# Uradni list L 241/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.241.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 241 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5314. september 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.241.slv

Uradni list

Evropske unije

L 241

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5314. september 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 801/2010 z dne 13. septembra 2010 o izvajanju člena 10(3) Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z merili države zastave (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 802/2010 z dne 13. septembra 2010 o izvajanju člena 10(3) in člena 27 Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede uspešnosti družb (
  1
  ) | 4 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 803/2010 z dne 13. septembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 8 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 804/2010 z dne 13. septembra 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10 | 10 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/486/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 7. septembra 2010 o spremembi Sklepa 2010/320/EU naslovljenega na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziva Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja | 12 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 801/2010 z dne 13. septembra 2010 o izvajanju člena 10(3) Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z merili države zastave (
  1
  )

1

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 802/2010 z dne 13. septembra 2010 o izvajanju člena 10(3) in člena 27 Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede uspešnosti družb (
  1
  )

1

4

Uredba Komisije (EU) št. 803/2010 z dne 13. septembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

8

Uredba Komisije (EU) št. 804/2010 z dne 13. septembra 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

10

SKLEPI

2010/486/EU

*

Sklep Sveta z dne 7. septembra 2010 o spremembi Sklepa 2010/320/EU naslovljenega na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziva Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 14.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 241/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 241/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 801/2010

z dne 13. septembra 2010

o izvajanju člena 10(3) Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z merili države zastave

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (1) in zlasti člena 10(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uspešnost države zastave je pomemben vrstni parameter, ki določa rizični profil ladij. |
| --- | --- |

(1)

Uspešnost države zastave je pomemben vrstni parameter, ki določa rizični profil ladij.

| (2) | Da bi ocenili rizični profil ladje, je treba upoštevati delež zadržanj v Uniji in na območju, ki ga pokriva Pariški memorandum o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe („Pariški memorandum“). |
| --- | --- |

(2)

Da bi ocenili rizični profil ladje, je treba upoštevati delež zadržanj v Uniji in na območju, ki ga pokriva Pariški memorandum o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe („Pariški memorandum“).

| (3) | V zvezi z metodologijo za ocenjevanje uspešnosti države zastave je potrebno upoštevati strokovno znanje, pridobljeno z uporabo Pariškega memoranduma. |
| --- | --- |

(3)

V zvezi z metodologijo za ocenjevanje uspešnosti države zastave je potrebno upoštevati strokovno znanje, pridobljeno z uporabo Pariškega memoranduma.

| (4) | Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Kategorizacija držav zastav na podlagi deležev zadržanj

1.   Da bi ugotovili uspešnost države zastave v smislu Direktive 2009/16/ES, se države zastav razvrščajo na črne, sive ali bele sezname, sprejete v skladu s Pariškim memorandumom na podlagi skupnega števila inšpekcijskih pregledov in zadržanj v obdobju treh let. Poleg tega se države zastav, uvrščene na črni seznam, glede na njihov delež zadržanja delijo na izjemno rizične, zelo rizične, srednje do zelo ali srednje rizične. Razvrstitev se posodablja vsako leto.

2.   Uvrstitev države zastave na črni, sivi ali beli seznam zahteva najmanj trideset inšpekcijskih pregledov pomorske inšpekcije.

3.   Metodologija in formule, ki se uporabljajo za kategorizacijo držav zastav, so v skladu z merili, povezanimi z državo zastave, ki so navedena v Prilogi.

Člen 2

Uspešnost države zastave na podlagi pregleda IMO

Upoštevanje iz točke (c)(iii) dela I.1 Priloge I k Direktivi 2009/16/ES, ki se zahteva za opredelitev ladij kot manj rizičnih, se šteje za izkazano, ko Komisija prejme pisno potrdilo od države zastave, da je končno poročilo o pregledu zaključeno in da je po potrebi predložen načrt za odpravo nepravilnosti. Pregledi, opravljeni pred 17. junijem 2009, se enakovredno upoštevajo.

Člen 3

Začetek veljavnosti in uporabe

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. septembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 131, 28.5.2009, str. 57.

1

---

PRILOGA

Merila, povezana z državo zastave

(kakor je navedeno v členu 10(3)(a) Direktive 2009/16/ES)

| 1. | Uspešnost države zastave se izračuna na podlagi standardne formule za statistične izračune, v kateri so nekatere vrednosti stalne. Meje med črno in sivo ter sivo in belo določata naslednji formuli:




  pri čemer je:
  N število inšpekcijskih pregledov,
  p dovoljena meja zadrževanja,
  z kritična vrednost normalne distribucije (1,645 za 95-odstotno raven zanesljivosti). |
| --- | --- |

1.

Uspešnost države zastave se izračuna na podlagi standardne formule za statistične izračune, v kateri so nekatere vrednosti stalne. Meje med črno in sivo ter sivo in belo določata naslednji formuli:

Formula
  Formula

pri čemer je:

N število inšpekcijskih pregledov,

p dovoljena meja zadrževanja,

z kritična vrednost normalne distribucije (1,645 za 95-odstotno raven zanesljivosti).

| 2. | Formule iz točke 1 zagotavljajo dovoljeno število zadržanj za črni ali beli seznam. Število zadržanj nad mejo med črnim in sivim pomeni slabše od povprečja in se mora posledično uvrstiti na črni seznam, število zadržanj pod mejo med belim in sivim pa pomeni boljše od povprečja in se mora posledično uvrstiti na beli seznam. Če se število zadržanj za določeno državo zastave postavi med ti dve meji, se država zastave uvrsti na sivi seznam. |
| --- | --- |

2.

