# Europeiska unionens L 256/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.256.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 256 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången30 september 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.256.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 256

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången30 september 2010

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut nr 862/2010/EU av den 22 september 2010 om unionens deltagande i ett gemensamt forsknings- och utvecklingsprogram för Östersjön (Bonus) som genomförs av flera medlemsstater (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Europaparlamentets och rådets beslut nr 862/2010/EU av den 22 september 2010 om unionens deltagande i ett gemensamt forsknings- och utvecklingsprogram för Östersjön (Bonus) som genomförs av flera medlemsstater (
  1
  )

1

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 863/2010 av den 29 september 2010 om ändring av förordning (EG) nr 967/2006 beträffande tidsfristerna för export av och avgiftsuttag på socker som produceras utöver kvoterna | 15 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 864/2010 av den 29 september 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 17 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 865/2010 av den 29 september 2010 om fastställande av det lägsta försäljningspriset för smör för den sjunde enskilda anbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom förordning (EU) nr 446/2010 | 19 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/579/EU |
| | * | Rådets genomförandebeslut av den 27 september 2010 om bemyndigande för Förbundsrepubliken Tyskland och Storhertigdömet Luxemburg att genomföra en åtgärd som avviker från artikel 5 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 20 |
| | | 2010/580/EU |
| | * | Rådets genomförandebeslut av den 27 september 2010 om bemyndigande för Konungariket Nederländerna att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt | 22 |
| | | 2010/581/EU |
| | * | Rådets genomförandebeslut av den 27 september 2010 om bemyndigande för Republiken Polen att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 24 |
| | | 2010/582/EU |
| | * | Rådets genomförandebeslut av den 27 september 2010 om bemyndigande för Republiken Frankrike och Republiken Italien att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 5 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 26 |
| | | 2010/583/EU |
| | * | Rådets genomförandebeslut av den 27 september 2010 om bemyndigande för Rumänien att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 27 |
| | | 2010/584/EU |
| | * | Rådets genomförandebeslut av den 27 september 2010 om bemyndigande för Republiken Lettland att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 287 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 29 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 863/2010 av den 29 september 2010 om ändring av förordning (EG) nr 967/2006 beträffande tidsfristerna för export av och avgiftsuttag på socker som produceras utöver kvoterna

15

Kommissionens förordning (EU) nr 864/2010 av den 29 september 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

17

Kommissionens förordning (EU) nr 865/2010 av den 29 september 2010 om fastställande av det lägsta försäljningspriset för smör för den sjunde enskilda anbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom förordning (EU) nr 446/2010

19

BESLUT

2010/579/EU

*

Rådets genomförandebeslut av den 27 september 2010 om bemyndigande för Förbundsrepubliken Tyskland och Storhertigdömet Luxemburg att genomföra en åtgärd som avviker från artikel 5 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

20

2010/580/EU

*

Rådets genomförandebeslut av den 27 september 2010 om bemyndigande för Konungariket Nederländerna att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt

22

2010/581/EU

*

Rådets genomförandebeslut av den 27 september 2010 om bemyndigande för Republiken Polen att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

24

2010/582/EU

*

Rådets genomförandebeslut av den 27 september 2010 om bemyndigande för Republiken Frankrike och Republiken Italien att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 5 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

26

2010/583/EU

*

Rådets genomförandebeslut av den 27 september 2010 om bemyndigande för Rumänien att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

27

2010/584/EU

*

Rådets genomförandebeslut av den 27 september 2010 om bemyndigande för Republiken Lettland att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 287 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

29

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 43/10/KOL av den 10 februari 2010 om ändring av förteckningen i punkt 1.2.39 i kapitel I i bilaga I till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet över de gränskontrollstationer i Island och Norge som godkänts för veterinärkontroller av levande djur och animalieprodukter från tredjeländer och om upphävande av Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 301/08/KOL av den 21 maj 2008 | 30 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 43/10/KOL av den 10 februari 2010 om ändring av förteckningen i punkt 1.2.39 i kapitel I i bilaga I till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet över de gränskontrollstationer i Island och Norge som godkänts för veterinärkontroller av levande djur och animalieprodukter från tredjeländer och om upphävande av Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 301/08/KOL av den 21 maj 2008

30

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens direktiv 2008/43/EG av den 4 april 2008 om inrättandet av ett system för identifiering och spårning av explosiva varor för civilt bruk i enlighet med rådets direktiv 93/15/EEG (EUT L 94 av den 5.4.2008) | 34 |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 966/2009 av den 15 oktober 2009 om ändring av förordning (EG) nr 657/2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 i fråga om gemenskapsstöd för utdelning av mjölk och vissa mjölkprodukter till skolelever (EUT L 271 av den 16.10.2009) | 36 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens direktiv 2008/43/EG av den 4 april 2008 om inrättandet av ett system för identifiering och spårning av explosiva varor för civilt bruk i enlighet med rådets direktiv 93/15/EEG (EUT L 94 av den 5.4.2008)

(EUT L 94 av den 5.4.2008)

34

*

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 966/2009 av den 15 oktober 2009 om ändring av förordning (EG) nr 657/2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 i fråga om gemenskapsstöd för utdelning av mjölk och vissa mjölkprodukter till skolelever (EUT L 271 av den 16.10.2009)

(EUT L 271 av den 16.10.2009)

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

BESLUT

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 862/2010/EU

av den 22 september 2010

om unionens deltagande i ett gemensamt forsknings- och utvecklingsprogram för Östersjön (Bonus) som genomförs av flera medlemsstater

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 185 och 188 andra stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (3) (sjunde ramprogrammet) ska gemenskapen delta i forsknings- och utvecklingsprogram som genomförs av flera medlemsstater och även delta i de organisationer som inrättas för att verkställa sådana program, i den mening som avses i artikel 169 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget). |
| --- | --- |

(1)

Enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (3) (sjunde ramprogrammet) ska gemenskapen delta i forsknings- och utvecklingsprogram som genomförs av flera medlemsstater och även delta i de organisationer som inrättas för att verkställa sådana program, i den mening som avses i artikel 169 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget).

| (2) | I rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (4) uppmuntras en temaöverskridande verksamhet i fråga om forskningsområden som berör ett eller flera av sjunde ramprogrammets teman och i detta sammanhang anges ett initiativ enligt artikel 169 i EG-fördraget i fråga om gemensam Östersjöforskning som ett av de områden där det är lämpligt att gemenskapen deltar i gemensamt genomförda nationella forskningsprogram. |
| --- | --- |

(2)

I rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (4) uppmuntras en temaöverskridande verksamhet i fråga om forskningsområden som berör ett eller flera av sjunde ramprogrammets teman och i detta sammanhang anges ett initiativ enligt artikel 169 i EG-fördraget i fråga om gemensam Östersjöforskning som ett av de områden där det är lämpligt att gemenskapen deltar i gemensamt genomförda nationella forskningsprogram.

| (3) | Ekosystemet i Östersjön, ett delvis inneslutet europeiskt innanhav, är ett av världens största områden med bräckt vatten, och det har blivit allvarligt påverkat av många naturliga och mänskliga faktorer, som föroreningar från dumpade kemiska vapen, exempelvis stridsgas, från andra världskriget och av tungmetallföreningar, organiska ämnen, radioaktivt material, samt utsläpp av eldningsolja och petroleum. Utvecklingen av jordbruket i Östersjöns avrinningsområde har också orsakat alltför stora utsläpp av gödningsmedel och organiskt material, vilket leder till långt framskriden övergödning, och införsel av icke-endemiska främmande organismer i miljön. Ohållbart utnyttjande av fiskebestånd och klimatförändringarna orsakar förluster i den ursprungliga biologiska mångfalden. Dessa faktorer samt fortsatta mänskliga ingrepp, inbegripet infrastrukturprojekt direkt vid och i omedelbar närhet av kusten och i Östersjöns avrinningsområde, och ekologiskt ohållbar turism, bryter ner den naturliga miljön. Allt detta minskar allvarligt Östersjöns förmåga att på ett hållbart sätt tillhandahålla de varor och tjänster som människor är direkt och indirekt beroende av i såväl socialt, kulturellt och ekonomiskt hänseende. |
| --- | --- |

(3)

Ekosystemet i Östersjön, ett delvis inneslutet europeiskt innanhav, är ett av världens största områden med bräckt vatten, och det har blivit allvarligt påverkat av många naturliga och mänskliga faktorer, som föroreningar från dumpade kemiska vapen, exempelvis stridsgas, från andra världskriget och av tungmetallföreningar, organiska ämnen, radioaktivt material, samt utsläpp av eldningsolja och petroleum. Utvecklingen av jordbruket i Östersjöns avrinningsområde har också orsakat alltför stora utsläpp av gödningsmedel och organiskt material, vilket leder till långt framskriden övergödning, och införsel av icke-endemiska främmande organismer i miljön. Ohållbart utnyttjande av fiskebestånd och klimatförändringarna orsakar förluster i den ursprungliga biologiska mångfalden. Dessa faktorer samt fortsatta mänskliga ingrepp, inbegripet infrastrukturprojekt direkt vid och i omedelbar närhet av kusten och i Östersjöns avrinningsområde, och ekologiskt ohållbar turism, bryter ner den naturliga miljön. Allt detta minskar allvarligt Östersjöns förmåga att på ett hållbart sätt tillhandahålla de varor och tjänster som människor är direkt och indirekt beroende av i såväl socialt, kulturellt och ekonomiskt hänseende.

| (4) | Europeiska rådet lyfte vid sitt möte den 14 december 2007 fram oron för miljön i Östersjön, vilket avspeglas i kommissions meddelande av den 10 juni 2009 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om EU:s strategi för Östersjöområdet. Dessutom uppmanade rådet kommissionen att lägga fram ett förslag till ett initiativ enligt artikel 169 i EG-fördraget för Östersjöområdet. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska rådet lyfte vid sitt möte den 14 december 2007 fram oron för miljön i Östersjön, vilket avspeglas i kommissions meddelande av den 10 juni 2009 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om EU:s strategi för Östersjöområdet. Dessutom uppmanade rådet kommissionen att lägga fram ett förslag till ett initiativ enligt artikel 169 i EG-fördraget för Östersjöområdet.

| (5) | Vetenskaplig forskning bör bidra till att möta dessa utmaningar och hitta lösningar på de överhängande miljöproblemen i Östersjön. Situationens allvar kräver dock att dagens forskning i Östersjöregionen intensifieras både i fråga om kvalitet och om kvantitet genom att det utvecklas och genomförs en fullständigt integrerad strategi där de relevanta forskningsprogrammen i alla till Östersjön angränsande länder kan integreras och inriktas på att ta itu med de komplexa och angelägna problemen på ett samordnat och effektivt sätt. |
| --- | --- |

(5)

Vetenskaplig forskning bör bidra till att möta dessa utmaningar och hitta lösningar på de överhängande miljöproblemen i Östersjön. Situationens allvar kräver dock att dagens forskning i Östersjöregionen intensifieras både i fråga om kvalitet och om kvantitet genom att det utvecklas och genomförs en fullständigt integrerad strategi där de relevanta forskningsprogrammen i alla till Östersjön angränsande länder kan integreras och inriktas på att ta itu med de komplexa och angelägna problemen på ett samordnat och effektivt sätt.

| (6) | I nuläget är flera av de forsknings- och utvecklingsprogram eller verksamheter som medlemsstaterna driver på egen hand på nationell nivå, i syfte att stödja forskning och utveckling i Östersjöområdet, inte tillräckligt samordnade på unionsnivå för att kunna åstadkomma den kritiska massa som krävs på de strategiska forsknings- och utvecklingsområdena. |
| --- | --- |

(6)

I nuläget är flera av de forsknings- och utvecklingsprogram eller verksamheter som medlemsstaterna driver på egen hand på nationell nivå, i syfte att stödja forskning och utveckling i Östersjöområdet, inte tillräckligt samordnade på unionsnivå för att kunna åstadkomma den kritiska massa som krävs på de strategiska forsknings- och utvecklingsområdena.

| (7) | Dessutom är de befintliga sektorspecifika forskningsstrukturer som har utvecklats under lång tid i nationell politik, djupt rotade i de nationella styrningssystemen, vilket hindrar utvecklingen och finansieringen av den tvärvetenskapliga, inomvetenskapliga och gränsöverskridande miljöforskning som krävs för att möta utmaningarna i Östersjön. |
| --- | --- |

(7)

Dessutom är de befintliga sektorspecifika forskningsstrukturer som har utvecklats under lång tid i nationell politik, djupt rotade i de nationella styrningssystemen, vilket hindrar utvecklingen och finansieringen av den tvärvetenskapliga, inomvetenskapliga och gränsöverskridande miljöforskning som krävs för att möta utmaningarna i Östersjön.

| (8) | Samtidigt som det finns en lång tradition med forskningssamarbete i fråga om Östersjön mellan länder både i och utanför Östersjöområdet, har samarbetet hittills inte haft tillräckliga ekonomiska resurser för att kunna utnyttja forskningspotentialen på bästa sätt på grund av att dessa länder har olika ekonomiska och utvecklingsmässiga förutsättningar och att det finns stora skillnader i agendor, teman och prioriteringar för de nationella forskningsprogrammen. |
| --- | --- |

(8)

Samtidigt som det finns en lång tradition med forskningssamarbete i fråga om Östersjön mellan länder både i och utanför Östersjöområdet, har samarbetet hittills inte haft tillräckliga ekonomiska resurser för att kunna utnyttja forskningspotentialen på bästa sätt på grund av att dessa länder har olika ekonomiska och utvecklingsmässiga förutsättningar och att det finns stora skillnader i agendor, teman och prioriteringar för de nationella forskningsprogrammen.

| (9) | I sitt arbetsprogram för 2007–2008 av den 11 juni 2007 om genomförandet av det särskilda programmet Samarbete gav kommissionen ekonomiskt stöd till Bonus Era-Net och Era-Net Plus för miljöforskningen i Östersjöområdet, för att kunna stärka samarbetet mellan de organ som finansierar miljöforskning i Östersjöområdet och för att underlätta övergången till ett gemensamt forsknings- och utvecklingsprogram för Östersjön som ska genomföras på grundval av artikel 169 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(9)

I sitt arbetsprogram för 2007–2008 av den 11 juni 2007 om genomförandet av det särskilda programmet Samarbete gav kommissionen ekonomiskt stöd till Bonus Era-Net och Era-Net Plus för miljöforskningen i Östersjöområdet, för att kunna stärka samarbetet mellan de organ som finansierar miljöforskning i Östersjöområdet och för att underlätta övergången till ett gemensamt forsknings- och utvecklingsprogram för Östersjön som ska genomföras på grundval av artikel 169 i EG-fördraget.

| (10) | I stort sätt har Bonus Era-Net och Era-Net Plus fungerat bra och det är därför viktigt att sörja för kontinuitet i forskningsinsatserna för att kunna möta de överhängande utmaningarna på miljöområdet. |
| --- | --- |

(10)

I stort sätt har Bonus Era-Net och Era-Net Plus fungerat bra och det är därför viktigt att sörja för kontinuitet i forskningsinsatserna för att kunna möta de överhängande utmaningarna på miljöområdet.

| (11) | I linje med strategin för sjunde ramprogrammet och vad som framkom under samråden med intressenterna i samband med Bonus Era-Net, behövs det politiskt underbyggda forskningsprogram i Östersjöområdet. |
| --- | --- |

