtotus paziņojumus par shēmām laika intervālā, par ko ir panākta vienošanās ar Iestādi.

Saskaņā ar Tonnāžas nodokļa likuma 2. pantu tonnāžas nodokļa shēma ir saistīta ar trīs gadus ilgu piesaistes laika posmu. Tas nozīmē, ka kuģa īpašniekam, kurš izvēlas tonnāžas nodokli, ir jāpiedalās šajā shēmā trīs gadus.

2.4.   ĪPAŠA ATMAKSA JŪRNIEKU IENĀKUMU NODOKLIM

Īslandes iestādes ir paziņojušas arī par bruto algas atbalsta sistēmu jūrniekiem, ar kuras starpniecību kuģu īpašnieki var saņemt subsīdijas līdz 90 % no ienākumu nodokļa summas, kas aprēķināta no nodarbināto jūrnieku bruto algām. Lai varētu saņemt šādas subsīdijas, kuģa īpašniekam ir jābūt sabiedrībai ar ierobežotu atbildību vai privātai sabiedrībai ar ierobežotu atbildību ar pilna apjoma nodokļu saistībām Īslandē, savukārt kuģiem ir jābūt reģistrētiem IIS un kuģa īpašniekam ir jānodarbina jūrnieki, kuri ir apliekami ar nodokli Īslandē.

IIS

Tonnāžas nodokļa likuma 16. pantā ir noteikts:

“Sabiedrības ar ierobežotu atbildību un privātas sabiedrības ar ierobežotu atbildību, attiecībā uz kurām tiek piemēroti nodokļi saskaņā ar Likuma Nr. 90/2003 par ienākumu nodokli 2. panta 1. punkta 1. apakšpunktu un kuras ekspluatē Īslandes Starptautiskajā kuģu reģistrā (“IIS”)reģistrētus tirdzniecības kuģus (sk. 3. pantu), saņem subsīdiju, kas atbilst 90 % no pareizi noteiktas ienākumu nodokļa un pašvaldības ienākumu nodokļa summas, ieturot nodokļus no konkrēto tirdzniecības kuģu apkalpes algām un ņemot vērā personīgos nodokļu atvieglojumus un jūrniekiem pieejamos atvieglojumus. Atlikušais nodokļa ieturējums ir jāizvieto, 5 % piešķirot valsts kasei un 5 % – attiecīgajai apkalpes locekļa pašvaldībai. Ar šādu izvietojumu aizstāj ieturamā nodokļa izvietojumu un sadalījumu, kas tiek veikts saskaņā ar Likumu par ieturamo nodokli, Likumu par ienākumu nodokli un Likumu par pašvaldības ieņēmumu bāzi.

Ar īpašu noteikumu starpniecību finanšu ministrs reglamentē maksājumu īstenošanu atbilstīgi 1. punktam, tostarp subsīdijas pieteikumu veidlapu paraugus, izmaksāšanas termiņus un līdzsvarojumu ar neatalgotās sabiedrības līmeni.”

Īslandes iestādes ir apstiprinājušas, ka vienīgie atbilstības kritēriji, kas ir noteikti attiecībā uz jūrnieku, ir strādāšana tirdzniecības kuģniecībā un nodokļu saistības Īslandē. Nodokļa atmaksa tiek attiecināta tikai uz ienākumu nodokli, kas aprēķināts no jūrnieku algām. Tā neattiecas uz sociālās apdrošināšanas iemaksām. Īslandes iestādes ir apstiprinājušas arī to, ka šajā ziņā Īslandes valstspiederībai nav nozīmes. Jūrnieka pastāvīgajai dzīvesvietai nav obligāti jāatrodas Īslandē, lai kuģa īpašnieks varētu pretendēt uz subsīdiju.

2.5.   ATBALSTA SAŅĒMĒJI, BUDŽETS, PAZIŅOTO PASĀKUMU DARBĪBAS LAIKS UN SPĒKĀ STĀŠANĀS

Īslandes iestādes nav iesniegušas precīzus datus par valsts ieņēmumu samazinājumu, ko izraisīs tonnāžas nodokļa shēma, salīdzinājumā ar nodokļu ieņēmumiem, kas tiktu iegūti, piemērojot parasto uzņēmumu ienākumu nodokli.

Īslandes iestādes ir norādījušas, ka paziņoto pasākumu izmaksas ir atkarīgas no to kuģu skaita, kas tiek reģistrēti IIS. Tās prognozēja, ka tiks reģistrēti 12 kuģi, kuru tonnāžas nodoklis vidēji sasniegs ISK 120 000. Tādā gadījumā tonnāžas nodokļa kopējā summa būtu ISK 1 440 000. Tomēr nav pieejama sākotnējā aplēse par summu, kas tiktu samaksāta par šiem 12 kuģiem, ja piemērotu parasto uzņēmuma ienākumu nodokli.

IIS

Īslandes iestādes ir norādījušas, ka nav saņemti pieprasījumi veikt reģistrāciju Īslandes Kuģu reģistrā.

Nevienai no abām shēmām Īslandes iestādes nav noteikušas ierobežotu darbības laiku.

2.6.   KUMULĀCIJA

Saskaņā ar Jūrniecības pamatnostādņu 11. iedaļu maksimālais pieļaujamais atbalsta līmenis ir apliekamo nodokļu un sociālo iemaksu samazināšana līdz nullei jūrniekiem un uzņēmuma ienākumu nodokļa no kuģošanas darbībām samazināšana saskaņā ar shēmām, kas jau ir apstiprinātas citās EEZ valstīs. Lai novērstu konkurences izkropļojumus, citas atbalsta sistēmas nedrīkst piešķirt labumu, kas pārsniedz šo līmeni. Jebkurā gadījumā atbalsts nedrīkst pārsniegt nodokļu un sociālo iemaksu kopējo summu, kas tiek ieturēta no kuģošanas pasākumiem un jūrniekiem.

Īslandes iestādes ir apstiprinājušas, ka abu shēmu kumulāciju ar citiem atbalsta pasākumiem uzraudzīs Īslandes nodokļu iestādes un ka netiks pārkāpts maksimālais atbalsta apjoms.