Formule iz točke 1 zagotavljajo dovoljeno število zadržanj za črni ali beli seznam. Število zadržanj nad mejo med črnim in sivim pomeni slabše od povprečja in se mora posledično uvrstiti na črni seznam, število zadržanj pod mejo med belim in sivim pa pomeni boljše od povprečja in se mora posledično uvrstiti na beli seznam. Če se število zadržanj za določeno državo zastave postavi med ti dve meji, se država zastave uvrsti na sivi seznam.

| 3. | Za primerjavo uspešnosti držav zastav iz črnega, sivega ali belega seznama se izračun ponovi s prilagoditvijo p v formulah iz točke 1. |
| --- | --- |

3.

Za primerjavo uspešnosti držav zastav iz črnega, sivega ali belega seznama se izračun ponovi s prilagoditvijo p v formulah iz točke 1.

| 4. | Da bi dosegli primerljivost uspešnosti držav zastav, se uporablja faktor presežka (EF). EF kaže, kolikokrat je treba spremeniti p in ponovno izračunati, da se število zadržanj za državo zastave izenači z mejami. Vsako 3 % povečanje ali zmanjšanje p ustreza eni celi točki EF. Za države zastav, kategorizirane na sivi seznam, se EF izračuna po naslednji formuli: |
| --- | --- |

4.

Da bi dosegli primerljivost uspešnosti držav zastav, se uporablja faktor presežka (EF). EF kaže, kolikokrat je treba spremeniti p in ponovno izračunati, da se število zadržanj za državo zastave izenači z mejami. Vsako 3 % povečanje ali zmanjšanje p ustreza eni celi točki EF. Za države zastav, kategorizirane na sivi seznam, se EF izračuna po naslednji formuli:

Formula

| 5. | Za razporejanje držav zastav, uvrščenih na črni seznam, v izjemno rizične, zelo rizične, srednje do zelo rizične ali srednje rizične se upoštevajo naslednje vrednosti EF: | EF = 4,01 in več pomeni izjemno rizično |
| --- | --- | --- |

5.

Za razporejanje držav zastav, uvrščenih na črni seznam, v izjemno rizične, zelo rizične, srednje do zelo rizične ali srednje rizične se upoštevajo naslednje vrednosti EF:

EF = 4,01 in več pomeni izjemno rizično

| | EF = 3,01 do 4,00 pomeni zelo rizično |
| --- | --- |

EF = 3,01 do 4,00 pomeni zelo rizično

| | EF = 2,01 do 3,00 pomeni srednje do zelo rizično |
| --- | --- |

EF = 2,01 do 3,00 pomeni srednje do zelo rizično

| | EF = 1,01 do 2,00 pomeni srednje rizično |
| --- | --- |

EF = 1,01 do 2,00 pomeni srednje rizično

---

| 14.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 241/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 241/4

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 802/2010

z dne 13. septembra 2010

o izvajanju člena 10(3) in člena 27 Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede uspešnosti družb

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (1) in zlasti člena 10(3) in člena 27 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uspešnost družbe je eden od splošnih parametrov, ki določa rizični profil ladje; |
| --- | --- |

(1)

Uspešnost družbe je eden od splošnih parametrov, ki določa rizični profil ladje;

| (2) | Pri opredeljevanju uspešnosti družb v smislu Direktive 2009/16/ES, morajo inšpektorji pri inšpekcijskem pregledu ladje zabeležiti številko IMO, ki je dodeljena družbi. |
| --- | --- |

(2)

Pri opredeljevanju uspešnosti družb v smislu Direktive 2009/16/ES, morajo inšpektorji pri inšpekcijskem pregledu ladje zabeležiti številko IMO, ki je dodeljena družbi.

| (3) | Da bi ocenili uspešnost družbe, bi bilo treba upoštevati stopnje pomanjkljivosti in zadržanj vseh ladij v floti družbe, na katerih je bil opravljen inšpekcijski pregled v Uniji in na območju, ki ga pokriva Pariški memorandum o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe (Pariški memorandum). |
| --- | --- |

(3)

Da bi ocenili uspešnost družbe, bi bilo treba upoštevati stopnje pomanjkljivosti in zadržanj vseh ladij v floti družbe, na katerih je bil opravljen inšpekcijski pregled v Uniji in na območju, ki ga pokriva Pariški memorandum o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe (Pariški memorandum).

| (4) | V zvezi z metodologijo za ocenjevanje uspešnosti družbe je potrebno upoštevati strokovno znanje, pridobljeno z uporabo Pariškega memoranduma. |
| --- | --- |

(4)

V zvezi z metodologijo za ocenjevanje uspešnosti družbe je potrebno upoštevati strokovno znanje, pridobljeno z uporabo Pariškega memoranduma.

| (5) | Komisija bi morala objavo seznama podpovprečno uspešnih ali neuspešnih družb na javni spletni strani zaupati Evropski agenciji za pomorsko varnost (European Maritime Safety Agency - EMSA), ki je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(5)

Komisija bi morala objavo seznama podpovprečno uspešnih ali neuspešnih družb na javni spletni strani zaupati Evropski agenciji za pomorsko varnost (European Maritime Safety Agency - EMSA), ki je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Identifikacija družb

Države članice zagotovijo, da se družba, kot je opredeljena v členu 2(18) Direktive 2009/16/EC identificira na podlagi številke IMO, pri čemer mora ladja upoštevati Mednarodni kodeks o varnem upravljanju ladij (Kodeks ISM), kakor je navedeno v poglavju IX Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju (Konvencije SOLAS).

Člen 2

Merila za ocenjevanje uspešnosti družb

1.   Za presojo uspešnosti družbe iz točke (e), dela I.1, Priloge 1 k Direktivi 2009/16/ES, se uporabljajo merila opisana v Prilogi k tej uredbi.

2.   Raven uspešnosti družb se posodablja dnevno in izračunava na podlagi 36 mesecev pred presojo. V ta namen se izračun naredi na podlagi podatkov zbranih od 17. junija 2009. Če je od 17. junija 2009 minilo manj kot 36 mesecev, se izračun opravi na podlagi razpoložljivih podatkov.