(11)

I linje med strategin för sjunde ramprogrammet och vad som framkom under samråden med intressenterna i samband med Bonus Era-Net, behövs det politiskt underbyggda forskningsprogram i Östersjöområdet.

| (12) | Danmark, Tyskland, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Finland och Sverige (de deltagande staterna), har kommit överens om att genomföra det gemensamma forsknings- och utvecklingsprogrammet Bonus för Östersjön (Bonus). Syftet med Bonus är att stödja vetenskaplig utveckling och innovation genom att tillhandahålla den rättsliga och organisatoriska ram som krävs för ett gränsöverskridande samarbete mellan Östersjöländerna i fråga om miljöforskningen i Östersjöområdet. |
| --- | --- |

(12)

Danmark, Tyskland, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Finland och Sverige (de deltagande staterna), har kommit överens om att genomföra det gemensamma forsknings- och utvecklingsprogrammet Bonus för Östersjön (Bonus). Syftet med Bonus är att stödja vetenskaplig utveckling och innovation genom att tillhandahålla den rättsliga och organisatoriska ram som krävs för ett gränsöverskridande samarbete mellan Östersjöländerna i fråga om miljöforskningen i Östersjöområdet.

| (13) | Bonus är till största delen inriktat på miljöforskning, men skär över ett flertal unionsforskningsprogram om en rad mänskliga verksamheter som får ackumulerade effekter på ekosystemet, såsom fiske, vattenbruk, jordbruk, infrastruktur (inbegripet på energiområdet), transport, utbildning och rörlighet för forskare, samt socioekonomiska frågor. Bonus är av stor relevans för flera av unionens politikområden och direktiv, däribland unionens strategi för Östersjöområdet, den gemensamma fiskeripolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (6), samt unionens internationella åtaganden som Helsingforskommissionens handlingsplan för Östersjön. Många andra områden för unionspolitiken kommer också att gynnas av Bonus. |
| --- | --- |

(13)

Bonus är till största delen inriktat på miljöforskning, men skär över ett flertal unionsforskningsprogram om en rad mänskliga verksamheter som får ackumulerade effekter på ekosystemet, såsom fiske, vattenbruk, jordbruk, infrastruktur (inbegripet på energiområdet), transport, utbildning och rörlighet för forskare, samt socioekonomiska frågor. Bonus är av stor relevans för flera av unionens politikområden och direktiv, däribland unionens strategi för Östersjöområdet, den gemensamma fiskeripolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (6), samt unionens internationella åtaganden som Helsingforskommissionens handlingsplan för Östersjön. Många andra områden för unionspolitiken kommer också att gynnas av Bonus.

| (14) | För att förstärka genomslagskraften för Bonus har de deltagande staterna gått med på att låta unionen delta. |
| --- | --- |

(14)

För att förstärka genomslagskraften för Bonus har de deltagande staterna gått med på att låta unionen delta.

| (15) | Bonus bör omfatta en strategisk fas följd av en genomförandefas, för att ge utrymme för ett mer omfattande samråd med intressenterna om en strategiskt underbyggd forskningsagenda som även kan hantera framväxande forskningsbehov. Under Bonus strategiska fas bör man sträva efter att involvera fler, sektorsinriktade finansieringsorgan för att ytterligare kunna förbättra integreringen av den forskning som handlar om sektorsövergripande slutanvändarbehov, och se till att resultaten används och utnyttjas effektivt i beslutsfattandet och resursförvaltningen inom en rad olika ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

(15)

Bonus bör omfatta en strategisk fas följd av en genomförandefas, för att ge utrymme för ett mer omfattande samråd med intressenterna om en strategiskt underbyggd forskningsagenda som även kan hantera framväxande forskningsbehov. Under Bonus strategiska fas bör man sträva efter att involvera fler, sektorsinriktade finansieringsorgan för att ytterligare kunna förbättra integreringen av den forskning som handlar om sektorsövergripande slutanvändarbehov, och se till att resultaten används och utnyttjas effektivt i beslutsfattandet och resursförvaltningen inom en rad olika ekonomiska sektorer.

| (16) | I slutet av den strategiska fasen bör kommissionen kontrollera att den strategiska forskningsagendan och plattformarna för samråd med intressenter har inrättats så att Bonus kan inleda genomförandefasen, samt att formerna för genomförandet har fastställts. Kommissionen får vid behov utfärda rekommendationer till förbättring av den strategiska forskningsagendan. Övergången till genomförandefasen bör göras utan avbrott och fördröjningar. |
| --- | --- |

(16)

I slutet av den strategiska fasen bör kommissionen kontrollera att den strategiska forskningsagendan och plattformarna för samråd med intressenter har inrättats så att Bonus kan inleda genomförandefasen, samt att formerna för genomförandet har fastställts. Kommissionen får vid behov utfärda rekommendationer till förbättring av den strategiska forskningsagendan. Övergången till genomförandefasen bör göras utan avbrott och fördröjningar.

| (17) | De deltagande staterna har kommit överens om att bidra med 50 miljoner EUR till Bonus. Det bör vara tillåtet att ge bidrag in natura i form av tillgång till och användning av infrastrukturer (nedan kallat infrastrukturbidrag in natura), under förutsättning att de inte utgör en betydande del av bidraget som helhet. Det bör göras en bedömning av deras värde och nytta för genomförandet av Bonus-projekten. |
| --- | --- |

(17)

De deltagande staterna har kommit överens om att bidra med 50 miljoner EUR till Bonus. Det bör vara tillåtet att ge bidrag in natura i form av tillgång till och användning av infrastrukturer (nedan kallat infrastrukturbidrag in natura), under förutsättning att de inte utgör en betydande del av bidraget som helhet. Det bör göras en bedömning av deras värde och nytta för genomförandet av Bonus-projekten.

| (18) | Unionen bör bidra med upp till 50 miljoner EUR till Bonus under hela dess löptid och bör inom den gränsen matcha de deltagande staternas bidrag för att öka deras intresse för att genomföra Bonus gemensamt. Större delen av unionens bidrag bör anslås till genomförandefasen. Det bör fastställas ett tak för varje fas. Taket för genomförandefasen bör höjas med de medel som kan finnas kvar efter den strategiska fasen. |
| --- | --- |

(18)

Unionen bör bidra med upp till 50 miljoner EUR till Bonus under hela dess löptid och bör inom den gränsen matcha de deltagande staternas bidrag för att öka deras intresse för att genomföra Bonus gemensamt. Större delen av unionens bidrag bör anslås till genomförandefasen. Det bör fastställas ett tak för varje fas. Taket för genomförandefasen bör höjas med de medel som kan finnas kvar efter den strategiska fasen.

| (19) | För det gemensamma genomförandet av Bonus krävs ett särskilt genomförandeorgan i enlighet med beslut 2006/971/EG. De deltagande staterna har kommit överens om ett sådant särskilt genomförandeorgan och inrättat Baltic Organisations Network for Funding Science (Bonus EEIG) för att genomföra Bonus. Bonus EEIG bör vara mottagaren för unionens bidrag. De deltagande staterna erinras om att principen med en reell gemensam pott är viktig men varje deltagande stat kommer, i enlighet med de finansieringsbestämmelser och finansieringsförfaranden som är gemensamma för Bonus, att besluta om huruvida den själv ska administrera sitt eget bidrag eller om dess bidrag ska administreras av Bonus EEIG. Bonus EEIG bör också se till att genomförandet av Bonus är förenligt med principen om en sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

(19)

För det gemensamma genomförandet av Bonus krävs ett särskilt genomförandeorgan i enlighet med beslut 2006/971/EG. De deltagande staterna har kommit överens om ett sådant särskilt genomförandeorgan och inrättat Baltic Organisations Network for Funding Science (Bonus EEIG) för att genomföra Bonus. Bonus EEIG bör vara mottagaren för unionens bidrag. De deltagande staterna erinras om att principen med en reell gemensam pott är viktig men varje deltagande stat kommer, i enlighet med de finansieringsbestämmelser och finansieringsförfaranden som är gemensamma för Bonus, att besluta om huruvida den själv ska administrera sitt eget bidrag eller om dess bidrag ska administreras av Bonus EEIG. Bonus EEIG bör också se till att genomförandet av Bonus är förenligt med principen om en sund ekonomisk förvaltning.

| (20) | Unionens bidrag bör ges på villkor att de behöriga nationella myndigheterna i de deltagande staterna gör formella åtaganden och betalar ut sina ekonomiska bidrag. |
| --- | --- |

(20)

Unionens bidrag bör ges på villkor att de behöriga nationella myndigheterna i de deltagande staterna gör formella åtaganden och betalar ut sina ekonomiska bidrag.

| (21) | Utbetalningen av unionens bidrag till den strategiska fasen bör ske på villkor av att det ingås en bidragsöverenskommelse mellan kommissionen på unionens vägnar och Bonus EEIG, som bör omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (7) för att underlätta och förenkla förvaltningen. |
| --- | --- |

(21)

Utbetalningen av unionens bidrag till den strategiska fasen bör ske på villkor av att det ingås en bidragsöverenskommelse mellan kommissionen på unionens vägnar och Bonus EEIG, som bör omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (7) för att underlätta och förenkla förvaltningen.

| (22) | Utbetalningen av unionens bidrag till genomförandefasen bör ske på villkor av att det ingås ett genomförandeavtal mellan kommissionen på unionens vägnar och Bonus EEIG, med detaljerade bestämmelser om hur unionens bidrag ska användas. Denna del av unionens bidrag bör förvaltas genom decentraliserad förvaltning i enlighet med artiklarna 54.2 c och 56 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (8) (budgetförordningen) och artiklarna 35, 38.2 och 41 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (9). |
| --- | --- |

(22)

Utbetalningen av unionens bidrag till genomförandefasen bör ske på villkor av att det ingås ett genomförandeavtal mellan kommissionen på unionens vägnar och Bonus EEIG, med detaljerade bestämmelser om hur unionens bidrag ska användas. Denna del av unionens bidrag bör förvaltas genom decentraliserad förvaltning i enlighet med artiklarna 54.2 c och 56 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (8) (budgetförordningen) och artiklarna 35, 38.2 och 41 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (9).

| (23) | All avkastning från bidragen till Bonus bör betraktas som programmets intäkter och användas för genomförandet av Bonus. |
| --- | --- |

(23)

All avkastning från bidragen till Bonus bör betraktas som programmets intäkter och användas för genomförandet av Bonus.

| (24) | För att skydda sina ekonomiska intressen bör unionen ha rätt att minska, hålla inne eller avbryta sitt ekonomiska bidrag om Bonus inte genomförs tillfredsställande, eller genomförs endast delvis eller för sent, eller om de deltagande staterna inte bidrar eller endast bidrar delvis eller för sent till finansieringen av Bonus, på de villkor som anges i de avtal som ska ingås mellan unionen och Bonus EEIG. |
| --- | --- |

(24)

För att skydda sina ekonomiska intressen bör unionen ha rätt att minska, hålla inne eller avbryta sitt ekonomiska bidrag om Bonus inte genomförs tillfredsställande, eller genomförs endast delvis eller för sent, eller om de deltagande staterna inte bidrar eller endast bidrar delvis eller för sent till finansieringen av Bonus, på de villkor som anges i de avtal som ska ingås mellan unionen och Bonus EEIG.

| (25) | För att kunna genomföra Bonus effektivt bör det finansiella stödet under genomförandefasen ges till deltagarna i de Bonus-projekt som valts ut på central nivå under Bonus EEIG:s ansvar efter förslagsinfordringar. Beviljande och utbetalning av detta finansiella stöd till deltagarna i Bonus bör vara transparent, obyråkratiskt och i enlighet med de gemensamma regler som gäller för sjunde ramprogrammet |
| --- | --- |

(25)

För att kunna genomföra Bonus effektivt bör det finansiella stödet under genomförandefasen ges till deltagarna i de Bonus-projekt som valts ut på central nivå under Bonus EEIG:s ansvar efter förslagsinfordringar. Beviljande och utbetalning av detta finansiella stöd till deltagarna i Bonus bör vara transparent, obyråkratiskt och i enlighet med de gemensamma regler som gäller för sjunde ramprogrammet

| (26) | Gemensamma forskningscentrumet är en avdelning inom kommissionen, men det har forskningskapacitet som är av intresse för Bonus och som kan bidra till genomförandet. Därför är det lämpligt att definiera Gemensamma forskningscentrumets roll i fråga om behörighet för finansiering. |
| --- | --- |

(26)

Gemensamma forskningscentrumet är en avdelning inom kommissionen, men det har forskningskapacitet som är av intresse för Bonus och som kan bidra till genomförandet. Därför är det lämpligt att definiera Gemensamma forskningscentrumets roll i fråga om behörighet för finansiering.

| (27) | För att säkerställa likabehandling bör utvärderingen av förslag följa samma principer som gäller förslag som lämnas in i samband med sjunde ramprogrammet. Utvärderingen av förslag bör därför göras centralt, under Bonus EEIG:s ansvar, av oberoende experter med god kännedom om de lokala förutsättningarna, med utgångspunkt i transparenta och gemensamma kriterier, och finansieringen bör fördelas i enlighet med en centralt godkänd rankningslista. Rangordningen och prioriteringsordningen bör godkännas av Bonus EEIG med strikt tillämpning av resultatet av den oberoende utvärderingen, som bör vara bindande. |
| --- | --- |

(27)

För att säkerställa likabehandling bör utvärderingen av förslag följa samma principer som gäller förslag som lämnas in i samband med sjunde ramprogrammet. Utvärderingen av förslag bör därför göras centralt, under Bonus EEIG:s ansvar, av oberoende experter med god kännedom om de lokala förutsättningarna, med utgångspunkt i transparenta och gemensamma kriterier, och finansieringen bör fördelas i enlighet med en centralt godkänd rankningslista. Rangordningen och prioriteringsordningen bör godkännas av Bonus EEIG med strikt tillämpning av resultatet av den oberoende utvärderingen, som bör vara bindande.

| (28) | Alla medlemsstater och länder som är associerade till sjunde ramprogrammet bör ha rätt att ansluta sig till Bonus. |
| --- | --- |

(28)

Alla medlemsstater och länder som är associerade till sjunde ramprogrammet bör ha rätt att ansluta sig till Bonus.

| (29) | I enlighet med målen för sjunde ramprogrammet bör det vara möjligt för alla andra länder att delta i Bonus, framför allt Östersjöns kustländer eller de länder som ligger inom Östersjöns avrinningsområde, om ett sådant deltagande ingår i ett relevant internationellt avtal och om både kommissionen och de deltagande staterna ger sitt godkännande. I enlighet med sjunde ramprogrammet bör unionen ha rätt att godkänna villkoren för dess ekonomiska bidrag till Bonus när det gäller andra länders deltagande, i enlighet med de bestämmelser och villkor som fastställs i detta beslut. |
| --- | --- |

(29)

I enlighet med målen för sjunde ramprogrammet bör det vara möjligt för alla andra länder att delta i Bonus, framför allt Östersjöns kustländer eller de länder som ligger inom Östersjöns avrinningsområde, om ett sådant deltagande ingår i ett relevant internationellt avtal och om både kommissionen och de deltagande staterna ger sitt godkännande. I enlighet med sjunde ramprogrammet bör unionen ha rätt att godkänna villkoren för dess ekonomiska bidrag till Bonus när det gäller andra länders deltagande, i enlighet med de bestämmelser och villkor som fastställs i detta beslut.