2.7.   INFORMĀCIJA PAR PROGNOZĒTO MAKROEKONOMISKO ATDEVI JŪRNIECĪBAS NOZARĒ KOPUMĀ

Saskaņā ar Jūrniecības pamatnostādņu 12. iedaļas 2. punktu Īslandes iestādes veica rentabilitātes analīzi, lai noskaidrotu paziņoto nodokļu shēmu makroekonomisko atdevi. Analīzē norādīts, ka ir sarežģīti prognozēt Tonnāžas nodokļa likuma ekonomisko ietekmi, jo tā ir atkarīga no IIS reģistrēto kuģu skaita. Attiecībā uz izveidotajām vai saglabātajām darba vietām Īslandes iestādes prognozē, ka abi atbalsta pasākumi nodrošinās, ka turpmākajos sešos gados atbilstošajos tirdzniecības kuģos tiks nodarbināti 200 jauni apkalpes locekļi.

IIS

3.   LĒMUMĀ PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU PAUSTĀS BAŽAS

LĒMUMĀ PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU PAUSTĀS BAŽAS

Iestāde 2007. gada 19. decembrī nolēma uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz ierosināto valsts atbalstu jūras transportam Īslandē, kurš izpaustos kā tonnāžas nodokļa shēma un nodokļa atmaksas shēma jūrnieku nodarbināšanai (14).

14

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Iestāde pauda bažas attiecībā uz tonnāžas nodokļa shēmā paredzēto prasību reģistrēt kuģi IIS, kas tādējādi izslēdz no nodokļu shēmas pasākumiem tos kuģus, kuri ir reģistrēti citās EEZ valstīs, un attiecībā uz prasību par pilna apjoma nodokļu saistībām, kas tādējādi izslēdz no aplikšanas ar tonnāžas nodokli tos pasākumus, uz kuriem tiek attiecināta avota aplikšana ar nodokli.

IIS

Turklāt Iestādei bija bažas par prasību, ka IIS drīkst reģistrēties tikai Īslandē reģistrētas juridiskās personas, kā arī par pieeju attiecībā uz kuģu pārvaldnieku sabiedrībām, nodokļu bāzes noteikšanu un laika posmu, kāds kuģa īpašniekam ir jāpavada tonnāžas nodokļa shēmā (“piesaistes laika posms”).

IIS

Attiecībā uz nodokļa atmaksas shēmu jūrniekiem Iestāde pauda bažas par prasību reģistrēties IIS un uzņemties pilna apjoma nodokļu saistības. Turklāt attiecībā uz regulārajiem pasažieru pārvadājumiem starp EEZ ostām Iestāde šaubījās par to, vai atbalsts tiks piešķirts vienīgi par EEZ jūrnieku nodarbināšanu.

IIS

4.   ĪSLANDES IESTĀŽU APSVĒRUMI

ĪSLANDES IESTĀŽU APSVĒRUMI

Savus apsvērumus par tonnāžas nodokļa shēmu un par nodokļa atmaksas shēmu jūrniekiem Īslandes iestādes ir izklāstījušas Iestādei 2008. gada 15. februāra vēstulē (lieta Nr. 465550).

Īslandes iestādes ir sniegušas šādus apsvērumus:

| — | neviens kuģu īpašnieks nav pieteicies reģistrācijai IIS, |
| --- | --- |

—

neviens kuģu īpašnieks nav pieteicies reģistrācijai IIS,

IIS

| — | lai sabiedrības varētu piedalīties shēmā, tām ir jābūt nodokļu saistībām Īslandē, taču tām nav obligāti jābūt dibinātām saskaņā ar Īslandes uzņēmējdarbības tiesību aktiem kā Īslandes sabiedrībām, |
| --- | --- |

—

lai sabiedrības varētu piedalīties shēmā, tām ir jābūt nodokļu saistībām Īslandē, taču tām nav obligāti jābūt dibinātām saskaņā ar Īslandes uzņēmējdarbības tiesību aktiem kā Īslandes sabiedrībām,

| — | nav īpašu noteikumu attiecībā uz sadalījumu starp kuģiem, kuri pieder kuģa īpašniekam, un kuģiem, kuri tiek pārvaldīti kopā ar apkalpi, |
| --- | --- |

—

nav īpašu noteikumu attiecībā uz sadalījumu starp kuģiem, kuri pieder kuģa īpašniekam, un kuģiem, kuri tiek pārvaldīti kopā ar apkalpi,

| — | IIS nevar reģistrēt kuģus, kuri pieder juridiskām personām citās EEZ valstīs ar ierobežotām nodokļu saistībām Īslandē, |
| --- | --- |

—

IIS nevar reģistrēt kuģus, kuri pieder juridiskām personām citās EEZ valstīs ar ierobežotām nodokļu saistībām Īslandē,

IIS

| — | Tonnāžas nodokļa likuma 3. pantā ir noteikts, ka saskaņā ar šo likumu nodoklis ir attiecināms uz visu to tirdzniecības kuģu darbību, kuri atbilst reģistrācijas IIS nosacījumiem. Izvēloties tonnāžas nodokļa režīmu, sabiedrība piekrīt, ka ar tonnāžas nodokli tiek aplikti visi režīma noteikumiem atbilstošie kuģi un saistītie pasākumi (tā dēvētais “visu vai neko” noteikums), |
| --- | --- |

—

Tonnāžas nodokļa likuma 3. pantā ir noteikts, ka saskaņā ar šo likumu nodoklis ir attiecināms uz visu to tirdzniecības kuģu darbību, kuri atbilst reģistrācijas IIS nosacījumiem. Izvēloties tonnāžas nodokļa režīmu, sabiedrība piekrīt, ka ar tonnāžas nodokli tiek aplikti visi režīma noteikumiem atbilstošie kuģi un saistītie pasākumi (tā dēvētais “visu vai neko” noteikums),

IIS

| — | nodokļa likmes: Īslandes iestādes ir norādījušas, ka tonnāžas nodokļa likmes atbilst likmēm, kuras Iestāde ir apstiprinājusi Norvēģijas tonnāžas nodokļa shēmās, |
| --- | --- |

—

nodokļa likmes: Īslandes iestādes ir norādījušas, ka tonnāžas nodokļa likmes atbilst likmēm, kuras Iestāde ir apstiprinājusi Norvēģijas tonnāžas nodokļa shēmās,

| — | shēmas darbības laiks: Īslandes iestādes ir apstiprinājušas savu vēlmi veikt atkārtotus paziņojumus par shēmām atbilstīgi tam, kā tās ir vienojušās ar Iestādi, |
| --- | --- |

—

shēmas darbības laiks: Īslandes iestādes ir apstiprinājušas savu vēlmi veikt atkārtotus paziņojumus par shēmām atbilstīgi tam, kā tās ir vienojušās ar Iestādi,

| — | kumulācija: Īslandes iestādes ir apņēmušās nodrošināt kumulācijas noteikumu ievērošanu. |
| --- | --- |

—

kumulācija: Īslandes iestādes ir apņēmušās nodrošināt kumulācijas noteikumu ievērošanu.