3.   Družbe se razvrstijo kot neuspešne, podpovprečno uspešne, srednje uspešne ali zelo uspešne, kot je navedeno v točki 3 Priloge.

Člen 3

Objava seznamov podpovprečno uspešnih in neuspešnih družb

1.   Komisiji pri rednem objavljanju informacij o podpovprečno uspešnih in neuspešnih družbah na javni spletni strani v skladu s členom 27 Direktive 2009/16/ES pomaga Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA).

2.   EMSA na svoji javni spletni strani objavlja in dnevno posodablja naslednje informacije:

| (a) | seznam družb, ki so bile v preteklih 36 mesecih neuspešne, neprekinjeno v obdobju najmanj treh mesecev; |
| --- | --- |

(a)

seznam družb, ki so bile v preteklih 36 mesecih neuspešne, neprekinjeno v obdobju najmanj treh mesecev;

| (b) | seznam družb, ki so bile v preteklih 36 mesecih izmenično podpovprečno uspešne in neuspešne, neprekinjeno v obdobju najmanj treh mesecev; |
| --- | --- |

(b)

seznam družb, ki so bile v preteklih 36 mesecih izmenično podpovprečno uspešne in neuspešne, neprekinjeno v obdobju najmanj treh mesecev;

| (c) | seznam družb, ki so bile v preteklih 36 mesecih podpovprečno uspešne, neprekinjeno v obdobju najmanj šestih mesecev. |
| --- | --- |

(c)

seznam družb, ki so bile v preteklih 36 mesecih podpovprečno uspešne, neprekinjeno v obdobju najmanj šestih mesecev.

Člen 4

Začetek veljavnosti in uporabe

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. septembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 131, 28.5.2009, str. 57.

1

(2)  UL L 208, 5.8.2002, str. 1.

2

---

PRILOGA

MERILA USPEŠNOSTI DRUŽB

(iz člena 10(3) Direktive 2009/16/ES)

1.   Indeks zadržanja

Indeks zadržanja je koeficient števila zadržanj vseh ladij v floti družbe glede na število inšpekcijskih pregledov vseh ladij v floti družbe v prejšnjih 36 mesecih v primerjavi s povprečnim koeficientom zadržanja za vse ladje, pregledane v območju, ki ga pokriva Pariški memorandum v prejšnjih 36 mesecih.

Indeks zadržanja je povprečen, če je koeficient do 2 odstotni točki višji ali nižji od povprečnega koeficienta zadržanj vseh ladij, ki so bile pregledane v območju, ki ga pokriva Pariški memorandum v prejšnjih 36 mesecih.

Indeks zadržanja je nadpovprečen, če je koeficient več kot 2 odstotni točki višji od povprečnega koeficienta zadržanj vseh ladij, ki so bile pregledane v območju, ki ga pokriva Pariški memorandum v prejšnjih 36 mesecih.

Indeks zadržanja je podpovprečen, če je koeficient 2 odstotni točki nižji od povprečnega koeficienta zadržanj vseh ladij, ki so bile pregledane v območju, ki ga pokriva Pariški memorandum v prejšnjih 36 mesecih.

Ne glede na vse druge rezultate inšpekcijskih pregledov je indeks zadržanja družbe nadpovprečen, če se v zadnjih 36 mesecih za kateri koli ladjo v floti družbe izda odločitev o zavrnitvi vstopa v skladu z Direktivo 2009/16/ES.

2.   Indeks pomanjkljivosti družbe

Indeks pomanjkljivosti je koeficient skupnega števila točk za vse pomanjkljivosti vseh ladij v floti družbe glede na število inšpekcijskih pregledov vseh ladij v floti družbe v prejšnjih 36 mesecih v primerjavi s povprečnim koeficientom pomanjkljivosti za vse ladje, pregledane v območju, ki ga pokriva Pariški memorandum v prejšnjih 36 mesecih.

Za potrebe prvega odstavka se pomanjkljivosti, povezane s Kodeksom ISM, ponderirajo po stopnji 5 točk, vse ostale pomanjkljivosti pa po stopnji 1 točke. Povprečni koeficient pomanjkljivosti v območju, ki ga pokriva Pariški memorandum, se ponderira ob upoštevanju povprečnega pojavljanja pomanjkljivosti, povezanih z ISM Kodeksom in vseh drugih pomanjkljivosti pri posameznem inšpekcijskem pregledu.

Indeks pomanjkljivosti je povprečen, če je koeficient do 2 odstotni točki višji ali nižji od ponderiranega povprečja pomanjkljivosti v območju, ki ga pokriva Pariški memorandum v prejšnjih 36 mesecih.

Indeks pomanjkljivosti je nadpovprečen, če je koeficient več kot 2 odstotni točki višji od ponderiranega povprečja pomanjkljivosti v območju, ki ga pokriva Pariški memorandum v prejšnjih 36 mesecih.

Indeks pomanjkljivosti je podpovprečen, če je koeficient več kot 2 odstotni točki nižji od ponderiranega povprečja pomanjkljivosti v območju, ki ga pokriva Pariški memorandum v prejšnjih 36 mesecih.