| (30) | Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier, och nödvändiga steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (10) och (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (11) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (12). |
| --- | --- |

(30)

Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier, och nödvändiga steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (10) och (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (11) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (12).

| (31) | De forskningsinsatser som görs inom ramen för Bonus bör följa etiska principer, i enlighet med de allmänna principerna i sjunde ramprogrammet, och dessutom följa principerna om integrering av ett jämställdhetsperspektiv och jämställdhet samt om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(31)

De forskningsinsatser som görs inom ramen för Bonus bör följa etiska principer, i enlighet med de allmänna principerna i sjunde ramprogrammet, och dessutom följa principerna om integrering av ett jämställdhetsperspektiv och jämställdhet samt om hållbar utveckling.

| (32) | Med utgångspunkt i en mellanliggande utvärdering som den själv utför med bistånd av oberoende experter med god kännedom om de lokala förhållandena, bör kommissionen bedöma kvaliteten och effektiviteten i genomförandet av Bonus och framstegen mot att uppfylla målen. Dessutom bör kommissionen göra en slutlig utvärdering. |
| --- | --- |

(32)

Med utgångspunkt i en mellanliggande utvärdering som den själv utför med bistånd av oberoende experter med god kännedom om de lokala förhållandena, bör kommissionen bedöma kvaliteten och effektiviteten i genomförandet av Bonus och framstegen mot att uppfylla målen. Dessutom bör kommissionen göra en slutlig utvärdering.

| (33) | Deltagarna i Bonus bör meddela och sprida sina resultat i vida kretsar, framför allt till liknande regionala havsforskningsprojekt, och att göra informationen tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(33)

Deltagarna i Bonus bör meddela och sprida sina resultat i vida kretsar, framför allt till liknande regionala havsforskningsprojekt, och att göra informationen tillgänglig för allmänheten.

| (34) | De projekt som redan genomförts framgångsrikt inom Bonus Era-Net och Bonus Era-Net Plus har visat på det katastrofala läge som Östersjön befinner sig i. Miljön i Östersjön bör därför fortsatt vara föremål för ytterligare forskningsinsatser. |
| --- | --- |

(34)

De projekt som redan genomförts framgångsrikt inom Bonus Era-Net och Bonus Era-Net Plus har visat på det katastrofala läge som Östersjön befinner sig i. Miljön i Östersjön bör därför fortsatt vara föremål för ytterligare forskningsinsatser.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Unionens ekonomiska bidrag

1.   Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma forsknings- och utvecklingsprogrammet för Östersjön, Bonus (nedan kallat Bonus) som genomförs gemensamt av Danmark, Tyskland, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Finland och Sverige (nedan kallade de deltagande staterna), ska tillhandahållas på de villkor som anges i detta beslut.

2.   Unionen ska ge ett ekonomiskt bidrag på högst 50 miljoner EUR för hela löptiden för Bonus i enlighet med förordning (EG) nr 1906/2006 under den strategiska fasen, och i enlighet med artikel 54.2 c i budgetförordningen under genomförandefasen. Upp till detta tak ska unionens ekonomiska bidrag matcha de deltagande staternas bidrag.

3.   Unionens ekonomiska bidrag ska betalas gemensamt från budgetanslagen till samtliga berörda teman för det särskilda programmet Samarbete.

Artikel 2

Genomförande av Bonus

1.   Bonus ska genomföras av den europeiska ekonomiska intressegrupperingen Baltic Organisations’ Network for Funding Science (Bonus EEIG).

2.   Bonus ska genomföras i två faser, nämligen en strategisk fas följd av en genomförandefas i enlighet med bilaga I.

3.   Bonus strategiska fas ska pågå i högst 18 månader. Under den tiden ska genomförandefasen förberedas. Under den strategiska fasen ska Bonus EEIG utföra följande uppgifter:

| a) | Utforma den strategiska forskningsagendan som fastställer Bonus vetenskapliga innehåll med inriktning på förslagsinfordringar i enlighet med de mål som anges i sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

a)

Utforma den strategiska forskningsagendan som fastställer Bonus vetenskapliga innehåll med inriktning på förslagsinfordringar i enlighet med de mål som anges i sjunde ramprogrammet.

| b) | Inrätta plattformar för samråd med intressenterna i syfte att stärka och institutionalisera deltagandet för intressenter från alla berörda sektorer. |
| --- | --- |

b)

Inrätta plattformar för samråd med intressenterna i syfte att stärka och institutionalisera deltagandet för intressenter från alla berörda sektorer.

| c) | Utforma genomförandebestämmelserna inklusive rättsliga och finansiella regler och förfaranden, bestämmelser för de immateriella rättigheterna från verksamheterna inom Bonus, personalresurser och kommunikationsaspekter. |
| --- | --- |

c)

Utforma genomförandebestämmelserna inklusive rättsliga och finansiella regler och förfaranden, bestämmelser för de immateriella rättigheterna från verksamheterna inom Bonus, personalresurser och kommunikationsaspekter.

4.   Genomförandefasen ska pågå under en period av minst fem år. Under genomförandefasen ska förslagsinfordringarna offentliggöras för att finansiera projekt som handlar om målen för Bonus. Förslagsinfordringarna ska riktas till projekt som berör flera partner och länder, och som uppmuntrar till ett adekvat deltagande av små och medelstora företag, och som omfattar forskning, teknisk utveckling, utbildning och informationsspridning. Projekten ska väljas ut enligt principerna om likabehandling, insyn, oberoende granskning och medfinansiering; de får inte vara vinstdrivande, deras finansiering får inte kumuleras med andra unionsmedel och dessutom ska de följa principen om icke-retroaktivitet. Beviljande och utbetalningar av finansiering till deltagarna i Bonus ska genomföras i enlighet med de gemensamma regler som gäller för sjunde ramprogrammet.

Artikel 3

Villkor för unionens ekonomiska bidrag

1.   Unionens ekonomiska bidrag till den strategiska fasen ska högst uppgå till 1,25 miljoner EUR och ska inom den gränsen matcha de deltagande staternas bidrag. Unionens åtagande att bidra till den strategiska fasen är villkorat med ett likvärdigt åtagande från de deltagande staterna.

2.   Unionens ekonomiska bidrag till genomförandefasen ska vara högst 48,75 miljoner EUR och ska inom den gränsen matcha de deltagande staternas bidrag. Detta tak får höjas med de belopp som kan återstå efter den strategiska fasens genomförande. Under genomförandefasen får högst 25 procent av bidraget från de deltagande staterna utgöras av infrastrukturbidrag in natura.

3.   Unionens ekonomiska bidrag till genomförandefasen ska vara avhängigt av följande:

| a) | De deltagande staterna ska fastställa den strategiska forskningsagendan, plattformar för samråd med intressenter och genomförandebestämmelserna i enlighet med artikel 2.3 samt de framsteg som har gjorts i fråga om att uppnå de mål och resultat som anges i bilaga I, avsnitt 2. Kommissionen får vid behov utfärda rekommendationer till förbättring av den strategiska forskningsagendan. |
| --- | --- |

a)

De deltagande staterna ska fastställa den strategiska forskningsagendan, plattformar för samråd med intressenter och genomförandebestämmelserna i enlighet med artikel 2.3 samt de framsteg som har gjorts i fråga om att uppnå de mål och resultat som anges i bilaga I, avsnitt 2. Kommissionen får vid behov utfärda rekommendationer till förbättring av den strategiska forskningsagendan.

| b) | Bonus EEIG ska visa att den har kapacitet att genomföra Bonus inklusive att ta emot, fördela och övervaka unionens ekonomiska bidrag under indirekt centraliserad förvaltning i enlighet med artiklarna 54.2 c och 56 i budgetförordningen och artiklarna 35, 38.2 och 41 i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 samt i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

b)

Bonus EEIG ska visa att den har kapacitet att genomföra Bonus inklusive att ta emot, fördela och övervaka unionens ekonomiska bidrag under indirekt centraliserad förvaltning i enlighet med artiklarna 54.2 c och 56 i budgetförordningen och artiklarna 35, 38.2 och 41 i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 samt i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning.

| c) | En ändamålsenlig och effektiv styrningsmodell ska upprätthållas och tillämpas för Bonus i enlighet med bilaga II. |
| --- | --- |

c)

En ändamålsenlig och effektiv styrningsmodell ska upprätthållas och tillämpas för Bonus i enlighet med bilaga II.

| d) | De verksamheter som är förknippade med genomförandefasen i Bonus och som anges i bilaga I ska bedrivas effektivt av Bonus EEIG, inbegripet offentliggörandet av förslagsinfordringar för fördelning av bidrag. |
| --- | --- |

d)

De verksamheter som är förknippade med genomförandefasen i Bonus och som anges i bilaga I ska bedrivas effektivt av Bonus EEIG, inbegripet offentliggörandet av förslagsinfordringar för fördelning av bidrag.

| e) | Varje deltagande stat ska åta sig att bidra med sin andel av finansieringen av Bonus och att faktiskt tillhandahålla sitt ekonomiska bidrag, särskilt stödet till deltagare i de Bonus-projekt som valts ut till följd av förslagsinfordringarna. |
| --- | --- |

e)

Varje deltagande stat ska åta sig att bidra med sin andel av finansieringen av Bonus och att faktiskt tillhandahålla sitt ekonomiska bidrag, särskilt stödet till deltagare i de Bonus-projekt som valts ut till följd av förslagsinfordringarna.

| f) | Unionens bestämmelser om statligt stöd ska följas, särskilt gemenskapens ram för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (13). |
| --- | --- |

f)

Unionens bestämmelser om statligt stöd ska följas, särskilt gemenskapens ram för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (13).

| g) | En hög nivå av vetenskaplig kompetens ska säkerställas, etiska principer ska följas i enlighet med de allmänna principerna i sjunde ramprogrammet och principerna om integrering av ett jämställdhetsperspektiv, jämställdhet mellan kvinnor och män och hållbar utveckling ska följas. |
| --- | --- |

g)

En hög nivå av vetenskaplig kompetens ska säkerställas, etiska principer ska följas i enlighet med de allmänna principerna i sjunde ramprogrammet och principerna om integrering av ett jämställdhetsperspektiv, jämställdhet mellan kvinnor och män och hållbar utveckling ska följas.

Artikel 4

Gemensamma forskningscentrumets deltagande

1.   Gemensamma forskningscentrumet ska vara berättigat till finansiering av Bonus på samma villkor som de stödberättigade enheterna i de deltagande staterna.

2.   Gemensamma forskningscentrumets egna resurser, som inte omfattas av finansiering från Bonus, ska inte betraktas som en del av unionens ekonomiska bidrag i den mening som avses i artikel 1.

Artikel 5

Avtal mellan unionen och Bonus EEIG

1.   Detaljerade bestämmelser om förvaltning och kontroll av medel samt för skyddet av unionens finansiella intressen under den strategiska fasen, ska fastställas i en bidragsöverenskommelse som ska ingås mellan kommissionen, på unionens vägnar, och Bonus EEIG i enlighet med bestämmelserna i detta beslut och i förordning (EG) nr 1906/2006.

2.   Detaljerade bestämmelser om förvaltning och kontroll av medel samt för skyddet av unionens finansiella intressen under genomförandefasen, ska fastställas i ett genomförandeavtal och i årliga finansieringsavtal som ingås mellan kommissionen, på unionens vägnar, och Bonus EEIG.

Genomförandeavtalet ska särskilt omfatta följande:

| a) | En definition av vilka uppgifter som ingår i uppdraget. |
| --- | --- |

a)

En definition av vilka uppgifter som ingår i uppdraget.

| b) | Bestämmelser om skyddet av unionens medel. |
| --- | --- |

b)

Bestämmelser om skyddet av unionens medel.

| c) | Villkor och detaljerade anvisningar för hur uppgifterna ska utföras, inbegripet finansieringsbestämmelser och övre finansieringsgränser för Bonus-projekt, lämpliga regler för avgränsningen av ansvarsområden och organiseringen av de kontroller som ska göras. |
| --- | --- |

c)

Villkor och detaljerade anvisningar för hur uppgifterna ska utföras, inbegripet finansieringsbestämmelser och övre finansieringsgränser för Bonus-projekt, lämpliga regler för avgränsningen av ansvarsområden och organiseringen av de kontroller som ska göras.

| d) | Bestämmelser om rapportering till kommissionen om hur uppgifterna utförs. |
| --- | --- |

d)

Bestämmelser om rapportering till kommissionen om hur uppgifterna utförs.

| e) | Villkoren för genomförandets upphörande. |
| --- | --- |

e)

Villkoren för genomförandets upphörande.

| f) | De närmare formerna för unionens kontroll. |
| --- | --- |

f)

De närmare formerna för unionens kontroll.

| g) | Villkor för användningen av åtskilda bankkonton och hantering av ränteintäkter. |
| --- | --- |

g)

Villkor för användningen av åtskilda bankkonton och hantering av ränteintäkter.

| h) | Bestämmelser som säkerställer insyn i unionens verksamhet jämfört med annan verksamhet som bedrivs inom Bonus EEIG. |
| --- | --- |

h)

Bestämmelser som säkerställer insyn i unionens verksamhet jämfört med annan verksamhet som bedrivs inom Bonus EEIG.

| i) | Åtagande att avstå från handlingar som kan ge upphov till intressekonflikter i den mening som avses i artikel 52.2 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

i)

Åtagande att avstå från handlingar som kan ge upphov till intressekonflikter i den mening som avses i artikel 52.2 i budgetförordningen.

| j) | Bestämmelser om de immateriella rättigheter som kan uppstå i den verksamhet som bedrivs inom Bonus och som avses i artikel 2. |
| --- | --- |

j)

Bestämmelser om de immateriella rättigheter som kan uppstå i den verksamhet som bedrivs inom Bonus och som avses i artikel 2.

| k) | De kriterier som ska användas vid delutvärderingarna och de slutliga utvärderingarna, inbegripet de som avses i artikel 13. |
| --- | --- |

k)

De kriterier som ska användas vid delutvärderingarna och de slutliga utvärderingarna, inbegripet de som avses i artikel 13.

3.   Kommissionen ska göra en förhandsutvärdering av Bonus EEIG för att förvissa sig om att de förfaranden och system som avses i artikel 56 i budgetförordningen har införts och används korrekt.

Artikel 6

Räntor på bidragen

Den ränta som de ekonomiska bidragen till Bonus genererar ska betraktas som intäkter för Bonus EEIG och ska avsättas till Bonus.

Artikel 7

Minskning, indragning eller avslutning av ekonomiskt bidrag från unionen

Om Bonus inte genomförs eller genomförs felaktigt, endast delvis, eller för sent får unionen minska, dra in eller avsluta sina ekonomiska bidrag i överensstämmelse med det faktiska genomförandet av Bonus.

Om de deltagande staterna inte bidrar eller bara bidrar delvis eller för sent till finansieringen av Bonus, får unionen minska sitt ekonomiska bidrag motsvarande den faktiska offentliga finansiering som deltagande stater anslagit i enlighet med de villkor som anges i den bidragsöverenskommelse som avses i artikel 5.1.

Artikel 8

De deltagande staternas skydd av unionens finansiella intressen

Vid genomförandet av Bonus ska de deltagande staterna vidta alla lagstiftningsåtgärder och administrativa eller andra åtgärder som är nödvändiga för att skydda unionens finansiella intressen. De deltagande staterna ska framför allt vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa fullständig återbetalning av alla belopp som unionen har att fordra i enlighet med budgetförordningen och förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002.