Īslandes iestādes nav sniegušas savus apsvērumus attiecībā uz piesaistes laika posma ilgumu.

II.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

1.   VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA

VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA

EEZ līguma 61. panta 1. punktā ir noteikts:

“Ja šajā līgumā nav noteikts citādi, jebkurš atbalsts, ko piešķir EK dalībvalstis, EBTA valstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci par labu atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm, nav savienojams ar šā līguma darbību.”

Turpmāk ir izklāstīti individuālie kritēriji.

1.1.   VALSTS LĪDZEKĻU IZMANTOŠANA

Atbalsta pasākuma finansētājai ir jābūt valstij, vai arī tam ir jābūt finansētam no valsts līdzekļiem.

Zemāka tonnāžas nodokļa piemērošana, ar to aizstājot parasto uzņēmuma ienākumu nodokli, samazina valsts ieņēmumus. Shēma attiecībā uz jūrniekiem nozīmē tādu pašu valsts ieņēmumu zaudējumu, jo valsts piešķir kuģu īpašniekiem tiešas subsīdijas, kas atbilst 90 % no ienākumu nodokļa, ar ko tiktu aplikts jūrnieks un ko maksātu kuģa īpašnieks. Īstenojot šīs divas shēmas, valsts atsakās no nodokļu ieņēmumiem, ko tā varētu saņemt no attiecīgajiem uzņēmumiem. Šo ieņēmumu neesamība rada noslogojumu valsts līdzekļiem, un to veido tie maksājumi, kas parasti tiek segti no iesaistīto uzņēmumu budžeta līdzekļiem (15). Nodokļu ieņēmumu samazinājums ir līdzvērtīgs valsts līdzekļu tērēšanai fiskālajiem izdevumiem (16).

15

16

1.2.   PRIEKŠROCĪBAS ATSEVIŠĶIEM UZŅĒMUMIEM VAI ATSEVIŠĶU PREČU RAŽOŠANAI

Abi pasākumi piešķir kuģu īpašniekiem priekšrocības subsīdiju vai nodokļu atvieglojumu izteiksmē. Abi pasākumi attiecas vienīgi uz jūrniecības nozari, tāpēc tie piešķir priekšrocības tikai atsevišķiem uzņēmumiem. Tas nozīmē, ka abi pasākumi pēc sava rakstura ir selektīvi EEA līguma 61. panta 1. punkta izpratnē (17).

17

1.3.   KONKURENCES IZKROPĻOJUMI UN IETEKME UZ TIRDZNIECĪBU STARP LĪGUMSLĒDZĒJĀM PUSĒM

Atbalsta pasākumam ir jārada konkurences izkropļojumi un jāietekmē tirdzniecība starp līgumslēdzējām pusēm.

Kuģu īpašnieki, kas gūst labumu no shēmām, veic saimniecisku darbību, konkurējot ar citu EEZ valstu kuģu īpašniekiem/sabiedrībām. Tonnāžas nodoklis un jūrnieku režīms uzlabo kuģu īpašnieku stāvokli salīdzinājumā ar to konkurentiem EEZ un starp Īslandi un citām EEA valstīm un trešām valstīm. Tādējādi pasākumi ietekmē tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm.

1.4.   SECINĀJUMS

Iestāde uzskata, ka paziņotie atbalsta pasākumi (tonnāžas nodokļa shēma un jūrnieku shēma) ir uzskatāmi par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

Patiešām, Jūrniecības pamatnostādnēs ir īpaši noteikts: “Šie nodokļu atvieglojumi, kuri tiek īpašā veidā piemēroti kuģniecībai, ir uzskatāmi par valsts atbalstu. Tāpat arī par valsts atbalstu ir uzskatāma sistēma, kas aizstāj parasto uzņēmuma ienākuma nodokļa sistēmu ar tonnāžas nodokli.”

2.   PROCEDŪRAS PRASĪBAS

PROCEDŪRAS PRASĪBAS

Saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu “EBTA Uzraudzības iestāde ir savlaicīgi jāinformē par jebkādiem plāniem piešķirt vai mainīt atbalstu, lai tā varētu iesniegt savus apsvērumus (..). Attiecīgās valsts ierosinātie pasākumi nestājas spēkā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas procedūrā.”

Iesniedzot paziņojumu par abiem atbalsta pasākumiem ar Īslandes misijas Eiropas Savienībā 2007. gada 23. marta vēstules starpniecību (lieta Nr. 415003), Īslandes iestādes ir izpildījušas paziņošanas prasību.

Tomēr Īslandes iestādes paziņotos pasākumus ieviesa, pirms vēl Iestāde bija pieņēmusi galīgo lēmumu par tiem. Tāpēc Iestāde secina, ka Īslandes iestādes nav ievērojušas savas saistības atbilstīgi 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktam.

3.   ATBALSTA SADERĪBA

ATBALSTA SADERĪBA

Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu, kas piešķirts ar mērķi veicināt atsevišķas saimnieciskās darbības vai ekonomikas nozares attīstību, var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ja šādam atbalstam nav tāda nelabvēlīga ietekme uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopējām interesēm. Iestāde uzskata, ka EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkts kopā ar Jūrniecības pamatnostādnēm veido tiesisko pamatu paziņoto pasākumu saderības novērtēšanai.