3.   Matrika uspešnosti družb

Uspešnost družbe se razvršča v skladu s spodnjo tabelo:

| Indeks zadržanja | Indeks pomanjkljivosti | Uspešnost družbe |
| --- | --- | --- |
| nadpovprečen | nadpovprečen | neuspešna |
| nadpovprečen | povprečen | podpovprečno uspešna |
| nadpovprečen | podpovprečen |
| povprečen | nadpovprečen |
| podpovprečen | nadpovprečen |
| povprečen | povprečen | srednje uspešna |
| povprečen | podpovprečen |
| podpovprečen | povprečen |
| podpovprečen | podpovprečen | zelo uspešna |

Indeks zadržanja

Indeks pomanjkljivosti

Uspešnost družbe

nadpovprečen

nadpovprečen

neuspešna

nadpovprečen

povprečen

podpovprečno uspešna

nadpovprečen

podpovprečen

povprečen

nadpovprečen

podpovprečen

nadpovprečen

povprečen

povprečen

srednje uspešna

povprečen

podpovprečen

podpovprečen

povprečen

podpovprečen

podpovprečen

zelo uspešna

Vendar, če na floti družbe še niso bili opravljeni inšpekcijski pregledi ali če se od družbe ne zahteva IMO številka, se šteje, da je družba srednje uspešna.

---

| 14.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 241/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 241/8

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 803/2010

z dne 13. septembra 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. septembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. septembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 61,0 |
| XS | 45,6 |
| ZZ | 53,3 |
| 0707 00 05 | MK | 55,0 |
| TR | 144,2 |
| ZZ | 99,6 |
| 0709 90 70 | TR | 114,3 |
| ZZ | 114,3 |
| 0805 50 10 | AR | 93,1 |
| BR | 122,7 |
| CL | 128,4 |
| IL | 141,4 |
| TR | 146,0 |
| UY | 133,6 |
| ZA | 117,2 |
| ZZ | 126,1 |
| 0806 10 10 | EG | 148,1 |
| IL | 122,3 |
| TR | 111,5 |
| ZA | 92,1 |
| ZZ | 118,5 |
| 0808 10 80 | AR | 100,8 |
| BR | 70,5 |
| CL | 95,9 |
| CN | 56,6 |
| NZ | 110,7 |
| US | 87,4 |
| ZA | 84,5 |
| ZZ | 86,6 |
| 0808 20 50 | AR | 80,1 |
| CL | 150,5 |
| CN | 69,9 |
| ZA | 82,6 |
| ZZ | 95,8 |
| 0809 30 | AR | 55,2 |
| TR | 152,2 |
| ZZ | 103,7 |
| 0809 40 05 | BA | 54,7 |
| IL | 165,3 |
| XS | 52,3 |
| ZZ | 90,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

61,0

XS

45,6

ZZ

53,3

0707 00 05

MK

55,0

TR

144,2

ZZ

99,6

0709 90 70

TR

114,3

ZZ

114,3

0805 50 10

AR

93,1

BR

122,7

CL

128,4

IL

141,4

TR

146,0

UY

133,6

ZA

117,2

ZZ

126,1

0806 10 10

EG

148,1

IL

122,3

TR

111,5

ZA

92,1

ZZ

118,5

0808 10 80

AR

100,8

BR

70,5

CL

95,9

CN

56,6

NZ

110,7

US

87,4

ZA

84,5

ZZ

86,6

0808 20 50

AR

80,1

CL

150,5

CN

69,9

ZA

82,6

ZZ

95,8

0809 30

AR

55,2

TR

152,2

ZZ

103,7

0809 40 05

BA

54,7

IL

165,3

XS

52,3

ZZ

90,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 14.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 241/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 241/10

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 804/2010

z dne 13. septembra 2010

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 800/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 800/2010 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 877/2009 za tržno leto 2009/10, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. septembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. septembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 253, 25.9.2009, str. 3.

3

(4)  UL L 240, 11.9.2010, str. 3.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 14. septembra 2010

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 54,18 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 54,18 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 54,18 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 54,18 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 49,99 | 2,47 |
| 1701 99 10 (2) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,99 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

54,18

0,00

1701 11 90 (1)

54,18

0,00

1701 12 10 (1)

54,18

0,00

1701 12 90 (1)

54,18

0,00

1701 91 00 (2)

49,99

2,47

1701 99 10 (2)

49,99

0,00

1701 99 90 (2)

49,99

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

SKLEPI

| 14.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 241/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 241/12

---

SKLEP SVETA

z dne 7. septembra 2010

o spremembi Sklepa 2010/320/EU naslovljenega na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziva Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

(2010/486/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter zlasti člena 126(9) in člena 136 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1)(a) PDEU določa možnost sprejetja ukrepov za tiste države članice, katerih valuta je euro, za večjo uskladitev in nadzorovanje njihove proračunske discipline. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1)(a) PDEU določa možnost sprejetja ukrepov za tiste države članice, katerih valuta je euro, za večjo uskladitev in nadzorovanje njihove proračunske discipline.

| (2) | Člen 126 določa, da se morajo države članice izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju in v ta namen določa postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Pakt stabilnosti in rasti, ki v svojem korektivnem delu izvaja postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev zdravega proračunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske razmere. |
| --- | --- |

(2)

Člen 126 določa, da se morajo države članice izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju in v ta namen določa postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Pakt stabilnosti in rasti, ki v svojem korektivnem delu izvaja postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev zdravega proračunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske razmere.

| (3) | Svet je 27. aprila 2009 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti odločil, da ima Grčija čezmeren primanjkljaj. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 27. aprila 2009 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti odločil, da ima Grčija čezmeren primanjkljaj.

| (4) | 10. maja 2010 je Svet sprejel Sklep 2010/320/EU naslovljen na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja (1) (v nadaljnjem besedilu: Sklep). Sklep določa, da Grčija najkasneje do leta 2014 kot skrajnega roka izpolni zahteve iz Sklepa. Svet je za odpravo primanjkljaja določil naslednji načrt: javnofinančni primanjkljaj, ki v letu 2010 ne presega 8 % BDP, v letu 2011 7,6 % BDP, v letu 2012 6,5 % BDP, v letu 2013 4,9 % BDP in v letu 2014 2,6 % BDP. |
| --- | --- |