Artikel 9

Kommissionens och revisionsrättens kontroll

Kommissionen och Europeiska unionens revisionsrätt ska ha rätt att göra alla kontroller och inspektioner som krävs för att säkerställa en korrekt förvaltning av unionens medel och skydda unionens finansiella intressen mot bedrägerier eller oegentligheter. De deltagande staterna och Bonus EEIG ska för detta ändamål göra alla relevanta handlingar tillgängliga för kommissionen och revisionsrätten.

Artikel 10

Ömsesidig information

Kommissionen ska lämna alla relevanta uppgifter till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten. De deltagande staterna ska uppmanas att via Bonus EEIG till kommissionen lämna alla ytterligare uppgifter som krävs av Europaparlamentet, rådet eller revisionsrätten i fråga om den finansiella förvaltningen av Bonus EEIG, i överensstämmelse med de allmänna rapporteringskrav som anges i artikel 13.

Artikel 11

Deltagande av andra medlemsstater och associerade länder

Alla medlemsstater och länder som är associerade till sjunde ramprogrammet ska ha rätt att ansluta sig till Bonus i enlighet med kriterierna i artikel 3.1 och 3.3 e och f. Medlemsstater och associerade länder som har anslutit sig till Bonus ska betraktas som deltagande stater vid tillämpningen av detta beslut.

Artikel 12

Övriga länders deltagande

Deltagande stater och kommissionen kan samtycka till att andra länder deltar om kriterierna i artikel 3.1 och 3.3 e och f är uppfyllda och under förutsättning att ett sådant deltagande anges i det relevanta internationella avtalet.

De deltagande staterna och kommissionen ska ange vilka villkor juridiska personer som är etablerade i länderna i fråga, liksom enskilda invånare i länderna i fråga, ska uppfylla för att bli berättigade till stöd från Bonus.

Artikel 13

Årsrapporter och utvärdering

Kommissionen ska ta med en verksamhetsrapport för Bonus i den årsrapport om sjunde ramprogrammet som i enlighet med artikel 190 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet.

Kommissionen ska göra en preliminär utvärdering av Bonus senast den 31 december 2014. Utvärderingen ska behandla framsteg som gjorts för att uppfylla målsättningarna enligt artikel 2 och bilaga I, liksom rekommendationer till Bonus i fråga om lämpligaste sätt att ytterligare öka integrationen och genomförandets kvalitet och effektivitet, inklusive vetenskaplig, förvaltningsmässig och finansiell integration samt huruvida nivån på de deltagande staternas ekonomiska bidrag är lämplig mot bakgrund av den potentiella efterfrågan från deras respektive nationella forskarsamhällen. Kommissionen ska meddela Europaparlamentet och rådet slutsatserna av sin preliminära utvärdering, liksom sina egna iakttagelser.

Vid utgången av unionens deltagande i Bonus, dock senast den 31 december 2017, ska kommissionen göra en slutlig utvärdering av Bonus. Kommissionen ska lägga fram resultatet av denna utvärdering för Europaparlamentet och rådet.

Artikel 14

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 15

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 22 september 2010.

På Europaparlamentets vägnar

J. BUZEK

Ordförande

På rådets vägnar

O. CHASTEL

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 29 april 2010 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 16 juni 2010 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 12 juli 2010.

2

(3)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

3

(4)  EUT L 400, 30.12.2006, s. 86.

4

(5)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

5

(6)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

6

(7)  EUT L 391, 30.12.2006, s. 1.

7

(8)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

8

(9)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

9

(10)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

10

(11)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

11

(12)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

12

(13)  EUT C 323, 30.12.2006, s. 1.

13

---

BILAGA I

MÅL FÖR OCH GENOMFÖRANDE AV BONUS

1.   Mål för Bonus

Bonus ska förbättra forskningskapaciteten i Östersjöområdet och kunna ge underlag till utvecklingen och genomförandet av skräddarsydd lagstiftning, politik och förvaltningsmetoder som effektivt kan möta de stora miljö- och samhällsutmaningar som regionen står inför och kommer att möta inom de närmaste åren. Dessutom ska Östersjöregionens splittrade miljöforskningsplanering och -strategier effektiviseras genom att forskningsinsatserna i Östersjösystemet samlas i ett multinationellt program som är hållbart, samarbetsinriktat, tvärvetenskapligt, väl integrerat och målinriktat.

Bonus ska också bidra till inrättandet och struktureringen av det europeiska området för forskningsverksamhet (ERA) i Östersjöområdet.

För att uppnå dessa mål måste Östersjöområdets fragmenterade miljöforskningsplanering effektiviseras genom att forskningsinsatserna integreras i ett hållbart, samarbetsinriktat, tvärvetenskapligt, väl integrerat och målinriktat multinationellt program som stöder en hållbar utveckling i området. Därför ska Bonus

| a) | upprätta en strategisk forskningsagenda som är politiskt underbyggd, |
| --- | --- |

a)

upprätta en strategisk forskningsagenda som är politiskt underbyggd,

| b) | öka den hållbara gränsöverskridande och tvärvetenskapliga samordningen och integreringen av offentliga forskningsprogram, |
| --- | --- |

b)

öka den hållbara gränsöverskridande och tvärvetenskapliga samordningen och integreringen av offentliga forskningsprogram,

| c) | öka forskningskapaciteten i de nya baltiska unionsmedlemsstaterna, |
| --- | --- |

c)

öka forskningskapaciteten i de nya baltiska unionsmedlemsstaterna,

| d) | inrätta lämpliga plattformar för samråd med intressenter med företrädare från alla berörda sektorer, |
| --- | --- |

d)

inrätta lämpliga plattformar för samråd med intressenter med företrädare från alla berörda sektorer,

| e) | mobilisera ytterligare ekonomiska resurser genom förbättrad tvärvetenskaplig forskningssamverkan i Östersjösystemet, |
| --- | --- |

e)

mobilisera ytterligare ekonomiska resurser genom förbättrad tvärvetenskaplig forskningssamverkan i Östersjösystemet,

| f) | införa lämpliga genomförandebestämmelser som gör det möjligt att driva Bonus effektivt genom en gemensam förvaltning i form av en juridisk person och en styrningsstruktur, |
| --- | --- |

f)

införa lämpliga genomförandebestämmelser som gör det möjligt att driva Bonus effektivt genom en gemensam förvaltning i form av en juridisk person och en styrningsstruktur,

| g) | inleda temaöverskridande, strategiskt inriktade gemensamma förslagsinfordringar tillsammans med flera partner. |
| --- | --- |

g)

inleda temaöverskridande, strategiskt inriktade gemensamma förslagsinfordringar tillsammans med flera partner.

2.   Strategisk fas

2.1   Mål

Den strategiska fasen ska förbereda genomförandefasen. Den ska hantera Bonus strategiska utveckling för att se till att det går att uppnå optimal integrering av forskningen avseende Östersjösystemet. Syftet är att förstärka intressenternas och användarnas delaktighet för att se till att forskningen är relevant för politiken, och förvaltningen, och att prioriteringen av forskningsteman styrs av politiska behov och att man arbetar mer aktivt för att låta forskarna och deras respektive forskningsinstitut samt de bredare intressentsamfunden delta fullt ut.

2.2   Eftersträvade resultat

Bonus EEIG ska överlämna de resultat som anges nedan till kommissionen senast 15 månader efter det att den strategiska fasen har inletts.

Kommissionen ska på begäran från Bonus EEIG tillhandahålla rådgivning och stöd under arbetet med dessa resultat. Bonus EEIG ska rapportera om framstegen på kommissionens begäran.

2.2.1   Den strategiska forskningsagendan

Den strategiska forskningsagendan ska utvecklas och fastställas genom samråd mellan de deltagande staterna, ett brett urval intressenter och kommissionen. Den ska utgöra grunden för ett politiskt inriktat program. Den ska bredda fokus för forskningen så att den utöver det marina ekosystemet omfattar hela avrinningsområdet och kan ta itu med nyckelfrågor som påverkar kvaliteten och produktiviteten i Östersjöområdets ekosystem.

Den ska omfatta en beskrivning av utgångsläget och den senaste utvecklingen inom forskningen avseende Östersjösystemet, ge en tydlig strategisk vision och färdplan för hur de fastställda målen ska uppnås samt utforma vägledande, politiskt underbyggda ämnen för förslagsinfordringar, samt budget, publiceringsplan och förväntad varaktighet för projekten. Dessutom ska agendan innehålla åtgärder för att hantera framväxande forskningsbehov, främja en Östersjöomfattande integrering av forskningen och innehålla gemensam färdplan för delad användning av och möjlig planering av framtida investeringar i regional infrastrukturkapacitet.

2.2.2   Plattformar för samråd med intressenterna

Det ska inrättas plattformar för samråd med intressenterna på grundval av en omfattande analys av relevanta intressenter för Bonus på lokal, nationell, regional och europeisk nivå. Syftet ska vara att stärka och bygga institutioner för att ge intressenter från alla berörda sektorer möjlighet att delta i att identifiera kritiska brister, prioritera forskningsteman och förbättra utnyttjandet av forskningsresultaten. Även vetenskapsmän ska delta, också från andra berörda icke-marina naturvetenskapliga områden och från samhällsvetenskapliga och ekonomiska områden, för att uppnå den tvärvetenskaplighet som krävs för att utveckla den strategiska forskningsagendan, dess strategiska vision och forskningsprioriteringar.

Ett forum för sektorsforskning (ett organ med företrädare från ministerier och andra aktörer som arbetar med forskning om och styrning av Östersjösystemet) ska inrättas som ett permanent organ för att stödja Bonus, och ha ansvar för att diskutera dess planering, resultat och framväxande forskningsbehov ur ett beslutsfattarperspektiv. Forumet ska underlätta och främja den Östersjöomfattande integrationen av forskningen, inklusive gemensam användning och planering av infrastrukturkapacitet, bidra till att lyfta fram forskningsbehov, främja utnyttjandet av forskningsresultat och underlätta integreringen av forskningsfinansiering.

2.2.3   Genomförandebestämmelser

Genomförandebestämmelserna ska omfatta alla aspekter som krävs för att garantera att den strategiska forskningsagendan genomförs på ett framgångsrikt sätt. När så är lämpligt ska de följa bestämmelserna i sjunde ramprogrammet. De ska bland annat omfatta följande:

| a) | Antagande av sådana åtgärder (utarbetande av handlingar, inrättande av förfaranden, anställning och utbildning av personal) som krävs enligt budgetförordningen för indirekt centraliserad förvaltning. |
| --- | --- |

a)

Antagande av sådana åtgärder (utarbetande av handlingar, inrättande av förfaranden, anställning och utbildning av personal) som krävs enligt budgetförordningen för indirekt centraliserad förvaltning.

| b) | Erhållande av formella åtaganden från de deltagande staterna på minst 48,75 miljoner EUR, varav högst 25 procent får vara i form av infrastrukturbidrag in natura. |
| --- | --- |

b)

Erhållande av formella åtaganden från de deltagande staterna på minst 48,75 miljoner EUR, varav högst 25 procent får vara i form av infrastrukturbidrag in natura.

| c) | Tillhandahållande av en realistisk och evidensbaserad beräkning av värdet av de deltagande staternas infrastrukturbidrag in natura. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahållande av en realistisk och evidensbaserad beräkning av värdet av de deltagande staternas infrastrukturbidrag in natura.

| d) | Sammanställning av en uttömmande förteckning över samtliga infrastrukturer, inklusive kontaktuppgifter till ägare, operatörer och andra ansvariga myndigheter, samt offentliggörande och uppdatering av förteckningen vid behov. |
| --- | --- |

d)

Sammanställning av en uttömmande förteckning över samtliga infrastrukturer, inklusive kontaktuppgifter till ägare, operatörer och andra ansvariga myndigheter, samt offentliggörande och uppdatering av förteckningen vid behov.

| e) | Säkerställande av att det beslutas om och inrättas gemensamma genomförandebestämmelser för de bidragsöverenskommelser med Bonus-deltagarna som ska ingås centralt av Bonus EEIG. Dessa ska omfatta gemensamma och överenskomna bestämmelser om deltagande, en mall för bidragsöverenskommelser samt bestämmelser om granskning av mottagare, inklusive möjligheten för kommissionen och revisionsrätten att genomföra sådana granskningar. |
| --- | --- |

e)

Säkerställande av att det beslutas om och inrättas gemensamma genomförandebestämmelser för de bidragsöverenskommelser med Bonus-deltagarna som ska ingås centralt av Bonus EEIG. Dessa ska omfatta gemensamma och överenskomna bestämmelser om deltagande, en mall för bidragsöverenskommelser samt bestämmelser om granskning av mottagare, inklusive möjligheten för kommissionen och revisionsrätten att genomföra sådana granskningar.

| f) | Utveckling av en ändamålsenlig styrningsstruktur för att förvalta Bonus under samtliga skeden under projektets livslängd. |
| --- | --- |

f)

Utveckling av en ändamålsenlig styrningsstruktur för att förvalta Bonus under samtliga skeden under projektets livslängd.

| g) | Säkerställande av tillräcklig finansiering för att stärka Bonus EEIG i fråga om mänskliga resurser och tvärvetenskaplig expertis, så att intressegrupperingen kan stödja de strategiska aspekterna och ett effektivt genomförande av Bonus. |
| --- | --- |

g)

Säkerställande av tillräcklig finansiering för att stärka Bonus EEIG i fråga om mänskliga resurser och tvärvetenskaplig expertis, så att intressegrupperingen kan stödja de strategiska aspekterna och ett effektivt genomförande av Bonus.

| h) | Utveckling av en finansieringsstruktur för att finansiera Bonus-projekt. |
| --- | --- |

h)

Utveckling av en finansieringsstruktur för att finansiera Bonus-projekt.

| i) | Utveckling av en kommunikations- och spridningsstrategi som i möjligaste mån garanterar att resultaten och uppgifterna uppfyller normerna för det europeiska nätverket för havsobservation och datainsamling. |
| --- | --- |

i)

Utveckling av en kommunikations- och spridningsstrategi som i möjligaste mån garanterar att resultaten och uppgifterna uppfyller normerna för det europeiska nätverket för havsobservation och datainsamling.

När det gäller infrastrukturbidrag in natura ska en specifik metod och specifika bestämmelser utvecklas under den strategiska fasen för hur medlemsstaterna åtar sig att ge mottagare för Bonus tillgång till och möjlighet att använda infrastruktur (särskilt forskningsfartyg) utan avgifter. Kostnaderna för användning av sådan infrastruktur ska inte vara stödberättigande projektkostnader. Bonus EEIG ska ingå relevanta avtal med de deltagande staterna eller infrastrukturägarna för att

| a) | definiera metoden för att värdera infrastrukturbidrag in natura, |
| --- | --- |

a)

definiera metoden för att värdera infrastrukturbidrag in natura,

| b) | se till att Bonus EEIG, kommissionen och revisionsrätten kan granska tillgången till och användningen av infrastrukturen och kostnaderna på grund av detta, |
| --- | --- |

b)

se till att Bonus EEIG, kommissionen och revisionsrätten kan granska tillgången till och användningen av infrastrukturen och kostnaderna på grund av detta,

| c) | fastställa att de avtalsslutande parterna varje år ska rapportera om kostnaderna för att tillhandahålla tillgång till eller användning av infrastruktur för Bonus-mottagare. |
| --- | --- |

c)

fastställa att de avtalsslutande parterna varje år ska rapportera om kostnaderna för att tillhandahålla tillgång till eller användning av infrastruktur för Bonus-mottagare.