Jūrniecības pamatnostādņu 1.2. iedaļas c) daļas 4. punktā EBTA valstīm ir atļauts atbalstīt jūras transporta nozari: “Jūrniecības nozare nav nodalāma no jūras transporta. Šī saistība ir spēcīgs arguments par labu pozitīviem pasākumiem ar mērķi ir uzturēt floti, kuras pamatā būtu EEZ kuģniecība. Tā kā jūras transports ir viens no posmiem kopējā transporta ķēdē un ir jo īpaši nozīmīgs jūrniecības nozaru ķēdē, Eiropas flotes konkurētspējas uzturēšanas pasākumi ietekmē arī ieguldījumus ar sauszemi un jūrniecību saistītās nozarēs un jūras transporta devumu EEZ kopējā ekonomikā un darba vietu radīšanā.”

Abi paziņotie pasākumi ir saistīti ar darbības atbalstu, tas ir, ar atbalstu, kurš paredzēts, lai mazinātu uzņēmumam izdevumus, ko tam parasti nāktos segt, īstenojot savu ierasto darbību ikdienas vadību. Darbības atbalsts parasti nav pieļaujams, ja vien tas nav skaidri atļauts Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādnēs. Iestādes Jūrniecības pamatnostādņu 3.1. iedaļā ir paredzēta iespēja piešķirt darbības atbalstu, kas izpaužas kā tonnāžas nodoklis, bet 3.2. iedaļā – darbības atbalstu, kas izpaužas kā samazinājums ar darbaspēku saistītajām izmaksām.

Savā analīzē Iestāde ir izskatījusi nosacījumus, kuri ir kopīgi tonnāžas nodokļa shēmai un jūrnieku shēmai (3.1.), un arī nosacījumus, kuri attiecas tikai uz tonnāžas shēmu (3.2.) vai jūrnieku shēmu (3.3.).

3.1.   TONNĀŽAS NODOKĻA SHĒMAS UN NODOKĻA ATMAKSAS SHĒMAS JŪRNIEKIEM KOPĪGAIS NOSACĪJUMS – PRASĪBA PAR KUĢA REĢISTRĀCIJU “IIS”, TĀDĒJĀDI IZSLĒDZOT KUĢUS, KURI IR REĢISTRĒTI CITĀS EEZ VALSTĪS

Tonnāžas nodokļa likuma 1. pantā noteiktā prasība par to, ka kuģiem ir jābūt reģistrētiem IIS, lai attiecībā uz tiem varētu piemērot tonnāžas nodokļa shēmu, izslēdz Īslandē nereģistrētos kuģus. Šis ierobežojums attiecas arī uz tiem gadījumiem, kad šādu kuģu darbība ir aplikta ar nodokļiem Īslandē. Tādējādi kuģu īpašnieku, kuram pieder divi kuģi, viens reģistrēts IIS un otrs – citā EEZ valstī, var aplikt ar nodokli Īslandē attiecībā uz peļņu, ko tas gūst no abu kuģu darbības (18). Tomēr tonnāžas nodokli varēs piemērot tikai attiecībā uz IIS reģistrēto kuģi.

IIS

IIS

18

IIS

Ir zināms, ka, lai gan tiešie nodokļi ir EEZ valstu kompetencē, tām šī kompetence ir jāīsteno saskaņā ar EEZ tiesībām (19). Tiesībās veikt uzņēmējdarbību ietilpst vienas EEZ valsts piederīgo (fizisku un juridisku personu) tiesības izveidot un vadīt uzņēmumus citā EEZ valstī saskaņā ar nosacījumiem, kurus šī cita valsts savos tiesību aktos ir noteikusi saviem valstspiederīgajiem. Ierobežojumu atcelšana tiesībām veikt uzņēmējdarbību attiecas uz ierobežojumiem dibināt pārstāvniecības, filiāles un meitasuzņēmumus (20). Turklāt aizliegums noteikt ierobežojumus tiesībām veikt uzņēmējdarbību attiecas arī uz nodokļu noteikumiem (21). Tas nozīmē, ka vienā EEZ valstī reģistrētai sabiedrībai, kuras mītne, reģistrēts birojs, centrālā pārvalde vai galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas EEZ, ir tiesības darboties citā EEZ valstī ar filiāles vai pārstāvniecības starpniecību un maksāt nodokļus atbilstīgi tiem pašiem nosacījumiem, kas tiek piemēroti šajā valstī reģistrētām sabiedrībām. Atšķirības nodokļu nosacījumos var būt saderīgas ar EEZ līguma noteikumiem tikai tad, ja tās attiecas uz objektīvi nesalīdzināmiem gadījumiem vai ja tās ir iespējams pamatot ar primāriem vispārējo interešu apsvērumiem (22).

19

20

21

22

Kuģa reģistrācija var būt par pamatu uzņēmuma izveidei, kuģim esot kā instrumentam tādas saimnieciskās darbības nodrošināšanai, kas ir saistīta ar pastāvīgu uzņēmumu. Tāpēc ierobežojumi attiecībā uz kuģu reģistrēšanu citās EEZ valstīs var būt pretrunā EEZ līguma 31. pantā noteiktajām tiesībām uz uzņēmējdarbību (23).

23

Kā izklāstīts iepriekš, uz kuģu īpašnieku ar pilna apjoma nodokļu saistībām Īslandē un citā EEZ valstī reģistrētiem tirdzniecības kuģiem tiks attiecināti mazāk izdevīgi nodokļu nosacījumi nekā uz kuģu īpašnieku ar pilna apjoma nodokļa saistībām Īslandē, kura tirdzniecības kuģi ir reģistrēti IIS. Atšķirīgi nosacījumi ierobežo tiesības veikt uzņēmējdarbību, jo tie attur kuģu īpašniekus no kuģu reģistrēšanas citās EEZ valstīs.

IIS

Īslandes iestādes nav sniegušas pārliecinošus primāros vispārējo interešu apsvērumus, ar ko būtu iespējams pamatot šādu kuģu īpašnieku reģistrācijas citās EEZ valstīs ierobežošanu. Iestāde arī nav konstatējusi nekādus iemeslus tam, kādēļ šādi uzņēmējdarbības brīvības ierobežojumi ir vajadzīgi, lai sasniegtu tonnāžas nodokļa shēmas mērķi, proti, uzlabot konkurences apstākļus kuģu īpašniekiem Īslandē salīdzinājumā ar apstākļiem EEZ neietilpstošās jurisdikcijās.