(4)

10. maja 2010 je Svet sprejel Sklep 2010/320/EU naslovljen na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja (1) (v nadaljnjem besedilu: Sklep). Sklep določa, da Grčija najkasneje do leta 2014 kot skrajnega roka izpolni zahteve iz Sklepa. Svet je za odpravo primanjkljaja določil naslednji načrt: javnofinančni primanjkljaj, ki v letu 2010 ne presega 8 % BDP, v letu 2011 7,6 % BDP, v letu 2012 6,5 % BDP, v letu 2013 4,9 % BDP in v letu 2014 2,6 % BDP.

| (5) | Po napovedih, ki so bile na voljo, ko je Svet sprejel Sklep, naj bi se realni BDP po pričakovanjih zmanjšal za 4 % v letu 2010 in 2,6 % v letu 2011, nato pa naj bi si opomogel, s stopnjo rasti 1,1 % v letu 2012 ter 2,1 % v letih 2013 in 2014. Deflator BDP naj bi v letih od 2010 do 2014 po pričakovanjih znašal 1,2 %, – 0,5 %, 1,0 %, 0,7 % in 1,0 %. Zgoraj omenjene realne stopnje rasti BDP glede na gospodarska gibanja med tem časom ostajajo osrednji scenarij z uravnoteženimi tveganji navzgor in navzdol, medtem ko naj bi bil deflator po zdajšnjih napovedih v začetnih letih precej višji in sicer naj bi v letih od 2010 do 2012 znašal 3,5 %, 1,25 % in 0,5 %. |
| --- | --- |

(5)

Po napovedih, ki so bile na voljo, ko je Svet sprejel Sklep, naj bi se realni BDP po pričakovanjih zmanjšal za 4 % v letu 2010 in 2,6 % v letu 2011, nato pa naj bi si opomogel, s stopnjo rasti 1,1 % v letu 2012 ter 2,1 % v letih 2013 in 2014. Deflator BDP naj bi v letih od 2010 do 2014 po pričakovanjih znašal 1,2 %, – 0,5 %, 1,0 %, 0,7 % in 1,0 %. Zgoraj omenjene realne stopnje rasti BDP glede na gospodarska gibanja med tem časom ostajajo osrednji scenarij z uravnoteženimi tveganji navzgor in navzdol, medtem ko naj bi bil deflator po zdajšnjih napovedih v začetnih letih precej višji in sicer naj bi v letih od 2010 do 2012 znašal 3,5 %, 1,25 % in 0,5 %.

| (6) | Grčija je pri izvajanju zahtevanih ukrepov iz Sklepa dobro napredovala. Na številnih področjih je ukrepala še pred zahtevanim rokom. Tako je bilo zlasti na področju pokojninske reforme, reforme lokalne uprave in objav mesečnih podatkov o državnih prihodkih in odhodkih. Vendar so na vsakem od teh področij potrebne številne prilagoditve. |
| --- | --- |

(6)

Grčija je pri izvajanju zahtevanih ukrepov iz Sklepa dobro napredovala. Na številnih področjih je ukrepala še pred zahtevanim rokom. Tako je bilo zlasti na področju pokojninske reforme, reforme lokalne uprave in objav mesečnih podatkov o državnih prihodkih in odhodkih. Vendar so na vsakem od teh področij potrebne številne prilagoditve.

| (7) | Grčija je 6. avgusta 2010 Svetu in Komisiji predložila poročilo, v katerem so opisani ukrepi politike, ki jih je sprejela za izpolnitev zahtev iz Sklepa. Komisija je poročilo ocenila in sklenila, da Grčija zadovoljivo ravna v skladu s Sklepom. |
| --- | --- |

(7)

Grčija je 6. avgusta 2010 Svetu in Komisiji predložila poročilo, v katerem so opisani ukrepi politike, ki jih je sprejela za izpolnitev zahtev iz Sklepa. Komisija je poročilo ocenila in sklenila, da Grčija zadovoljivo ravna v skladu s Sklepom.

| (8) | Glede na zgoraj navedeno se zdi primerno spremeniti številne vidike Sklepa, obenem pa ohraniti nespremenjen skrajni rok za odpravo čezmernega primanjkljaja in ustrezni načrt prilagoditev primanjkljaja in javnega dolga – |
| --- | --- |

(8)

Glede na zgoraj navedeno se zdi primerno spremeniti številne vidike Sklepa, obenem pa ohraniti nespremenjen skrajni rok za odpravo čezmernega primanjkljaja in ustrezni načrt prilagoditev primanjkljaja in javnega dolga –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2010/320/EU se spremeni:

| 1. | V členu 2(2) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | vključitev ukrepov za fiskalno konsolidacijo v predlog proračuna za leto 2011, ki znašajo vsaj 3,2 % BDP (4,3 % BDP, če se upoštevajo prenosi iz ukrepov, ki se izvajajo v letu 2010): znižanje neposredne porabe osrednje države za vsaj 300 milijonov EUR v primerjavi z ravnjo iz leta 2010 (poleg prihrankov, ki izhajajo iz reforme javne uprave in lokalne uprave iz tega odstavka); zamrznitev indeksacije pokojnin (da se prihrani 100 milijonov EUR); uvedba začasnih kriznih dajatev za zelo donosna podjetja (kar bi zagotovilo vsaj 600 milijonov EUR dodatnih letnih prihodkov v letih 2011, 2012 in 2013); uvedba pavšalnega predplačila davka za strokovne delavce (kar bi zagotovilo vsaj 400 milijonov EUR v letu 2011, v letih 2012 in 2013 pa bi za vsaj 100 milijonov EUR na leto povečalo donos); razširitev osnove za DDV z vključitvijo nekaterih storitev, ki so trenutno izvzete, in s premikom 30 % blaga in storitev, za katere se za odmero DDV uporablja znižana stopnja, v osrednjo stopnjo (kar bi zagotovilo 1 milijardo EUR); postopna uvedba zelenega davka na emisije CO2 (kar bi zagotovilo vsaj 300 milijonov EUR v letu 2011); izvajanje, s strani vlade, zakonodaje o reformi javne uprave in reorganizacija lokalne uprave (da se v letu 2011 stroški znižajo za najmanj 500 milijonov EUR, v letih 2012 in 2013 pa še za dodatnih 500 milijonov EUR na leto); znižanje domačih naložb (za vsaj 500 milijonov EUR), tako da se da prednost naložbenim projektom, ki se financirajo iz strukturnih skladov EU, pobude za ureditev kršitev v zvezi z rabo zemljišč (kar bi od leta 2011 do 2013 zagotovilo vsaj 1 500 milijonov EUR, od tega vsaj 500 milijonov EUR v letu 2011); pobiranje prihodkov z izdajo licenc za igre na srečo (vsaj 500 milijonov EUR iz prodaje licenc in 200 milijonov EUR iz letnih licenčnin); širitev osnove za davek na nepremičnine s posodobitvijo vrednosti sredstev (kar bi zagotovilo vsaj 400 milijonov EUR dodatnega prihodka); višja obdavčitev plač v naravi, vključno z obdavčitvijo obrokov za odplačevanje leasinga avtomobila (za vsaj 150 milijonov EUR); povišanje obdavčenja luksuznih izdelkov (za vsaj 100 milijonov EUR); poseben davek na črne gradnje (kar bi zagotovilo vsaj 800 milijonov EUR na leto) in zapolnitev le 20 % izpraznjenih delovnih mest v javnem sektorju ob upokojitvi uslužbencev (osrednja vlada, lokalna uprava, skladi socialnega zavarovanja, javna podjetja, državne agencije in druge javne ustanove). Po posvetovanju s Komisijo lahko pridejo v poštev tudi ukrepi, ki prinašajo primerljive proračunske prihranke;“. |
| --- | --- | --- |

1.

V členu 2(2) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

vključitev ukrepov za fiskalno konsolidacijo v predlog proračuna za leto 2011, ki znašajo vsaj 3,2 % BDP (4,3 % BDP, če se upoštevajo prenosi iz ukrepov, ki se izvajajo v letu 2010): znižanje neposredne porabe osrednje države za vsaj 300 milijonov EUR v primerjavi z ravnjo iz leta 2010 (poleg prihrankov, ki izhajajo iz reforme javne uprave in lokalne uprave iz tega odstavka); zamrznitev indeksacije pokojnin (da se prihrani 100 milijonov EUR); uvedba začasnih kriznih dajatev za zelo donosna podjetja (kar bi zagotovilo vsaj 600 milijonov EUR dodatnih letnih prihodkov v letih 2011, 2012 in 2013); uvedba pavšalnega predplačila davka za strokovne delavce (kar bi zagotovilo vsaj 400 milijonov EUR v letu 2011, v letih 2012 in 2013 pa bi za vsaj 100 milijonov EUR na leto povečalo donos); razširitev osnove za DDV z vključitvijo nekaterih storitev, ki so trenutno izvzete, in s premikom 30 % blaga in storitev, za katere se za odmero DDV uporablja znižana stopnja, v osrednjo stopnjo (kar bi zagotovilo 1 milijardo EUR); postopna uvedba zelenega davka na emisije CO2 (kar bi zagotovilo vsaj 300 milijonov EUR v letu 2011); izvajanje, s strani vlade, zakonodaje o reformi javne uprave in reorganizacija lokalne uprave (da se v letu 2011 stroški znižajo za najmanj 500 milijonov EUR, v letih 2012 in 2013 pa še za dodatnih 500 milijonov EUR na leto); znižanje domačih naložb (za vsaj 500 milijonov EUR), tako da se da prednost naložbenim projektom, ki se financirajo iz strukturnih skladov EU, pobude za ureditev kršitev v zvezi z rabo zemljišč (kar bi od leta 2011 do 2013 zagotovilo vsaj 1 500 milijonov EUR, od tega vsaj 500 milijonov EUR v letu 2011); pobiranje prihodkov z izdajo licenc za igre na srečo (vsaj 500 milijonov EUR iz prodaje licenc in 200 milijonov EUR iz letnih licenčnin); širitev osnove za davek na nepremičnine s posodobitvijo vrednosti sredstev (kar bi zagotovilo vsaj 400 milijonov EUR dodatnega prihodka); višja obdavčitev plač v naravi, vključno z obdavčitvijo obrokov za odplačevanje leasinga avtomobila (za vsaj 150 milijonov EUR); povišanje obdavčenja luksuznih izdelkov (za vsaj 100 milijonov EUR); poseben davek na črne gradnje (kar bi zagotovilo vsaj 800 milijonov EUR na leto) in zapolnitev le 20 % izpraznjenih delovnih mest v javnem sektorju ob upokojitvi uslužbencev (osrednja vlada, lokalna uprava, skladi socialnega zavarovanja, javna podjetja, državne agencije in druge javne ustanove). Po posvetovanju s Komisijo lahko pridejo v poštev tudi ukrepi, ki prinašajo primerljive proračunske prihranke;“.

| 2. | V členu 2(2) se točka (b) črta. |
| --- | --- |

2.

V členu 2(2) se točka (b) črta.

| 3. | V členu 2(2) se točka (f) nadomesti z naslednjim:






  „(f) | uvedba neodvisnih pregledov osrednje uprave in obstoječih socialnih programov;“. |
| --- | --- | --- |

3.