2.2.4   Unionens finansiering av den strategiska fasen

Stödberättigande kostnader ska ersättas med upp till 50 procent av de faktiska kostnader som Bonus EEIG har haft och redovisat i de räkenskaper som krävs för att uppfylla det mål som anges i punkt 1. Kostnader kan vara stödberättigande från och med den 1 januari 2010 och ska fastställas närmare i bidragsöverenskommelsen för den strategiska fasen.

3.   Genomförandefas

Om villkoren i artikel 3.3 a är uppfyllda och förhandsgranskningen av Bonus EEIG är positiv, ska kommissionen och Bonus EEIG ingå ett genomförandeavtal.

3.1   Mål

Under genomförandefasen ska förslagsinfordringar offentliggöras och genomföras i syfte att finansiera strategiskt inriktade Bonus-projekt som bidrar till Bonus mål. Ämnena ska hämtas från den strategiska forskningsagendan för Bonus, ska i så stor utsträckning som möjligt följa den fastställda färdplanen och omfatta forskning, teknisk utveckling samt utbildnings- och/eller spridningsverksamheter.

3.2   Genomförande av Bonus-projekt

Förslagsinfordringar för Bonus ska genomföras via transnationella projekt med flera partner som omfattar minst tre oberoende juridiska personer från tre olika medlemsstater eller associerade länder, varav minst två ska komma från de stater som deltar i Bonus.

Juridiska personer från medlemsstaterna och associerade länder kan få finansiering inom ramen för Bonus. I de konsortier som skickar in förslag till Bonus-projekt kan deltagare från ett tredjeland ingå, under förutsättning att konsortiet på ett trovärdigt sätt kan visa att det förfogar över de resurser som behövs för att delta.

Varje förslagsinfordran ska innehålla en tydlig angivelse av de vetenskapliga ämnena. Dessa ämnen ska fastställas av Bonus EEIG i samråd med kommissionen, varvid hänsyn ska tas till framväxande behov, resultaten av tidigare genomförda projekt och de omfattande samråd med intressenter som genomförts under den strategiska fasen och under hela Bonus gång.

Bonus EEIG ska ge offentliggörandet av förslagsinfordran så stor spridning som möjligt genom särskilda informationskanaler, särskilt webbplatser för sjunde ramprogrammet, och rikta sig till alla berörda intressenter genom fackpress och broschyrer. Förslagsinfordran ska vara öppen i minst tre månader. Projektförslag ska lämnas in centralt till Bonus EEIG av de sökande som svar på infordringarna och utvärderas i ett steg.

Projektförslag ska bedömas och väljas ut centralt med utgångspunkt i en oberoende granskning mot bakgrund av fastställda kriterier för stödberättigande, urval och tilldelning. De centrala utvärderingskriterierna ska vara vetenskaplig kompetens, genomförandets kvalitet och projektets förväntade genomslag. I förslagsinfordran ska de centrala utvärderingskriterierna uttryckligen anges. Ytterligare kriterier kan införas förutsatt att de offentliggörs i förslagsinfordran, inte är diskriminerande och inte har företräde framför de centrala utvärderingskriterierna.

Bonus EEIG ska se till att varje förslag som mottagits utvärderas med bistånd av minst tre oberoende experter som utses på grundval av kriterierna som anges i förordning (EG) nr 1906/2006. Varje projektförslag ska rangordnas. De oberoende experterna ska granska projekten i förhållande till utvärderingskriterierna och ge dem poäng på en skala från 0 till 5 per kriterium i enlighet med bestämmelserna för att lämna in förslag och de berörda förfarandena för utvärdering, urval och tilldelning i sjunde ramprogrammet.

Bonus EEIG ska upprätta en finansieringslista helt i enlighet med resultatet av den oberoende utvärderingen. Den rangordningslista som fastställs av de oberoende experterna ska vara bindande för tilldelningen av medel från Bonus.

Den administrativa förvaltningen av de bidrag som beviljas de utvalda Bonus-projekten ska hanteras centralt under Bonus EEIG:s ansvar.

3.3   Ytterligare aktiviteter

Utöver förvaltningen av Bonus i enlighet med punkterna 3.1 och 3.2 ska Bonus EEIG också bedriva följande aktiviteter:

| a) | Regelbundet uppdatera den strategiska forskningsagendan och prioritera forskningsteman för att ta hänsyn till framväxande behov, resultat och utfall av tidigare genomförda projekt samt de omfattande samråd med intressenter som avses i punkt 2.2.2. |
| --- | --- |

a)

Regelbundet uppdatera den strategiska forskningsagendan och prioritera forskningsteman för att ta hänsyn till framväxande behov, resultat och utfall av tidigare genomförda projekt samt de omfattande samråd med intressenter som avses i punkt 2.2.2.

| b) | Underlätta tillgången till unika forskningsinfrastrukturer och -anläggningar för transnationella och tvärvetenskapliga forskningsgrupper från Bonus-finansierade projekt. |
| --- | --- |

b)

Underlätta tillgången till unika forskningsinfrastrukturer och -anläggningar för transnationella och tvärvetenskapliga forskningsgrupper från Bonus-finansierade projekt.

| c) | Främja ett effektivt gränssnitt mellan vetenskap och politik så att forskningsresultat ska kunna utnyttjas på bästa sätt. |
| --- | --- |

c)

Främja ett effektivt gränssnitt mellan vetenskap och politik så att forskningsresultat ska kunna utnyttjas på bästa sätt.

| d) | Trygga en finansiering från de deltagande staterna som garanterar Bonus stabilitet utan finansiering från unionen efter Bonus-perioden. |
| --- | --- |

d)

Trygga en finansiering från de deltagande staterna som garanterar Bonus stabilitet utan finansiering från unionen efter Bonus-perioden.

| e) | Öka samverkan mellan regionala miljöforskningsprogram och de relevanta forskarsamfunden i andra europeiska havsområden. |
| --- | --- |

e)

Öka samverkan mellan regionala miljöforskningsprogram och de relevanta forskarsamfunden i andra europeiska havsområden.

| f) | Kommunikations- och spridningsaktiviteter. |
| --- | --- |

f)

Kommunikations- och spridningsaktiviteter.

| g) | Bonus EEIG ska arbeta aktivt för att dela bästa metoder med andra regionala europeiska havsområden och skapa goda förbindelser på europeisk nivå för att få till stånd en harmonisering och integrering. |
| --- | --- |

g)

Bonus EEIG ska arbeta aktivt för att dela bästa metoder med andra regionala europeiska havsområden och skapa goda förbindelser på europeisk nivå för att få till stånd en harmonisering och integrering.

3.4   Bidrag under genomförandefasen

Genomförandefasen för Bonus ska medfinansieras av de deltagande staterna och unionen under en period av minst fem år, tills samtliga projekt som finansieras genom Bonus har avslutats, under förutsättning att unionens åtaganden fullgörs fram till år 2013 och att alla skyldigheter att rapportera till kommissionen uppfylls. Unionens ekonomiska bidrag under genomförandefasen ska matcha de kontantbidrag och infrastrukturbidrag in natura som de deltagande staterna lämnar till Bonus-projekt via Bonus EEIG samt de löpande kostnaderna för Bonus EEIG under genomförandefasen. Dessa löpande kostnader får högst uppgå till 5 miljoner EUR.

Bonus EEIG ska vara mottagare av och administrera bidraget från unionen. En deltagande stat kan besluta att administrera sin egen nationella finansiering och låta kontantbidraget helt och hållet gå till inhemsk forskning som valts ut på central nivå, eller att låta sitt kontantbidrag administreras centralt av Bonus EEIG.

Under förutsättning att de villkor som fastställs i de årliga finansieringsavtal som avses i artikel 5.2 är uppfyllda ska unionens ekonomiska bidrag betalas ut på grundval av bevis på att de deltagande staterna har betalat sina kontantbidrag till Bonus-mottagarna eller till Bonus EEIG och har tillhandahållit infrastrukturbidrag in natura för Bonus-projekt.

Det är Bonus EEIG som ska ansvara för att se till att mottagarna använder Bonus-finansieringen korrekt och detta ska fastställas genom en oberoende ekonomisk granskning av projekten, som ska utföras av Bonus EEIG eller på uppdrag av Bonus EEIG.

3.5   Finansiering av Bonus-projekt

Med förbehåll för artikel 3.3 f, ska finansieringen av Bonus-projekt täcka upp till 100 procent av de stödberättigande kostnaderna. Dessa kostnader ska beräknas i enlighet med gemensamma finansieringsbestämmelser och en gemensam finansieringsgrad som ska fastställas av Bonus EEIG i genomförandebestämmelserna och godkännas av kommissionen i genomförandeavtalet.

---

BILAGA II

STYRNING AV BONUS

Bonus ska ledas av Bonus EEIG via dess sekretariat. Bonus EEIG har inrättat följande strukturer för att leda Bonus:

| a) | förvaltningskommitté, |
| --- | --- |

a)

förvaltningskommitté,

| b) | sekretariat, |
| --- | --- |

b)

sekretariat,

| c) | rådgivande kommitté, |
| --- | --- |

c)

rådgivande kommitté,

| d) | forum för sektorsforskning, och |
| --- | --- |

d)

forum för sektorsforskning, och

| e) | forum för projektsamordnare. |
| --- | --- |

e)

forum för projektsamordnare.

| a) | Förvaltningskommittén ska vara Bonus EEIG:s högsta organ, dess beslutsfattande organ och styrelse med ledning över sekretariatet. Förvaltningskommittén ska bestå av högre tjänstemän från de forsknings- och förvaltningsinstitutioner som utses av medlemmarna i Bonus EEIG. Den ska ledas av en ordförande och ordförandeskapet ska växla varje år mellan medlemmarna i Bonus EEIG. Den föregående, innevarande och kommande ordföranden ska bilda ett verkställande utskott som ska bistå sekretariatet i frågor av strategisk betydelse. Förvaltningskommittén ska med beaktande av förslag från sekretariatet besluta om den strategiska inriktningen för Bonus, planeringen av förslagsinfordringar, budgetprofil, kriterier för stödberättigande och urval, grupp av utvärderare, godkännande av rangordningsförteckningen över Bonus-projekt som ska finansieras, övervakning av framstegen inom de finansierade Bonus-projekten samt om övervakningen av att sekretariatet fungerar tillfredsställande och korrekt i fråga om Bonus. |
| --- | --- |

a)

Förvaltningskommittén ska vara Bonus EEIG:s högsta organ, dess beslutsfattande organ och styrelse med ledning över sekretariatet. Förvaltningskommittén ska bestå av högre tjänstemän från de forsknings- och förvaltningsinstitutioner som utses av medlemmarna i Bonus EEIG. Den ska ledas av en ordförande och ordförandeskapet ska växla varje år mellan medlemmarna i Bonus EEIG. Den föregående, innevarande och kommande ordföranden ska bilda ett verkställande utskott som ska bistå sekretariatet i frågor av strategisk betydelse. Förvaltningskommittén ska med beaktande av förslag från sekretariatet besluta om den strategiska inriktningen för Bonus, planeringen av förslagsinfordringar, budgetprofil, kriterier för stödberättigande och urval, grupp av utvärderare, godkännande av rangordningsförteckningen över Bonus-projekt som ska finansieras, övervakning av framstegen inom de finansierade Bonus-projekten samt om övervakningen av att sekretariatet fungerar tillfredsställande och korrekt i fråga om Bonus.

| b) | Sekretariatet ska ledas av den verkställande direktören som ska genomföra förvaltningskommitténs beslut och fungera som den främsta företrädaren för Bonus inför kommissionen och de olika nationella finansieringsorganen. Sekretariatet ska ha ansvar för den övergripande samordningen och tillsynen av Bonus-verksamheterna, offentliggörandet, utvärderingen och resultatet av förslagsinfordringarna, samt övervakningen av de finansierade projekten både ur avtalssynpunkt och ur vetenskaplig synpunkt. Dessutom ska sekretariatet rapportera om utvecklingen till förvaltningskommittén. Det ska också ha ansvaret för att planera och hålla samråd med intressenter och med den rådgivande kommittén och sedan integrera dessa i den strategiska forskningsagendan samt främja effektiva gränssnitt mellan vetenskap och politik. |
| --- | --- |

b)

Sekretariatet ska ledas av den verkställande direktören som ska genomföra förvaltningskommitténs beslut och fungera som den främsta företrädaren för Bonus inför kommissionen och de olika nationella finansieringsorganen. Sekretariatet ska ha ansvar för den övergripande samordningen och tillsynen av Bonus-verksamheterna, offentliggörandet, utvärderingen och resultatet av förslagsinfordringarna, samt övervakningen av de finansierade projekten både ur avtalssynpunkt och ur vetenskaplig synpunkt. Dessutom ska sekretariatet rapportera om utvecklingen till förvaltningskommittén. Det ska också ha ansvaret för att planera och hålla samråd med intressenter och med den rådgivande kommittén och sedan integrera dessa i den strategiska forskningsagendan samt främja effektiva gränssnitt mellan vetenskap och politik.

| c) | Den rådgivande kommittén ska bistå förvaltningskommittén och sekretariatet. Den ska bestå av vetenskapsmän med gott internationellt anseende, företrädare för berörda intressenter, t.ex. turism, förnybara energikällor, fiskeri och vattenbruk, havstransport, bioteknik och teknikleverantörer och omfatta såväl näringsliv som civila samhällsorganisationer med intressen i dessa sektorer, andra integrerade forskningsprogram kring Östersjön samt andra europeiska regionala hav. Den ska tillhandahålla oberoende råd, vägledning och rekommendationer om frågor med vetenskaplig och politisk relevans för Bonus. Detta omfattar råd om målen, prioriteringarna och inriktningen för Bonus, sätt att förbättra Bonus prestanda och leverans av och kvalitet på forskningsresultaten, kapacitetsuppbyggnad, nätverksarbete och arbetets relevans för att förverkliga målen för Bonus. Kommittén ska också bidra till användningen och spridningen av resultaten från Bonus. |
| --- | --- |

c)

Den rådgivande kommittén ska bistå förvaltningskommittén och sekretariatet. Den ska bestå av vetenskapsmän med gott internationellt anseende, företrädare för berörda intressenter, t.ex. turism, förnybara energikällor, fiskeri och vattenbruk, havstransport, bioteknik och teknikleverantörer och omfatta såväl näringsliv som civila samhällsorganisationer med intressen i dessa sektorer, andra integrerade forskningsprogram kring Östersjön samt andra europeiska regionala hav. Den ska tillhandahålla oberoende råd, vägledning och rekommendationer om frågor med vetenskaplig och politisk relevans för Bonus. Detta omfattar råd om målen, prioriteringarna och inriktningen för Bonus, sätt att förbättra Bonus prestanda och leverans av och kvalitet på forskningsresultaten, kapacitetsuppbyggnad, nätverksarbete och arbetets relevans för att förverkliga målen för Bonus. Kommittén ska också bidra till användningen och spridningen av resultaten från Bonus.