Turklāt Iestāde uzskata, ka Īslandes reģistrācijas prasība nav saderīga ar Jūrniecības pamatnostādņu 3.1. iedaļas 7. punktu, kurā noteikts, ka nodokļa atvieglojumu shēmā ir jāpieprasa nodrošināt saikni ar “EEZ karogu”. Jūrniecības pamatnostādnēs ir paskaidrots, ka šāds nosacījums pastāv ar mērķi “uzlabot EEZ flotu konkurētspēju pasaules kuģniecības tirgū”. Šā mērķa kontekstā vārdi “EEZ valsts” ir pretrunā prasībai veikt reģistrāciju EBTA valstī, kura piešķir atbalstu. Drīzāk tie apstiprina nostāju, ka kritērijam ir jābūt reģistrācijai jebkurā EEZ valstī (24).

24

Īslandes iestādes ir norādījušas, ka tās nepieprasa nodrošināt tā dēvēto “karoga saikni”, jo ikviens IIS reģistrēts kuģis drīkst kuģot zem cita karoga. Kā izklāstīts iepriekš 2.3.2. iedaļā, Likuma Nr. 38/2007 par IIS 6. pantā ir noteikts, ka IIS reģistrēts tirdzniecības kuģis tiek uzskatīts par Īslandes kuģi neatkarīgi no tā, vai tas kuģo ar Īslandes karogu.

IIS

IIS

IIS

Iestāde uzskata, ka arguments par Īslandes karoga brīvprātīgu izmantošanu ir nebūtisks, jo iepriekš minēto uzņēmējdarbības brīvības ierobežojumu rada reģistrācijas prasības. Tādējādi arī tad, ja kuģa īpašniekam ir atļauts kuģot zem citas valsts karoga, viņam tomēr ir jāreģistrējas IIS, lai varētu izmantot tonnāžas nodokļa priekšrocības. Neraugoties uz Iestādes veiktajiem pieprasījumiem, Īslandes iestādes nav pamatojušas šādas dubultās reģistrācijas prasības vajadzību un samērību tonnāžas nodokļa shēmas mērķu sasniegšanā.

IIS

Tāpēc Iestāde secina, ka reģistrācijas prasība nav saderīga ar EEZ līguma darbību un jo īpaši ar EEZ līguma 31. pantā noteiktajām tiesībām veikt uzņēmējdarbību un ka tādēļ tā nav pieļaujama saskaņā ar EEZ valsts atbalsta noteikumiem.

Ņemot vērā iepriekš minēto, Iestāde neuzskata par vajadzīgu veikt izvērstu analīzi jautājumam, ko tā izvirzījusi Lēmumā Nr. 721/07/COL attiecībā uz prasību par pilna apjoma nodokļu saistībām, lai varētu izmantot tonnāžas nodokļa shēmas un nodokļa atmaksas shēmas jūrniekiem priekšrocības. Jebkurā gadījumā, kā norādīts iepriekš 18. zemsvītras piezīmē, EEZ valstu dubultās nodokļu aplikšanas līgumos parasti būs paredzēts, ka kuģniecības sabiedrību darbības tiek apliktas ar nodokli tajā valstī, kurā atrodas sabiedrības faktiskā vadība. Tādējādi EEZ reģistrētas kuģniecības sabiedrības ar ierobežota apjoma nodokļu saistībām Īslandē parasti tiks apliktas ar nodokli tikai tajā EEZ valstī, kurā tās reģistrētas.

3.2.   TONNĀŽAS NODOKĻA SHĒMAS NOSACĪJUMI

3.2.1.   
  Nodokļu bāzes noteikšana

Nodokļu bāzes noteikšana

Jūrniecības pamatnostādņu 3.1. iedaļas 18. punktā ir noteikts, ka Komisija apstiprinās tikai tās shēmas, kuras attiecībā uz to pašu tonnāžu radīs tādu nodokļu nastu, kas “visnotaļ atbilst jau apstiprinātajām shēmām. Iestādes pieredze liecina, ka dažas valstis var izvēlēties tieši noteikt īpašas tonnāžas nodokļa likmes, nevis aprēķināt iespējamo peļņu, attiecībā uz kuru piemēro parasto uzņēmuma ienākumu nodokli. Tāpat Iestāde centīsies nodrošināt objektīvu līdzsvaru ar jau apstiprinātajām shēmām”.

Iestāde ir salīdzinājusi Īslandes iestāžu paziņotās likmes ar tām likmēm, kuras piemēro citās EEZ valstīs apstiprinātajās shēmās:

| Īslande | Dānija | Lietuva | Itālija | Norvēģija (25) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikviens lielums līdz 25 000NT | Līdz 1 000NT | Līdz 1 000NT | Līdz 1 000NT | Attiecībā uz pirmajiem 1 000 NT nodokli nepiemēro |
| ISK 30 (EUR 0,17) par 100 NT | EUR 0,90 par 100 NT | EUR 0,93 par 100 NT | EUR 0,90 par 100 NT | |
| | No 1 001NT līdz 10 000NT | No 1 001NT līdz 10 000NT | No 1 001NT līdz 10 000NT | No 1 001NT līdz 10 000NT |
| | EUR 0,70 par 100 NT | EUR 0,67 par 100 NT | EUR 0,70 par 100 NT | EUR 0,22 par 100 NT |
| | No 10 001NT līdz 25 000NT | No 10 001NT līdz 25 000NT | No 10 001NT līdz 25 000NT | No 10 001NT līdz 25 000NT |
| | EUR 0,40 par 100 NT | EUR 0,43 par 100 NT | EUR 0,40 par 100 NT | EUR 0,15 par 100 NT |
| Vairāk par 25 000NT | Vairāk par 25 000NT | Vairāk par 25 000NT | Vairāk par 25 000NT | Vairāk par 25 000NT |
| ISK 10 (EUR 0,06) par 100 NT | EUR 0,30 par 100 NT | EUR 0,27 par 100 NT | EUR 0,20 par 100 NT | EUR 0,07 par 100 NT |
| Visas vērtības ir norādītas par vienu dienu. |