V členu 2(2) se točka (f) nadomesti z naslednjim:

„(f)

uvedba neodvisnih pregledov osrednje uprave in obstoječih socialnih programov;“.

| 4. | Členu 2(2) se dodajo naslednje točke:






  „(j) | vzpostavitev celovitega centralnega registra državnih podjetij; |
| --- | --- | --- |

4.

Členu 2(2) se dodajo naslednje točke:

„(j)

vzpostavitev celovitega centralnega registra državnih podjetij;

| (k) | akcijski načrt s časovnico konkretnih ukrepov za ustanovitev osrednjega organa za javna naročila; |
| --- | --- |

(k)

akcijski načrt s časovnico konkretnih ukrepov za ustanovitev osrednjega organa za javna naročila;

| (l) | akt o določitvi zgornje meje 50 milijonov EUR prispevka za letno obveznost javnih služb, ki ga osrednja država za obdobje 2011–2013 nameni železniškim operaterjem, z določitvijo načela, da država železniškim operaterjem ne zagotavlja nobene dodatne eksplicitne ali implicitne podpore; |
| --- | --- |

(l)

akt o določitvi zgornje meje 50 milijonov EUR prispevka za letno obveznost javnih služb, ki ga osrednja država za obdobje 2011–2013 nameni železniškim operaterjem, z določitvijo načela, da država železniškim operaterjem ne zagotavlja nobene dodatne eksplicitne ali implicitne podpore;

| (m) | poslovni načrt za grške železnice. V poslovnem načrtu se določijo ukrepi za vzpostavitev donosnosti operativnih dejavnosti upoštevajoč kritje stroškov amortizacije od leta 2011 dalje, vključno z zaprtjem linij, ki prinašajo izgubo, povečanjem tarif ter zmanjšanjem plač in števila zaposlenih; načrt vsebuje izčrpno analizo občutljivosti o učinku različnih scenarijev kolektivnih pogodb na stroške plač in ponuja informacije o različnih možnostih glede zaposlenih; obenem določa tudi prestrukturiranje holdinške družbe, vključno s prodajo zemljišč in drugih sredstev;“. |
| --- | --- |

(m)

poslovni načrt za grške železnice. V poslovnem načrtu se določijo ukrepi za vzpostavitev donosnosti operativnih dejavnosti upoštevajoč kritje stroškov amortizacije od leta 2011 dalje, vključno z zaprtjem linij, ki prinašajo izgubo, povečanjem tarif ter zmanjšanjem plač in števila zaposlenih; načrt vsebuje izčrpno analizo občutljivosti o učinku različnih scenarijev kolektivnih pogodb na stroške plač in ponuja informacije o različnih možnostih glede zaposlenih; obenem določa tudi prestrukturiranje holdinške družbe, vključno s prodajo zemljišč in drugih sredstev;“.

| 5. | Členu 2(2) se doda nova točka (n) z besedilom iz točke (c) člena 2(3). |
| --- | --- |

5.

Členu 2(2) se doda nova točka (n) z besedilom iz točke (c) člena 2(3).

| 6. | Členu 2(2) se dodajo naslednje točke:






  „(o) | reforma zakonodaje o varnosti zaposlitve s ciljem podaljšati poskusno dobo pri novih zaposlitvah na eno leto, in spodbuditi pogostejšo uporabo začasnih pogodb o zaposlitvi in dela s krajšim delovnim časom; |
| --- | --- | --- |

6.

Členu 2(2) se dodajo naslednje točke:

„(o)

reforma zakonodaje o varnosti zaposlitve s ciljem podaljšati poskusno dobo pri novih zaposlitvah na eno leto, in spodbuditi pogostejšo uporabo začasnih pogodb o zaposlitvi in dela s krajšim delovnim časom;

| (p) | sprememba ureditve arbitražnega sistema, da se vsaki strani omogoči, da se zateče k arbitraži, če se ne strinja s predlogom posrednika; |
| --- | --- |

(p)

sprememba ureditve arbitražnega sistema, da se vsaki strani omogoči, da se zateče k arbitraži, če se ne strinja s predlogom posrednika;

| (q) | reforma arbitražnega postopka, da se zagotovi, da arbitražni postopek poteka v skladu s preglednimi in objektivnimi merili preko neodvisnega razsodišča z možnostjo sprejemanja odločitev brez vpliva vlade.“ |
| --- | --- |

(q)

reforma arbitražnega postopka, da se zagotovi, da arbitražni postopek poteka v skladu s preglednimi in objektivnimi merili preko neodvisnega razsodišča z možnostjo sprejemanja odločitev brez vpliva vlade.“

| 7. | V členu 2(3) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | dokončno sprejetje ukrepov iz odstavka 2(a);“. |
| --- | --- | --- |

7.

V členu 2(3) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

dokončno sprejetje ukrepov iz odstavka 2(a);“.

| 8. | Točka (c) člena 2(3) postane točka (n) člena 2(2). |
| --- | --- |

8.

Točka (c) člena 2(3) postane točka (n) člena 2(2).

| 9. | Točke (d), (e) in (h) člena 2(3) se črtajo. |
| --- | --- |

9.

Točke (d), (e) in (h) člena 2(3) se črtajo.

| 10. | Členu 2(3) se dodajo naslednje točke:






  „(m) | zakon, ki lokalnim upravam najmanj do leta 2014 prepoveduje imeti primanjkljaj; |
| --- | --- | --- |

10.