| d) | Forum för sektorsforskning ska bestå av företrädare för ministerier och andra aktörer som arbetar med forskning och styrning med anknytning till Östersjösystemet. Forumet ska sammanträda en gång om året vid ett rådgivande möte för att diskutera resultaten av Bonus och framväxande forskningsbehov ur beslutsfattarperspektiv. Gruppen ska fungera som diskussionsforum för den framväxande Östersjöomfattande forskningsintegrationen, inklusive relevant sektorsfinansierad forskning och användning och planering av gemensamma infrastrukturer. |
| --- | --- |

d)

Forum för sektorsforskning ska bestå av företrädare för ministerier och andra aktörer som arbetar med forskning och styrning med anknytning till Östersjösystemet. Forumet ska sammanträda en gång om året vid ett rådgivande möte för att diskutera resultaten av Bonus och framväxande forskningsbehov ur beslutsfattarperspektiv. Gruppen ska fungera som diskussionsforum för den framväxande Östersjöomfattande forskningsintegrationen, inklusive relevant sektorsfinansierad forskning och användning och planering av gemensamma infrastrukturer.

| e) | Forum för projektsamordnare ska bestå av samordnare för projekt som finansieras genom Bonus. Det ska bistå sekretariatet i frågor som berör den vetenskapliga samordningen av Bonus och vid integreringen och sammanfattningen av forskningsresultaten. |
| --- | --- |

e)

Forum för projektsamordnare ska bestå av samordnare för projekt som finansieras genom Bonus. Det ska bistå sekretariatet i frågor som berör den vetenskapliga samordningen av Bonus och vid integreringen och sammanfattningen av forskningsresultaten.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 863/2010

av den 29 september 2010

om ändring av förordning (EG) nr 967/2006 beträffande tidsfristerna för export av och avgiftsuttag på socker som produceras utöver kvoterna

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artiklarna 134 och 161.3 jämförda med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 967/2006 av den 29 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 318/2006 i fråga om sockerproduktion utöver kvoterna (2) fastställs tidsfrister för export av socker som produceras utöver kvoterna och uttag av avgifter på detta. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 967/2006 av den 29 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 318/2006 i fråga om sockerproduktion utöver kvoterna (2) fastställs tidsfrister för export av socker som produceras utöver kvoterna och uttag av avgifter på detta.

| (2) | I artikel 19.2 c i förordning (EG) nr 967/2006 föreskrivs det att producenten, vid export av överskottskvantiteter, före den 1 april efter det regleringsår under vilket överskottet producerades ska lämna erforderliga bevis för exporten till det behöriga organet i medlemsstaten. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 19.2 c i förordning (EG) nr 967/2006 föreskrivs det att producenten, vid export av överskottskvantiteter, före den 1 april efter det regleringsår under vilket överskottet producerades ska lämna erforderliga bevis för exporten till det behöriga organet i medlemsstaten.

| (3) | Om vissa destinationer uteslutits för export av socker och/eller isoglukos som producerats utöver kvoten ska producenten lägga fram bevis på ankomst till destinationen i enlighet med artikel 4c i kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 (3). Erfarenheterna har visat att det i fråga om vissa destinationer kan ta längre tid att få alla nödvändiga dokument. Tidsfristen bör i dessa fall därför kunna förlängas. |
| --- | --- |

(3)

Om vissa destinationer uteslutits för export av socker och/eller isoglukos som producerats utöver kvoten ska producenten lägga fram bevis på ankomst till destinationen i enlighet med artikel 4c i kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 (3). Erfarenheterna har visat att det i fråga om vissa destinationer kan ta längre tid att få alla nödvändiga dokument. Tidsfristen bör i dessa fall därför kunna förlängas.

| (4) | Om tidsfristen för att lämna in exportintyg till medlemsstatens behöriga organ förlängs bör även medlemsstatens tidsfrist för att meddela producenterna den totala avgift som de ska betala samt producenternas tidsfrist för att betala avgiften anpassas till detta. Även medlemsstaternas tidsfrist för att sammanställa och meddela kommissionen överskottskvantiteterna bör ändras. |
| --- | --- |

(4)

Om tidsfristen för att lämna in exportintyg till medlemsstatens behöriga organ förlängs bör även medlemsstatens tidsfrist för att meddela producenterna den totala avgift som de ska betala samt producenternas tidsfrist för att betala avgiften anpassas till detta. Även medlemsstaternas tidsfrist för att sammanställa och meddela kommissionen överskottskvantiteterna bör ändras.

| (5) | Artiklarna 3, 4 och 19 i förordning (EG) nr 967/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Artiklarna 3, 4 och 19 i förordning (EG) nr 967/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 967/2006 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 3.2 ska följande stycke läggas till som andra stycke:
  ”Om medlemsstaterna utnyttjar den möjlighet som anges i artikel 19.3 ska de tidsfrister som föreskrivs i första stycket vara den 1 november respektive den 1 december.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 3.2 ska följande stycke läggas till som andra stycke:

”Om medlemsstaterna utnyttjar den möjlighet som anges i artikel 19.3 ska de tidsfrister som föreskrivs i första stycket vara den 1 november respektive den 1 december.”

| 2. | I artikel 4.3 ska följande stycke läggas till som andra stycke:
  ”Om medlemsstaterna utnyttjar den möjlighet som anges i artikel 19.3 ska den tidsfrist som föreskrivs i första stycket vara den 31 december.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 4.3 ska följande stycke läggas till som andra stycke:

”Om medlemsstaterna utnyttjar den möjlighet som anges i artikel 19.3 ska den tidsfrist som föreskrivs i första stycket vara den 31 december.”

| 3. | Artikel 19 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 c ii ska ersättas med följande:






  ”ii) | de dokument enligt artiklarna 31 och 32 i förordning (EG) nr 376/2008 och, om vissa destinationer uteslutits för export av socker och/eller isoglukos utöver kvoten, de dokument enligt artikel 4c i förordning (EG) nr 951/2006 som krävs för att säkerheten ska frisläppas,” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 19 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 c ii ska ersättas med följande:

”ii)

de dokument enligt artiklarna 31 och 32 i förordning (EG) nr 376/2008 och, om vissa destinationer uteslutits för export av socker och/eller isoglukos utöver kvoten, de dokument enligt artikel 4c i förordning (EG) nr 951/2006 som krävs för att säkerheten ska frisläppas,”

| b) | Följande punkt ska läggas till som punkt 3:
  ”3.   Om vissa destinationer uteslutits för export av socker och/eller isoglukos som producerats utöver kvoten får medlemsstaterna, på producentens skriftliga begäran, förlänga tidsfristen den 1 april som föreskrivs i punkt 2 c med upp till 6 månader för inlämnande av de dokument som avses i punkt 2 c ii.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till som punkt 3:

”3.   Om vissa destinationer uteslutits för export av socker och/eller isoglukos som producerats utöver kvoten får medlemsstaterna, på producentens skriftliga begäran, förlänga tidsfristen den 1 april som föreskrivs i punkt 2 c med upp till 6 månader för inlämnande av de dokument som avses i punkt 2 c ii.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 29 september 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 176, 30.6.2006, s. 22.

2

(3)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

3

---

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 864/2010

av den 29 september 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 30 september 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 september 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 84,4 |
| MK | 52,7 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 62,4 |
| 0707 00 05 | TR | 128,7 |
| ZZ | 128,7 |
| 0709 90 70 | TR | 115,8 |
| ZZ | 115,8 |
| 0805 50 10 | AR | 126,2 |
| CL | 124,0 |
| EG | 66,3 |
| IL | 120,5 |
| MA | 157,0 |
| TR | 97,5 |
| UY | 128,7 |
| ZA | 102,7 |
| ZZ | 115,4 |
| 0806 10 10 | TR | 118,2 |
| ZA | 56,9 |
| ZZ | 87,6 |
| 0808 10 80 | AR | 56,1 |
| AU | 217,4 |
| BR | 48,8 |
| CL | 112,7 |
| CN | 82,6 |
| NZ | 95,9 |
| US | 85,0 |
| ZA | 82,8 |
| ZZ | 97,7 |
| 0808 20 50 | CN | 81,6 |
| ZA | 88,6 |
| ZZ | 85,1 |
| 0809 30 | TR | 187,5 |
| ZZ | 187,5 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| IL | 173,4 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 90,6 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

84,4

MK

52,7

TR

50,2

ZZ

62,4

0707 00 05

TR

128,7

ZZ

128,7

0709 90 70

TR

115,8

ZZ

115,8

0805 50 10

AR

126,2

CL

124,0

EG

66,3

IL

120,5

MA

157,0

TR

97,5

UY

128,7

ZA

102,7

ZZ

115,4

0806 10 10

TR

118,2

ZA

56,9

ZZ

87,6

0808 10 80

AR

56,1

AU

217,4

BR

48,8

CL

112,7

CN

82,6

NZ

95,9

US

85,0

ZA

82,8

ZZ

97,7

0808 20 50

CN

81,6

ZA

88,6

ZZ

85,1

0809 30

TR

187,5

ZZ

187,5

0809 40 05

BA

53,5

IL

173,4

MK

45,0

ZZ

90,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/19

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 865/2010

av den 29 september 2010

om fastställande av det lägsta försäljningspriset för smör för den sjunde enskilda anbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom förordning (EU) nr 446/2010

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (1), särskilt artikel 43 j jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EU) nr 446/2010 (2) inleds försäljning av smör genom ett anbudsförfarande, i enlighet med bestämmelserna i kommissionens förordning (EU) nr 1272/2009 av den 11 december 2009 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller uppköp och försäljning av jordbruksprodukter inom ramen för offentlig intervention (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EU) nr 446/2010 (2) inleds försäljning av smör genom ett anbudsförfarande, i enlighet med bestämmelserna i kommissionens förordning (EU) nr 1272/2009 av den 11 december 2009 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller uppköp och försäljning av jordbruksprodukter inom ramen för offentlig intervention (3).

| (2) | I enlighet med artikel 46.1 i förordning (EU) nr 1272/2009 och mot bakgrund av de anbud som mottagits inom ramen för varje enskild anbudsinfordran bör kommissionen fastställa ett lägsta försäljningspris eller besluta att inte fastställa ett lägsta försäljningspris. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 46.1 i förordning (EU) nr 1272/2009 och mot bakgrund av de anbud som mottagits inom ramen för varje enskild anbudsinfordran bör kommissionen fastställa ett lägsta försäljningspris eller besluta att inte fastställa ett lägsta försäljningspris.

| (3) | Mot bakgrund av de anbud som tagits emot avseende den sjunde enskilda anbudsinfordran bör det fastställas ett lägsta försäljningspris för smör som lagrats i Frankrike eftersom det är en liten kvantitet som lagrats där. För smör som lagrats i andra medlemsstater än Frankrike bör det inte fastställas något lägsta försäljningspris. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av de anbud som tagits emot avseende den sjunde enskilda anbudsinfordran bör det fastställas ett lägsta försäljningspris för smör som lagrats i Frankrike eftersom det är en liten kvantitet som lagrats där. För smör som lagrats i andra medlemsstater än Frankrike bör det inte fastställas något lägsta försäljningspris.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den sjunde enskilda anbudsinfordran för försäljning av smör inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom förordning (EU) nr 446/2010, för vilken tidsfristen för inlämnande av anbud löpte ut den 21 september 2010, ska det lägsta försäljningspriset för smör lagrat i Frankrike vara 356,00 euro/100 kg.

Inom ramen för denna enskilda anbudsinfordran ska inte något lägsta försäljningspris fastställas för smör lagrat i andra medlemsstater än Frankrike.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 30 september 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 september 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 126, 22.5.2010, s. 17.

2

(3)  EUT L 349, 29.12.2009, s. 1.

3

---

BESLUT

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/20

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 27 september 2010

om bemyndigande för Förbundsrepubliken Tyskland och Storhertigdömet Luxemburg att genomföra en åtgärd som avviker från artikel 5 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

(2010/579/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 291.2,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I skrivelser som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 15 oktober respektive den 18 november 2009 begärde Tyskland och Luxemburg tillstånd att genomföra en åtgärd som avviker från reglerna i direktiv 2006/112/EG när det gäller renovering och underhåll av en gränsbro. |
| --- | --- |

(1)

I skrivelser som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 15 oktober respektive den 18 november 2009 begärde Tyskland och Luxemburg tillstånd att genomföra en åtgärd som avviker från reglerna i direktiv 2006/112/EG när det gäller renovering och underhåll av en gränsbro.

| (2) | I enlighet med artikel 395.2 i direktiv 2006/112/EG underrättade kommissionen, genom en skrivelse av den 25 februari 2010, övriga medlemsstater om Tysklands och Luxemburgs begäran. Genom en skrivelse av den 2 mars 2010 underrättade kommissionen Tyskland och Luxemburg om att den hade alla nödvändiga uppgifter för att kunna behandla ärendet. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 395.2 i direktiv 2006/112/EG underrättade kommissionen, genom en skrivelse av den 25 februari 2010, övriga medlemsstater om Tysklands och Luxemburgs begäran. Genom en skrivelse av den 2 mars 2010 underrättade kommissionen Tyskland och Luxemburg om att den hade alla nödvändiga uppgifter för att kunna behandla ärendet.

| (3) | Syftet med åtgärden är att, i fråga om leveranser av varor, tillhandahållanden av tjänster, gemenskapsinterna förvärv av varor och import av varor avsedda för renovering och senare underhåll av en gränsbro över floden Mosel, betrakta bron och dess byggarbetsplats som om den befinner sig helt och hållet på Luxemburgs territorium, i enlighet med ett avtal mellan de två länderna. |
| --- | --- |

(3)

Syftet med åtgärden är att, i fråga om leveranser av varor, tillhandahållanden av tjänster, gemenskapsinterna förvärv av varor och import av varor avsedda för renovering och senare underhåll av en gränsbro över floden Mosel, betrakta bron och dess byggarbetsplats som om den befinner sig helt och hållet på Luxemburgs territorium, i enlighet med ett avtal mellan de två länderna.

| (4) | Om en sådan åtgärd inte införs måste man bestämma om platsen för beskattning ligger i Tyskland eller i Luxemburg. Det arbete som utförs på gränsbron på tyskt territorium skulle omfattas av mervärdesskatt i Tyskland, medan arbetet i Luxemburg skulle omfattas av mervärdesskatt i det landet. Dessutom går bron över ett gemensamt förvaltat territorium (kondominat) och arbete på detta område kan inte entydigt hänföras till ett av de två medlemsstaternas territorium, när det gäller att fastställa en enda plats för leverans eller tillhandahållande. |
| --- | --- |

(4)

Om en sådan åtgärd inte införs måste man bestämma om platsen för beskattning ligger i Tyskland eller i Luxemburg. Det arbete som utförs på gränsbron på tyskt territorium skulle omfattas av mervärdesskatt i Tyskland, medan arbetet i Luxemburg skulle omfattas av mervärdesskatt i det landet. Dessutom går bron över ett gemensamt förvaltat territorium (kondominat) och arbete på detta område kan inte entydigt hänföras till ett av de två medlemsstaternas territorium, när det gäller att fastställa en enda plats för leverans eller tillhandahållande.

| (5) | Syftet med åtgärden är därför att förenkla mervärdesskatteuttaget vid renovering och underhåll av denna bro. |
| --- | --- |

(5)

Syftet med åtgärden är därför att förenkla mervärdesskatteuttaget vid renovering och underhåll av denna bro.

| (6) | Avvikelsen har ingen negativ inverkan på unionens egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(6)

Avvikelsen har ingen negativ inverkan på unionens egna medel från mervärdesskatt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med avvikelse från artikel 5 i direktiv 2006/112/EG bemyndigas Förbundsrepubliken Tyskland och Storhertigdömet Luxemburg att, i fråga om den befintliga gränsbro över floden Mosel som förbinder den tyska riksvägen B 419 och landsvägen N1 i Luxemburg mellan Wellen och Grevenmacher, betrakta denna bro och dess byggarbetsplats som om den befinner sig helt och hållet på Luxemburgs territorium, med avseende på leveranser av varor, tillhandahållanden av tjänster, gemenskapsinterna förvärv av varor och import av varor avsedda för renovering eller senare underhåll av bron.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland och Storhertigdömet Luxemburg.