Īslande

Dānija

Lietuva

Itālija

Norvēģija (25)

25

Ikviens lielums līdz 25 000NT

Ikviens lielums līdz 25 000NT

Līdz 1 000NT

Līdz 1 000NT

Līdz 1 000NT

Līdz 1 000NT

Līdz 1 000NT

Līdz 1 000NT

Attiecībā uz pirmajiem 1 000 NT nodokli nepiemēro

Attiecībā uz pirmajiem 1 000 NT nodokli nepiemēro

ISK 30 (EUR 0,17) par 100 NT

NT

EUR 0,90 par 100 NT

NT

EUR 0,93 par 100 NT

NT

EUR 0,90 par 100 NT

NT

No 1 001NT līdz 10 000NT

No 1 001NT

NT

No 1 001NT līdz 10 000NT

No 1 001NT

NT

No 1 001NT līdz 10 000NT

No 1 001NT

NT

No 1 001NT līdz 10 000NT

No 1 001NT

NT

EUR 0,70 par 100 NT

NT

EUR 0,67 par 100 NT

NT

EUR 0,70 par 100 NT

NT

EUR 0,22 par 100 NT

NT

No 10 001NT līdz 25 000NT

No 10 001NT

NT

No 10 001NT līdz 25 000NT

No 10 001NT

NT

No 10 001NT līdz 25 000NT

No 10 001NT

NT

No 10 001NT līdz 25 000NT

No 10 001NT

NT

EUR 0,40 par 100 NT

NT

EUR 0,43 par 100 NT

NT

EUR 0,40 par 100 NT

NT

EUR 0,15 par 100 NT

NT

Vairāk par 25 000NT

Vairāk par 25 000NT

Vairāk par 25 000NT

Vairāk par 25 000NT

Vairāk par 25 000NT

Vairāk par 25 000NT

Vairāk par 25 000NT

Vairāk par 25 000NT

Vairāk par 25 000NT

Vairāk par 25 000NT

ISK 10 (EUR 0,06) par 100 NT

NT

EUR 0,30 par 100 NT

NT

EUR 0,27 par 100 NT

NT

EUR 0,20 par 100 NT

NT

EUR 0,07 par 100 NT

NT

Visas vērtības ir norādītas par vienu dienu.

Kā redzams iepriekš tabulā, Īslandes shēmā noteiktā nodokļu bāze ir ievērojami zemāka nekā pārējās četrās EEZ valstīs (27).

27

Komisija ir piekritusi zemākām nodokļa likmēm tikai ļoti īpašos gadījumos (28). Īslandes iestādes nav sniegušas Iestādei informāciju par tādu ārkārtēju apstākļu esamību, kas attaisnotu zemāku likmju piemērošanu.

28

Iestāde uzskata, ka Īslandes nodokļu bāzes līmenis neatbilst likmēm, kas tiek piemērotas citās EEZ valstīs, jo tas ir ievērojami zemāks un attiecīgi neatbilst Jūrniecības pamatnostādņu 3.1. iedaļas 18. punktam.

3.2.2.   
  Laika posms, kāds kuģa īpašniekam ir jāpavada tonnāžas nodokļa shēmā

Laika posms, kāds kuģa īpašniekam ir jāpavada tonnāžas nodokļa shēmā

Kuģa īpašniekam ir jāpavada Īslandes tonnāžas nodokļa shēmā trīs gadi.

Iestāde uzskata, ka EBTA valstīs ir piemērojams desmit gadu termiņš (29).

29

Šī Iestādes pieeja atbilst Komisijas nostājai. Citos apstiprinātajos ES tonnāžas nodokļa režīmos minimālais termiņš ir 10 gadi. Komisija uzsver, ka, dažādās tonnāžas nodokļa shēmās pieļaujot kritēriju dažādošanu, pastāv negodīgu priekšrocību radīšanas risks un ka attiecībā uz tonnāžas nodokļu shēmu līmeni starp dalībvalstīm var rasties konkurence. Tāpēc Komisija bija paudusi bažas par Polijas nodokļa shēmu ar piecu gadu minimālo termiņu, norādot, ka tā var izraisīt nelabvēlīgu diverģenci starp tonnāžas nodokļa sistēmām, jo Polijas nodokļa sistēma var kļūt pievilcīgāka par citām sistēmām un veicināt Kopienā karogu nomaiņu (30).

30

Iestāde uzskata, ka šis paziņotās shēmas aspekts nav saderīgs ar EEZ līguma 61. pantu.

3.2.3.   
  Pieeja attiecībā uz kuģu pārvaldnieku sabiedrībām

Pieeja attiecībā uz kuģu pārvaldnieku sabiedrībām

Lēmumā Nr. 755/08/COL Iestāde ir paudusi bažas par paziņotās shēmas saderību ar EEZ līgumu saistībā ar pieeju attiecībā uz kuģu pārvaldnieku sabiedrībām.

Īslandes iestādes nav sniegušas Iestādei nekādu informāciju, kas kliedētu šīs bažas.

Ņemot vērā iepriekš minētos aspektus jautājumā par paziņotās shēmas nesaderību ar EEZ līgumu, Iestāde neuzskata par vajadzīgu sīki analizēt jautājumu, ko tā izvirzījusi Lēmumā Nr. 721/07/COL attiecībā uz kuģu pārvaldnieku uzņēmumiem.

3.3.   NOSACĪJUMI NODOKĻA ATMAKSAS SHĒMAI JŪRNIEKIEM

3.3.1.   
  Regulārie pasažieru pārvadājumi starp EEZ ostām – atbalsts jāpiešķir vienīgi par EEZ jūrnieku nodarbināšanu

Regulārie pasažieru pārvadājumi starp EEZ ostām – atbalsts jāpiešķir vienīgi par EEZ jūrnieku nodarbināšanu

Saskaņā ar Jūrniecības pamatnostādņu 3.2. iedaļas 2. punktu atbalsts var izpausties kā samazinātas sociālās aizsardzības iemaksu likmes attiecībā uz EEZ jūrniekiem, kas nodarbināti uz EEZ valstīs reģistrētiem kuģiem, kā arī kā samazinātas ienākumu nodokļa likmes EEZ jūrniekiem, kas nodarbināti uz EEZ valstīs reģistrētiem kuģiem. Īslandes iestādes ir paziņojušas par atbalstu, kas piešķirts attiecībā uz jūrnieku iemaksām, no kurām kuģa īpašnieks var atgūt 90 %.