Členu 2(3) se dodajo naslednje točke:

„(m)

zakon, ki lokalnim upravam najmanj do leta 2014 prepoveduje imeti primanjkljaj;

| (n) | objava vmesnih dolgoročnih projekcij odhodkov za pokojnine do leta 2060 na podlagi zakonodajne reforme iz julija 2010, ki zajema glavne pokojninske sheme (IKA, vključno s pokojninsko shemo za javne uslužbence, OGA in OAEE); |
| --- | --- |

(n)

objava vmesnih dolgoročnih projekcij odhodkov za pokojnine do leta 2060 na podlagi zakonodajne reforme iz julija 2010, ki zajema glavne pokojninske sheme (IKA, vključno s pokojninsko shemo za javne uslužbence, OGA in OAEE);

| (o) | uporaba tehnične pomoči mednarodnih strokovnjakov glede različnih vidikov učinkovitosti in uspešnosti zdravstvenega sistema in upravljanja bolnišnic, s ciljem, da se poveča učinkovitost in zmanjšajo izgube; |
| --- | --- |

(o)

uporaba tehnične pomoči mednarodnih strokovnjakov glede različnih vidikov učinkovitosti in uspešnosti zdravstvenega sistema in upravljanja bolnišnic, s ciljem, da se poveča učinkovitost in zmanjšajo izgube;

| (p) | uvedba plačila 3 EUR za redne ambulantne storitve v javnih bolnišnicah.“ |
| --- | --- |

(p)

uvedba plačila 3 EUR za redne ambulantne storitve v javnih bolnišnicah.“

| 11. | Členu 2(4) se doda naslednja točka:






  „(b) | objava celovitih dolgoročnih projekcij odhodkov za pokojnine do leta 2060 na podlagi zakonodajne reforme iz julija 2010. Projekcije zajemajo dopolnilne (pomožne) sisteme na podlagi celovitega sklopa podatkov, zbranih in obdelanih s strani nacionalnega aktuarskega organa. Projekcije strokovno oceni in potrdi Odbor za ekonomsko politiko.“ |
| --- | --- | --- |

11.

Členu 2(4) se doda naslednja točka:

„(b)

objava celovitih dolgoročnih projekcij odhodkov za pokojnine do leta 2060 na podlagi zakonodajne reforme iz julija 2010. Projekcije zajemajo dopolnilne (pomožne) sisteme na podlagi celovitega sklopa podatkov, zbranih in obdelanih s strani nacionalnega aktuarskega organa. Projekcije strokovno oceni in potrdi Odbor za ekonomsko politiko.“

| 12. | V členu 2(5) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ukrepi za izvajanje sklepov iz prve faze neodvisnih funkcionalnih pregledov osrednje uprave in socialnih programov;“. |
| --- | --- | --- |

12.

V členu 2(5) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

ukrepi za izvajanje sklepov iz prve faze neodvisnih funkcionalnih pregledov osrednje uprave in socialnih programov;“.

| 13. | Členu 2(5) se dodajo naslednje točke:






  „(d) | akt o spremembi glavnih parametrov pokojninskega sistema, da se omeji povečanje porabe javnega sektorja za pokojnine v obdobju 2010-2060 na manj kot 2,5 % BDP, če se pri dolgoročnih projekcijah iz odstavkov 3(n) in 4(b) pokaže, da bi napovedano povečanje javnih odhodkov za pokojnine preseglo to vrednost; |
| --- | --- | --- |

13.

Členu 2(5) se dodajo naslednje točke:

„(d)

akt o spremembi glavnih parametrov pokojninskega sistema, da se omeji povečanje porabe javnega sektorja za pokojnine v obdobju 2010-2060 na manj kot 2,5 % BDP, če se pri dolgoročnih projekcijah iz odstavkov 3(n) in 4(b) pokaže, da bi napovedano povečanje javnih odhodkov za pokojnine preseglo to vrednost;

| (e) | revizija delovanja dopolnilnih/pomožnih javnih pokojninskih sistemov s ciljem stabilizacije odhodkov in da se zagotovi proračunska nevtralnost teh sistemov; |
| --- | --- |

(e)

revizija delovanja dopolnilnih/pomožnih javnih pokojninskih sistemov s ciljem stabilizacije odhodkov in da se zagotovi proračunska nevtralnost teh sistemov;

| (f) | revizija seznama zahtevnih poklicev s ciljem, da bi poklici s tega seznama zajemali največ 10 % delovne sile; novi seznam zahtevnih in nevarnih poklicev bo od 1. julija 2011 veljal za vse sedanje in prihodnje zaposlene; |
| --- | --- |

(f)

revizija seznama zahtevnih poklicev s ciljem, da bi poklici s tega seznama zajemali največ 10 % delovne sile; novi seznam zahtevnih in nevarnih poklicev bo od 1. julija 2011 veljal za vse sedanje in prihodnje zaposlene;

| (g) | izvedba reforme sistema javnih naročil, kot je opredeljeno v akcijskem načrtu.“ |
| --- | --- |

(g)

izvedba reforme sistema javnih naročil, kot je opredeljeno v akcijskem načrtu.“

| 14. | Členu 2(7) se doda naslednja točka:






  „(c) | ukrepi za izvedbo sklepov iz druge faze neodvisnih funkcionalnih pregledov osrednje uprave in socialnih programov.“ |
| --- | --- | --- |

14.

Členu 2(7) se doda naslednja točka:

„(c)

ukrepi za izvedbo sklepov iz druge faze neodvisnih funkcionalnih pregledov osrednje uprave in socialnih programov.“

| 15. | V členu 4(2) se točka (g) nadomesti z naslednjim:






  „(g) | državni odhodki, ki čakajo na izplačilo, z določitvijo zapadlih izplačil;“. |
| --- | --- | --- |

15.

V členu 4(2) se točka (g) nadomesti z naslednjim:

„(g)

državni odhodki, ki čakajo na izplačilo, z določitvijo zapadlih izplačil;“.

Člen 2

Ta sklep učinkuje z dnem uradnega obvestila.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

V Bruslju, 7. septembra 2010

Za Svet

Predsednik

D. REYNDERS

---

(1)  UL L 145, 11.6.2010, str. 6.

1

---