Utfärdat i Bryssel den 27 september 2010.

På rådets vägnar

K. PEETERS

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/22

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 27 september 2010

om bemyndigande för Konungariket Nederländerna att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt

(Endast den nederländska texten är giltig)

(2010/580/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 291.2,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 29 januari 2010 begärde Konungariket Nederländerna bemyndigande att tillämpa en avvikande åtgärd inom konfektionssektorn som tidigare beviljats för en begränsad period genom beslut 2007/740/EG (2). |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 29 januari 2010 begärde Konungariket Nederländerna bemyndigande att tillämpa en avvikande åtgärd inom konfektionssektorn som tidigare beviljats för en begränsad period genom beslut 2007/740/EG (2).

| (2) | Genom en skrivelse av den 25 februari 2010 underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 395.2 i direktiv 2006/112/EG, övriga medlemsstater om Konungariket Nederländernas ansökan. Genom en skrivelse av den 2 mars 2010 underrättade kommissionen Konungariket Nederländerna om att den hade alla nödvändiga uppgifter för att kunna behandla ärendet. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 25 februari 2010 underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 395.2 i direktiv 2006/112/EG, övriga medlemsstater om Konungariket Nederländernas ansökan. Genom en skrivelse av den 2 mars 2010 underrättade kommissionen Konungariket Nederländerna om att den hade alla nödvändiga uppgifter för att kunna behandla ärendet.

| (3) | Enligt denna lösning skulle Konungariket Nederländerna kunna bemyndigas att inom konfektionsindustrin tillämpa ett system som innebär att underleverantörens skyldighet att betala in mervärdesskatt till skattemyndigheterna överförs till konfektionsföretaget (huvudentreprenören). Systemet skulle utgöra ett förfarande för omvänd betalningsskyldighet som är begränsat till tidigareliggande transaktioner i den kommersiella kedjan, och det skulle således inte gälla aktörer som säljer till slutkonsumenten. Förfarandet är avsett för bekämpning av en särskild typ av bedrägerier på den inhemska tillverkningsmarknaden. |
| --- | --- |

(3)

Enligt denna lösning skulle Konungariket Nederländerna kunna bemyndigas att inom konfektionsindustrin tillämpa ett system som innebär att underleverantörens skyldighet att betala in mervärdesskatt till skattemyndigheterna överförs till konfektionsföretaget (huvudentreprenören). Systemet skulle utgöra ett förfarande för omvänd betalningsskyldighet som är begränsat till tidigareliggande transaktioner i den kommersiella kedjan, och det skulle således inte gälla aktörer som säljer till slutkonsumenten. Förfarandet är avsett för bekämpning av en särskild typ av bedrägerier på den inhemska tillverkningsmarknaden.

| (4) | Sådana lösningar har tidigare visat sig vara effektiva för att motverka skattefusk inom en sektor där problem att kartlägga och övervaka underleverantörernas verksamhet gör det svårare att driva in mervärdesskatt. Den åtgärd som begäran gäller är därför framför allt att betrakta som ett sätt att förhindra vissa typer av skatteundandragande och skatteflykt inom konfektionssektorn. |
| --- | --- |

(4)

Sådana lösningar har tidigare visat sig vara effektiva för att motverka skattefusk inom en sektor där problem att kartlägga och övervaka underleverantörernas verksamhet gör det svårare att driva in mervärdesskatt. Den åtgärd som begäran gäller är därför framför allt att betrakta som ett sätt att förhindra vissa typer av skatteundandragande och skatteflykt inom konfektionssektorn.

| (5) | Låga arbetskostnader påverkar lokaliseringen av tillverkningen av konfektionskläder och underleverantörer omlokaliserar därför lätt sin verksamhet från ett land till ett annat. Enligt beslut 2007/740/EG var Konungariket Nederländerna därför skyldiga att övervaka och utvärdera vilken inverkan dessa faktorer har på den avvikande åtgärdens effektivitet och därefter informera kommissionen om detta senast den 31 juli 2009. |
| --- | --- |

(5)

Låga arbetskostnader påverkar lokaliseringen av tillverkningen av konfektionskläder och underleverantörer omlokaliserar därför lätt sin verksamhet från ett land till ett annat. Enligt beslut 2007/740/EG var Konungariket Nederländerna därför skyldiga att övervaka och utvärdera vilken inverkan dessa faktorer har på den avvikande åtgärdens effektivitet och därefter informera kommissionen om detta senast den 31 juli 2009.

| (6) | Rapporten visade att förekomsten av bedrägeri har minskat betydligt och att antalet konfektionsföretag som behövt omfattas av förfarandet för omvänd betalningsskyldighet enligt beslut 2007/740/EG minskat stadigt till följd av den avvikande åtgärden och den internationella marknadsutvecklingen. Följaktligen håller stabiliteten inom konfektionssektorn i Konungariket Nederländerna på att återupprättas. |
| --- | --- |

(6)

Rapporten visade att förekomsten av bedrägeri har minskat betydligt och att antalet konfektionsföretag som behövt omfattas av förfarandet för omvänd betalningsskyldighet enligt beslut 2007/740/EG minskat stadigt till följd av den avvikande åtgärden och den internationella marknadsutvecklingen. Följaktligen håller stabiliteten inom konfektionssektorn i Konungariket Nederländerna på att återupprättas.

| (7) | För att genomföra processen fullt ut har Konungariket Nederländerna begärt att åtgärden förlängs under en begränsad period och har samtidigt meddelat att ett slutligt beslut om att eventuellt slopa åtgärden kommer att tas under 2011. Avvikelsen bör därför fortsätta att tillämpas till och med den 31 december 2012. |
| --- | --- |

(7)

För att genomföra processen fullt ut har Konungariket Nederländerna begärt att åtgärden förlängs under en begränsad period och har samtidigt meddelat att ett slutligt beslut om att eventuellt slopa åtgärden kommer att tas under 2011. Avvikelsen bör därför fortsätta att tillämpas till och med den 31 december 2012.

| (8) | Om Konungariket Nederländerna skulle överväga ännu en förlängning efter 2012 bör en ny utvärderingsrapport lämnas in till kommissionen tillsammans med ansökan om förlängning, senast den 1 april 2012. |
| --- | --- |

(8)

Om Konungariket Nederländerna skulle överväga ännu en förlängning efter 2012 bör en ny utvärderingsrapport lämnas in till kommissionen tillsammans med ansökan om förlängning, senast den 1 april 2012.

| (9) | Den avvikande åtgärden kommer inte att inverka negativt på den del av Europeiska unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt och inte heller påverkar den det mervärdesskattebelopp som tas ut i det slutliga förbrukningsledet. |
| --- | --- |

(9)

Den avvikande åtgärden kommer inte att inverka negativt på den del av Europeiska unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt och inte heller påverkar den det mervärdesskattebelopp som tas ut i det slutliga förbrukningsledet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom undantag från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG bemyndigas Konungariket Nederländerna härmed att, till och med den 31 december 2012, inom konfektionssektorn tillämpa ett system som innebär att en underleverantörs skyldighet att betala in mervärdesskatt till skattemyndigheterna överförs till konfektionsföretaget (huvudentreprenören).

Artikel 2

En eventuell ansökan om förlängning av åtgärden efter 2012 ska åtföljas av en rapport från Konungariket Nederländerna till kommissionen, som särskilt behandlar åtgärdens effektivitet och tänkbara indikationer på att konfektionssektorns underleverantörers verksamhet omlokaliseras till andra länder; rapporten ska skickas senast den 1 april 2012.

Artikel 3

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2010.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 27 september 2010.

På rådets vägnar

K. PEETERS

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut av den 13 november 2007 om bemyndigande för Konungariket Nederländerna att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt (EUT L 300, 17.11.2007, s. 71).

2

---

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/24

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 27 september 2010

om bemyndigande för Republiken Polen att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

(2010/581/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och särskilt artikel 291.2,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 16 november 2009 ansökte Polen om tillstånd att införa en särskild åtgärd som avviker från bestämmelserna om rätten till avdrag för ingående mervärdesskatt på vissa motorfordon i direktiv 2006/112/EG (den särskilda åtgärden). |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 16 november 2009 ansökte Polen om tillstånd att införa en särskild åtgärd som avviker från bestämmelserna om rätten till avdrag för ingående mervärdesskatt på vissa motorfordon i direktiv 2006/112/EG (den särskilda åtgärden).

| (2) | I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG underrättade kommissionen övriga medlemsstater om Polens ansökan genom en skrivelse av den 14 december 2009. Genom en skrivelse av den 17 december 2009 underrättade kommissionen Polen om att den hade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att handlägga ansökan. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG underrättade kommissionen övriga medlemsstater om Polens ansökan genom en skrivelse av den 14 december 2009. Genom en skrivelse av den 17 december 2009 underrättade kommissionen Polen om att den hade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att handlägga ansökan.

| (3) | Polen tillämpar en begränsning av mervärdesskatteavdrag för personbilar. Vissa andra motorfordon än personbilar kan dock, genom sin konstruktion, även användas för både privat och yrkesmässigt bruk. |
| --- | --- |

(3)

Polen tillämpar en begränsning av mervärdesskatteavdrag för personbilar. Vissa andra motorfordon än personbilar kan dock, genom sin konstruktion, även användas för både privat och yrkesmässigt bruk.

| (4) | En beskattningsbar person som avser att använda ett annat fordon än en personbil för privat bruk och som helt eller delvis har dragit av den ingående mervärdesskatten för inköp, förvärv inom gemenskapen, import, hyra eller leasing av detta fordon ska för närvarande betala utgående mervärdesskatt för denna användning. Det privata bruket är dock svårt för den beskattningsbara personen att exakt fastställa och för skattemyndigheterna att övervaka. |
| --- | --- |

(4)

En beskattningsbar person som avser att använda ett annat fordon än en personbil för privat bruk och som helt eller delvis har dragit av den ingående mervärdesskatten för inköp, förvärv inom gemenskapen, import, hyra eller leasing av detta fordon ska för närvarande betala utgående mervärdesskatt för denna användning. Det privata bruket är dock svårt för den beskattningsbara personen att exakt fastställa och för skattemyndigheterna att övervaka.

| (5) | För att förenkla uppbörden av mervärdesskatt och för att förhindra skatteundandragande och skatteflykt ansöker Polen om en avvikelse för att begränsa avdragsrätten för mervärdesskatt i fråga om andra motorfordon än personbilar som kan användas för både yrkesmässigt och privat bruk till 60 % av mervärdesskatten för inköp, förvärv inom gemenskapen, import, hyra eller leasing av dessa, upp till högst 6 000 PLN, i syfte att förhindra ett överdrivet avdrag av mervärdesskatt i fråga om lyxbilar, där det är mer sannolikt att de används för privat bruk. Den beskattningsbara personen behöver sedan inte längre betala utgående mervärdesskatt för det privata bruket av fordonet. |
| --- | --- |

(5)

För att förenkla uppbörden av mervärdesskatt och för att förhindra skatteundandragande och skatteflykt ansöker Polen om en avvikelse för att begränsa avdragsrätten för mervärdesskatt i fråga om andra motorfordon än personbilar som kan användas för både yrkesmässigt och privat bruk till 60 % av mervärdesskatten för inköp, förvärv inom gemenskapen, import, hyra eller leasing av dessa, upp till högst 6 000 PLN, i syfte att förhindra ett överdrivet avdrag av mervärdesskatt i fråga om lyxbilar, där det är mer sannolikt att de används för privat bruk. Den beskattningsbara personen behöver sedan inte längre betala utgående mervärdesskatt för det privata bruket av fordonet.

| (6) | Den särskilda åtgärden bör endast tillämpas på andra motorfordon än personbilar med en maximal lastkapacitet på över 500 kg och en maxvikt på 3,5 ton. Fordon för särskilda syften som vägassistansfordon, likbilar och lastfordon samt fordon för återförsäljning och uthyrning bör inte omfattas av avvikelsen. |
| --- | --- |

(6)

Den särskilda åtgärden bör endast tillämpas på andra motorfordon än personbilar med en maximal lastkapacitet på över 500 kg och en maxvikt på 3,5 ton. Fordon för särskilda syften som vägassistansfordon, likbilar och lastfordon samt fordon för återförsäljning och uthyrning bör inte omfattas av avvikelsen.

| (7) | Bemyndigandet bör gälla under en begränsad period och bör därför upphöra att gälla den 31 december 2013. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts fram till den dagen kan man göra en utvärdering av huruvida avvikelsen fortfarande är motiverad. |
| --- | --- |

(7)

Bemyndigandet bör gälla under en begränsad period och bör därför upphöra att gälla den 31 december 2013. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts fram till den dagen kan man göra en utvärdering av huruvida avvikelsen fortfarande är motiverad.

| (8) | Avvikelsen har ingen negativ inverkan på den del av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(8)

Avvikelsen har ingen negativ inverkan på den del av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med avvikelse från artikel 168 i direktiv 2006/112/EG bemyndigas härmed Republiken Polen att begränsa mervärdesskatteavdraget till 60 % vid inköp, förvärv inom gemenskapen, import, hyra eller leasing av fordon, upp till högst 6 000 PLN.

Denna begränsning ska endast tillämpas på andra motorfordon än personbilar med en tillåten maximal lastkapacitet på över 500 kg och en maxvikt på 3,5 ton.

Artikel 2

Artikel 1 ska inte tillämpas på följande fordonskategorier:

| a) | Fordon inköpta för återförsäljning, uthyrning eller leasing. |
| --- | --- |

a)

Fordon inköpta för återförsäljning, uthyrning eller leasing.

| b) | Fordon som i enlighet med kriterierna i skattebestämmelser kan anses vara i princip avsedda för varutransport. |
| --- | --- |

b)

Fordon som i enlighet med kriterierna i skattebestämmelser kan anses vara i princip avsedda för varutransport.

| c) | Fordon för särskilda ändamål. |
| --- | --- |

c)

Fordon för särskilda ändamål.

| d) | Fordon som är konstruerade för transport av minst 10 personer inklusive föraren. |
| --- | --- |

d)

Fordon som är konstruerade för transport av minst 10 personer inklusive föraren.

Artikel 3

Med avvikelse från artikel 26.1 a i direktiv 2006/112/EG bemyndigas Republiken Polen att med tillhandahållande av tjänster mot ersättning inte likställa användningen av ett fordon, som omfattas av begränsningen i artikel 1 i detta beslut, för den beskattningsbara personens eget eller personalens privata bruk, eller mer generellt sådan användning för andra ändamål än den egna rörelsen.

Artikel 4

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Det ska upphöra att gälla den 31 december 2013.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Polen.

Utfärdad i Bryssel den 27 september 2010.