Saskaņā ar Jūrniecības pamatnostādņu 3.2. iedaļas 2. punktu EEZ jūrnieki ir:

| — | EEZ valstu pilsoņi, ja tie strādā uz kuģiem (tostarp uz ro-ro tipa prāmjiem), kuri veic regulāros pasažieru pārvadājumus starp EEZ ostām, |
| --- | --- |

—

EEZ valstu pilsoņi, ja tie strādā uz kuģiem (tostarp uz ro-ro tipa prāmjiem), kuri veic regulāros pasažieru pārvadājumus starp EEZ ostām,

| — | visi jūrnieki ar nodokļu saistībām EEZ valstīs visos citos gadījumos. |
| --- | --- |

—

visi jūrnieki ar nodokļu saistībām EEZ valstīs visos citos gadījumos.

Īslandes iestādes nav sniegušas jēdziena “jūrnieks” rakstisku definīciju tiesību aktos vai administratīvos aktos, taču ir apstiprinājušas, ka netiek izvirzītas prasības par jūrnieka valstspiederību un patstāvīgo dzīvesvietu. Labumu no shēmas var gūt arī trešo valstu pilsoņi. Lēmumā Nr. 721/07/COL Iestāde ir norādījusi, ka saskaņā ar Jūrniecības pamatnostādņu 3.2. iedaļas 2. punktu attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem starp EEZ ostām atbalstu var piešķirt vienīgi par EEZ jūrnieku nodarbināšanu.

Īslandes iestādes nav sniegušas Iestādei nekādu informāciju, kas apstrīdētu šo novērtējumu.

Pamatojoties uz saņemto informāciju, Iestāde uzskata, ka šis shēmas aspekts nav saderīgs ar EEZ līgumu.

4.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Iestāde uzskata, ka shēma attiecībā uz jūras transportu, kura izpaužas kā tonnāžas nodokļa shēma un nodokļa atmaksas shēma jūrnieku nodarbināšanai, ir nesaderīga ar EEZ līguma valsts atbalsta noteikumiem.

Iestāde saprot, ka, lai gan tiesību aktu pieņemšanas fakts pats par sevi nozīmēja iepriekš minētās paziņošanas procedūras uzsākšanu, maksājumi saskaņā ar oficiālai izmeklēšanai pakļautajiem pasākumiem nav veikti, tāpēc nav jāparedz noteikumi līdzekļu atgūšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Shēma attiecībā uz jūras transportu, kura izpaužas kā tonnāžas nodokļa shēma un nodokļa atmaksas shēma jūrnieku nodarbināšanai, nav saderīga ar EEZ līguma darbību EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

2. pants

Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma izziņošanas Īslandes iestādes informē EBTA Uzraudzības iestādi par pasākumiem, kas ir veikti, lai nodrošinātu saderību ar to.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Īslandes Republikai.

4. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2009. gada 8. jūlijā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

Kolēģijas loceklis

Kristján A. STEFÁNSSON

---

(1)  Turpmāk tekstā – Iestāde.

1

(2)  Turpmāk tekstā – EEZ līgums.

2

(3)  Turpmāk tekstā – Uzraudzības un Tiesas nolīgums.

3

(4)  Turpmāk tekstā – 3. protokols.

4

(5)  Turpmāk tekstā – Jūrniecības pamatnostādnes.

5

(6)  Pamatnostādnes EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanai un interpretācijai, kuras Iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī turpmāk tekstā – OV L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ 32. papildinājumā, 3.9.1994., 1. lpp. Turpmāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes. Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātā versija ir publicēta Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

6

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(7)  2004. gada 14. jūlija Lēmums Nr. 195/04/COL, publicēts OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp., un EEZ 26. papildinājumā, 25.5.2006., 1. lpp., kas grozīts ar 2005. gada 14. decembra Lēmumu Nr. 319/05/COL, publicēts OV C 286, 23.11.2006., 9. lpp., un EEZ 57. papildinājumā, 23.11.2006., 31. lpp.

7

(8)  Publicēts OV C 96, 17.4.2008., 37. lpp., un EEZ 20. papildinājumā, 17.4.2008., 17. lpp.

8

(9)  Sīkāka informācija par Iestādes un Īslandes iestāžu vairākkārtējo vēstuļu apmaiņu ir pieejama Iestādes lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, Lēmums Nr. 721/07/COL, publicēts OV C 93, 17.4.2008., 37. lpp., un EEZ 20. papildinājumā, 17.4.2008., 17. lpp.

9

(10)  Skatīt atsauci uz OV 8. zemsvītras piezīmē.

10

(11)  Jau pastāv Īslandes Kuģu reģistrs, kurš attiecas uz zvejas kuģiem, buru laivām, prāmjiem u. c. un kurš netiks aizstāts ar jauno IIS. Abi reģistri darbosies paralēli.

11

IIS

(12)  Īslandes iestādes ir norādījušas, ka Īslandes valdība ir iesniegusi parlamentam tiesību akta projektu, ar kuru bija plānots atlikt likuma Nr. 38/2007 stāšanos spēkā līdz 2009. gada 1. janvārim. Tiesību akta projekts tika iesniegts parlamentam 2007. gada 28. novembrī un apspriests 2007. gada 4. decembrī. Tomēr par to netika panākta vienošanās, un projekts netika nodots parlamentam izskatīšanai otrajā lasījumā. Tāpēc gan likums Nr. 86/2007, gan likums Nr. 38/2007 stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī.

12

(13)  Shēmas paziņošanas laikā uzņēmuma ienākumu nodokļa likme bija 18 %. Šī likme tika mainīta uz 15 % ar 2007. gada 7. jūnija likumu (Lög um breyting á lögum nr. 90/2003, um tekjuskatt, með síðari breytingum, og lögum nr. 86/2007, um skattlagningu kaupskipaútgerðar).

13

Lög um breyting á lögum nr. 90/2003, um tekjuskatt, með síðari breytingum, og lögum nr. 86/2007, um skattlagningu kaupskipaútgerðar

(14)  Iestādes konstatēto problēmjautājumu sīka analīze pieejama Lēmuma Nr. 721/07/COL 3. iedaļā.

14

(15)  Lieta C-156/98, Vācija pret Komisiju, 2000, ECR I-6857,26. punkts.

15

Vācija pret Komisiju

ECR

(16)  Sk. inter alia Valsts atbalsta pamatnostādņu 3. iedaļas 3. punktu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas attiecas uz tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai.

16

inter alia

(17)  Lieta C-75/97, Beļģija pret Komisiju, 1999, ECR I-3671, 33. punkts.

17

Beļģija pret Komisiju

ECR

(18)  Ja ir spēkā dubultās nodokļu aplikšanas līgumi, tiesības ieturēt nodokli parasti tiks piešķirtas valstij, kurā tiek īstenota uzņēmuma faktiskā vadība, un tas attieksies arī uz darbībām, kas citās EEZ valstīs tiek veiktas ar uzņēmuma filiāles starpniecību u. c. Tāpēc iepriekš izklāstītajā piemērā sabiedrība, kura ir pastāvīgi reģistrēta Īslandē, maksātu Īslandē nodokli arī par ienākumiem, ko tā guvusi ārpus Īslandes teritorijas. Savukārt tonnāžas nodokļa režīmu būtu iespējams attiecināt vienīgi uz peļņu, ko guvis Īslandes Starptautiskajā kuģu reģistrā reģistrēts kuģis. Peļņa no citu kuģu darbībām tiktu aplikta ar nodokli saskaņā ar parasto uzņēmuma ienākumu nodokļa shēmu. Īslandes iestādes ir apstiprinājušas šā skaidrojuma pareizību.

18

(19)  Lieta E-6/98, Norvēģijas valdība pret EBTA Uzraudzības iestādi, 1999, EFTA Court Report, 74. lpp., 34. punkts; lieta E-1/04, Fokus Bank, 2004, EFTA Court Report, 11. lpp., 20. punkts.

19

EFTA Court Report

Fokus Bank

EFTA Court Report

(20)  Skatīt, piemēram, lietu C-270/83, Komisija pret Franciju, 1986, ECR 273, 13. punkts, un lietu C-311/97, Royal Bank of Scotland, 1999, ECR-2651, 22. punkts.

20

Komisija pret Franciju

ECR

Royal Bank of Scotland,

ECR

(21)  Lieta C-471/04, Keller Holding, 2006, ECR I-2017, 49. punkts.

21

Keller Holding

ECR

(22)  Lieta 270/83, Komisija pret Franciju, 1986, ECR 273, 13. punkts; iepriekš minētā lieta C-311/97, Royal Bank of Scotland, 23.–31. punkts, un lieta C-253/03, CLT-UFA SA, 2006, ECR I-1831, 14.–17. punkts.

22

Komisija pret Franciju

ECR

Royal Bank of Scotland

CLT-UFA SA

ECR

(23)  Lieta C-221/89, Factotame Ltd. un citi, 1991, ECR 1-3905, 22.–23. punkts.

23

Factotame Ltd.

ECR

(24)  2008. gada 3. decembra Lēmumā Nr. 755/08/COL kā prasība dalībai shēmā tika noteikta saikne ar kādas EEZ valsts karogu.

24

(25)  Norvēģijā pieņēmuma peļņu neaprēķina. Tonnāžas nodokli aprēķina tieši, reizinot nodokļa likmes ar faktisko tonnāžu. Likmes Īslandē, Dānijā, Lietuvā un Itālijā ir pieņēmuma peļņu likmes, attiecībā uz kurām piemēro vietējo parasto uzņēmuma ienākumu nodokli. Tāpēc, neraugoties uz to, ka likmju vērtības Norvēģijā un Īslandē var šķist ļoti tuvas, nodokļu apjomi, ko kuģu īpašnieki faktiski samaksā saskaņā ar šīm likmēm, ievērojami atšķiras. Piemēram, kuģa īpašnieks par 30 000NT lielu tonnāžu Norvēģijā maksātu tonnāžas nodokli aptuveni EUR 46 apmērā, bet Īslandē – aptuveni EUR 7 ().

25

NT

(26)  Sīkāka informācija pieejama Iestādes lēmumā par Norvēģijas tonnāžas nodokļa shēmu – 2008. gada 3. decembra Lēmums Nr. 755/08/COL.

(27)  Norādītās likmes bija spēkā lēmuma pieņemšanas dienā; tās atspoguļo pastāvošās valūtas likmes. Tomēr Iestāde uzskata, ka Īslandes nodokļu bāze neatbilda citās EEZ valstīs piemērotajām likmēm arī, pirms vēl finanšu krīze bija ietekmējusi Īslandes kronu (sk. Lēmumu Nr. 721/07/COL).

27

(28)  Skatīt Komisijas Lēmumu 2005/417/EK 2004. gada 30. jūnija attiecībā uz nodokļu pasākumiem, kurus Beļģija plāno īstenot jūras transporta labā, OV L 150, 10.6.2005., 1. lpp. Beļģijas iestādes vēlējās piedāvāt zemākas nodokļa likmes lielākiem kuģiem, kuriem tiktu nomainīti karogi. Beļģijas gadījumā tika noteikta samazināta likme daļai virs 40 000 tonnām, kas tika pieņemta ar nosacījumu, ka kuģis ir jauns vai ir reģistrēts zem trešās valsts karoga piecus gadus pirms tā ievadīšanas Beļģijas sistēmā. Komisijas iebildums pret šo nodokļa bāzes diverģenci bija saistīts ar to, ka zema nodokļa bāze var izkropļot konkurenci, ja tā veicina to kuģu pārnešanu no Kopienas reģistra uz Beļģijas reģistru, kuri pieder kuģu īpašniekiem, kas nav Beļģijas valstspiederīgie.

28

(29)  Skatīt 2008. gada 3. decembra Lēmumu Nr. 755/08/COL par paziņojumu par grozījumiem Norvēģijas kuģniecībai paredzētajā īpašajā nodokļu sistēmā.

29

(30)  Lēmums Nr. 93/2006 – Polija.

30

---