På rådets vägnar

K. PEETERS

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/26

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 27 september 2010

om bemyndigande för Republiken Frankrike och Republiken Italien att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 5 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

(2010/582/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 291.2,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom skrivelser som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 19 juni 2009 respektive den 19 november 2009 ansökte Italien och Frankrike om bemyndigande att införa en särskild skatteåtgärd för drift, underhåll och säkerhet i fråga om den nuvarande Col de Tende-tunneln samt för uppförande, drift, underhåll och säkerhet i fråga om en ny tunnel som ska ligga bredvid den nuvarande tunneln (åtgärden). |
| --- | --- |

(1)

Genom skrivelser som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 19 juni 2009 respektive den 19 november 2009 ansökte Italien och Frankrike om bemyndigande att införa en särskild skatteåtgärd för drift, underhåll och säkerhet i fråga om den nuvarande Col de Tende-tunneln samt för uppförande, drift, underhåll och säkerhet i fråga om en ny tunnel som ska ligga bredvid den nuvarande tunneln (åtgärden).

| (2) | I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG underrättade kommissionen genom skrivelser av den 14 december 2009 övriga medlemsstater om Frankrikes och Italiens ansökningar. Genom skrivelser av den 17 december 2009 underrättade kommissionen Frankrike och Italien om att den hade alla nödvändiga uppgifter för att kunna handlägga ansökningarna. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG underrättade kommissionen genom skrivelser av den 14 december 2009 övriga medlemsstater om Frankrikes och Italiens ansökningar. Genom skrivelser av den 17 december 2009 underrättade kommissionen Frankrike och Italien om att den hade alla nödvändiga uppgifter för att kunna handlägga ansökningarna.

| (3) | Col de Tende-tunneln är en fast vägförbindelse mellan Frankrike och Italien. Genom ett avtal av den 12 mars 2007 mellan dessa båda medlemsstater utsågs Italien att ansvara för drift, underhåll och säkerhet i fråga om den nuvarande tunneln samt för uppförande, drift, underhåll och säkerhet i fråga om den nya tunneln, där trafiken i motsatt riktning ska gå när tunneln är färdigställd. |
| --- | --- |

(3)

Col de Tende-tunneln är en fast vägförbindelse mellan Frankrike och Italien. Genom ett avtal av den 12 mars 2007 mellan dessa båda medlemsstater utsågs Italien att ansvara för drift, underhåll och säkerhet i fråga om den nuvarande tunneln samt för uppförande, drift, underhåll och säkerhet i fråga om den nya tunneln, där trafiken i motsatt riktning ska gå när tunneln är färdigställd.

| (4) | Genom åtgärden kommer hela det nuvarande tunnelområdet och byggarbetsplatsen för den nya tunneln att betraktas som Italiens territorium när det gäller varuleveranser, tillhandahållande av tjänster, gemenskapsinterna förvärv av varor och gemenskapsintern import i samband med uppförandet, driften, underhållet och säkerheten i fråga om de båda tunnlarna. Utan denna åtgärd skulle det enligt territorialprincipen vara nödvändigt att för varje leverans eller tillhandahållande avgöra om platsen för beskattning ligger i Frankrike eller Italien. |
| --- | --- |

(4)

Genom åtgärden kommer hela det nuvarande tunnelområdet och byggarbetsplatsen för den nya tunneln att betraktas som Italiens territorium när det gäller varuleveranser, tillhandahållande av tjänster, gemenskapsinterna förvärv av varor och gemenskapsintern import i samband med uppförandet, driften, underhållet och säkerheten i fråga om de båda tunnlarna. Utan denna åtgärd skulle det enligt territorialprincipen vara nödvändigt att för varje leverans eller tillhandahållande avgöra om platsen för beskattning ligger i Frankrike eller Italien.

| (5) | Åtgärden syftar därför till att förenkla förfarandet för uttag av mervärdesskatt på drift, underhåll och säkerhet i fråga om den nuvarande tunneln samt på uppförande, drift, underhåll och säkerhet i fråga om den nya tunneln. |
| --- | --- |

(5)

Åtgärden syftar därför till att förenkla förfarandet för uttag av mervärdesskatt på drift, underhåll och säkerhet i fråga om den nuvarande tunneln samt på uppförande, drift, underhåll och säkerhet i fråga om den nya tunneln.

| (6) | Avvikelsen har inte någon negativ inverkan på den del av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(6)

Avvikelsen har inte någon negativ inverkan på den del av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med avvikelse från artikel 5 i direktiv 2006/112/EG bemyndigas Republiken Frankrike och Republiken Italien att betrakta hela området för den nuvarande Col de Tende-tunneln samt byggarbetsplatsen för den nya Col de Tende-tunneln, som kommer att ligga bredvid den nuvarande tunneln, som Italiens territorium i samband med varuleveranser, tillhandahållande av tjänster, gemenskapsinterna förvärv av varor och gemenskapsintern import som ska användas för uppförande och senare drift, underhåll och säkerhet i fråga om den nya tunneln samt för drift, underhåll och säkerhet i fråga om den nuvarande tunneln.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike och Republiken Italien.

Utfärdad i Bryssel den 27 september 2010.

På rådets vägnar

K. PEETERS

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/27

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 27 september 2010

om bemyndigande för Rumänien att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

(2010/583/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 291.2,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 23 september 2009 ansökte Rumänien om bemyndigande att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 23 september 2009 ansökte Rumänien om bemyndigande att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG.

| (2) | I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG underrättade kommissionen övriga medlemsstater om Rumäniens ansökan genom skrivelser av den 14 december 2009. Genom en skrivelse av den 17 december 2009 underrättade kommissionen Rumänien om att den hade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att handlägga ansökan. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG underrättade kommissionen övriga medlemsstater om Rumäniens ansökan genom skrivelser av den 14 december 2009. Genom en skrivelse av den 17 december 2009 underrättade kommissionen Rumänien om att den hade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att handlägga ansökan.

| (3) | Enligt huvudregeln i artikel 193 i direktiv 2006/112/EG ska den beskattningsbara person som levererar varor eller tillhandahåller tjänster betala mervärdesskatten till skattemyndigheterna. Syftet med den avvikelse som Rumänien ansökt om är att mottagaren av varor eller tjänster ska vara skyldig att betala mervärdesskatten i två särskilda typer av fall. Det första fallet gäller beskattningsbara personer som levererar trävaror definierade i enlighet med den nationella lagstiftningen. Det andra fallet gäller varor och/eller tjänster som levereras respektive tillhandahålls av beskattningsbara personer, med undantag för detaljhandlare, som är föremål för ett insolvensförfarande. |
| --- | --- |

(3)

Enligt huvudregeln i artikel 193 i direktiv 2006/112/EG ska den beskattningsbara person som levererar varor eller tillhandahåller tjänster betala mervärdesskatten till skattemyndigheterna. Syftet med den avvikelse som Rumänien ansökt om är att mottagaren av varor eller tjänster ska vara skyldig att betala mervärdesskatten i två särskilda typer av fall. Det första fallet gäller beskattningsbara personer som levererar trävaror definierade i enlighet med den nationella lagstiftningen. Det andra fallet gäller varor och/eller tjänster som levereras respektive tillhandahålls av beskattningsbara personer, med undantag för detaljhandlare, som är föremål för ett insolvensförfarande.

| (4) | Insolventa företag kan på grund av finansiella svårigheter ofta inte betala mervärdesskatten på sina leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster till de behöriga myndigheterna. Mottagaren av sådana varor och tjänster kan däremot i princip dra av mervärdesskatten trots att leverantören inte har betalat denna till de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

(4)

Insolventa företag kan på grund av finansiella svårigheter ofta inte betala mervärdesskatten på sina leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster till de behöriga myndigheterna. Mottagaren av sådana varor och tjänster kan däremot i princip dra av mervärdesskatten trots att leverantören inte har betalat denna till de behöriga myndigheterna.

| (5) | Eftersom det skulle vara svårt för vissa detaljhandlare att vid försäljningsstället avgöra huruvida deras kunder är beskattningsbara eller ej bör den omvända betalningsskyldigheten inte vara tillämplig på detaljhandlare som är föremål för ett insolvensförfarande. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom det skulle vara svårt för vissa detaljhandlare att vid försäljningsstället avgöra huruvida deras kunder är beskattningsbara eller ej bör den omvända betalningsskyldigheten inte vara tillämplig på detaljhandlare som är föremål för ett insolvensförfarande.

| (6) | Problem uppstår på timmermarknaden i Rumänien också på grund av marknadens och de berörda företagens särskilda karaktär. Marknaden har ett stort antal små företag som det har varit svårt för de rumänska myndigheterna att kontrollera. Den vanligaste formen av skatteundandragande innebär att leverantören utfärdar fakturor för varor eller tjänster som berättigar kunden till skatteavdrag och sedan försvinner utan att betala skatten till de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

(6)

Problem uppstår på timmermarknaden i Rumänien också på grund av marknadens och de berörda företagens särskilda karaktär. Marknaden har ett stort antal små företag som det har varit svårt för de rumänska myndigheterna att kontrollera. Den vanligaste formen av skatteundandragande innebär att leverantören utfärdar fakturor för varor eller tjänster som berättigar kunden till skatteavdrag och sedan försvinner utan att betala skatten till de behöriga myndigheterna.

| (7) | Genom att utse mottagaren som betalningsskyldig för mervärdesskatten vid leverans av trävaror av beskattningsbara personer samt vid leverans av varor och tillhandahållande av tjänster av sådana beskattningsbara personer, med undantag för detaljhandlare, som är föremål för ett insolvensförfarande, innebär avvikelsen att de svårigheter som förekommit kan undanröjas utan att det skattebelopp som ska betalas påverkas. Därmed förhindras vissa typer av skatteflykt och skatteundandragande. |
| --- | --- |

(7)

Genom att utse mottagaren som betalningsskyldig för mervärdesskatten vid leverans av trävaror av beskattningsbara personer samt vid leverans av varor och tillhandahållande av tjänster av sådana beskattningsbara personer, med undantag för detaljhandlare, som är föremål för ett insolvensförfarande, innebär avvikelsen att de svårigheter som förekommit kan undanröjas utan att det skattebelopp som ska betalas påverkas. Därmed förhindras vissa typer av skatteflykt och skatteundandragande.

| (8) | Åtgärden står i proportion till de eftersträvade målen eftersom avsikten inte är att den ska tillämpas generellt utan endast på särskilda verksamheter och sektorer där det förekommer avsevärda problem när det gäller skatteuttag, skatteflykt eller skatteundandragande. |
| --- | --- |

(8)

Åtgärden står i proportion till de eftersträvade målen eftersom avsikten inte är att den ska tillämpas generellt utan endast på särskilda verksamheter och sektorer där det förekommer avsevärda problem när det gäller skatteuttag, skatteflykt eller skatteundandragande.

| (9) | Bemyndigandet bör vara tidsbegränsat fram till och med den 31 december 2013. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts fram till den dagen kan en bedömning göras om avvikelsen fortfarande är motiverad. |
| --- | --- |

(9)

Bemyndigandet bör vara tidsbegränsat fram till och med den 31 december 2013. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts fram till den dagen kan en bedömning göras om avvikelsen fortfarande är motiverad.

| (10) | Avvikelsen har ingen negativ inverkan på den del av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(10)

Avvikelsen har ingen negativ inverkan på den del av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med avvikelse från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG bemyndigas härmed Rumänien att till och med den 31 december 2013 som betalningsskyldig för mervärdesskatt utse den beskattningsbara person till vilken de varor eller tjänster som avses i artikel 2 i detta beslut levereras respektive tillhandahålls.

Artikel 2

Avvikelsen enligt artikel 1 ska tillämpas på

| a) | leverans av trävaror av beskattningsbara personer, inbegripet timmer på rot, rundvirke eller kluven ved, brännvirke, timmerprodukter samt kantat eller flisat trä och trä i obearbetat, bearbetat eller halvförädlat skick, |
| --- | --- |

a)

leverans av trävaror av beskattningsbara personer, inbegripet timmer på rot, rundvirke eller kluven ved, brännvirke, timmerprodukter samt kantat eller flisat trä och trä i obearbetat, bearbetat eller halvförädlat skick,

| b) | leverans av varor och tillhandahållande av tjänster av sådana beskattningsbara personer, med undantag för detaljhandlare, som är föremål för ett insolvensförfarande. |
| --- | --- |

b)

leverans av varor och tillhandahållande av tjänster av sådana beskattningsbara personer, med undantag för detaljhandlare, som är föremål för ett insolvensförfarande.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Rumänien.

Utfärdat i Bryssel den 27 september 2010.

På rådets vägnar

K. PEETERS

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/29

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 27 september 2010

om bemyndigande för Republiken Lettland att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 287 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

(2010/584/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 291.2,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1) (momsdirektivet), särskilt artikel 395.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 17 februari 2010 ansökte Lettland om bemyndigande att införa en åtgärd som avviker från artikel 287.10 i momsdirektivet och syftar till att befria från mervärdesskatt beskattningsbara personer vars årsomsättning inte överstiger 50 000 euro (åtgärden). En sådan avvikelse skulle befria dessa beskattningsbara personer från vissa av eller alla de mervärdesskatteskyldigheter som anges i avdelning XI kapitel 2–6 i momsdirektivet. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 17 februari 2010 ansökte Lettland om bemyndigande att införa en åtgärd som avviker från artikel 287.10 i momsdirektivet och syftar till att befria från mervärdesskatt beskattningsbara personer vars årsomsättning inte överstiger 50 000 euro (åtgärden). En sådan avvikelse skulle befria dessa beskattningsbara personer från vissa av eller alla de mervärdesskatteskyldigheter som anges i avdelning XI kapitel 2–6 i momsdirektivet.

| (2) | I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i momsdirektivet har kommissionen underrättat övriga medlemsstater om Lettlands ansökan genom en skrivelse av den 4 maj 2010. Genom en skrivelse av den 7 maj 2010 informerade kommissionen Lettland om att den förfogade över den information som är nödvändig för att bedöma ansökan. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i momsdirektivet har kommissionen underrättat övriga medlemsstater om Lettlands ansökan genom en skrivelse av den 4 maj 2010. Genom en skrivelse av den 7 maj 2010 informerade kommissionen Lettland om att den förfogade över den information som är nödvändig för att bedöma ansökan.

| (3) | I enlighet med avdelning XII i momsdirektivet har medlemsstaterna redan en möjlighet att tillämpa en särskild ordning för små företag. Åtgärden avviker från avdelning XII i momsdirektivet endast så till vida att tröskelvärdet för årsomsättning för en beskattningsbar person enligt den särskilda ordningen är högre än det som för närvarande gäller för Lettland enligt artikel 287.10 i momsdirektivet, det vill säga 17 200 euro. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med avdelning XII i momsdirektivet har medlemsstaterna redan en möjlighet att tillämpa en särskild ordning för små företag. Åtgärden avviker från avdelning XII i momsdirektivet endast så till vida att tröskelvärdet för årsomsättning för en beskattningsbar person enligt den särskilda ordningen är högre än det som för närvarande gäller för Lettland enligt artikel 287.10 i momsdirektivet, det vill säga 17 200 euro.

| (4) | Ett högre tröskelvärde för den särskilda ordningen kan i betydande utsträckning minska mervärdesskatteskyldigheterna för de minsta företagen, samtidigt som den särskilda ordningen är frivillig för beskattningsbara personer och tillåter företagen att välja att tillämpa de normala mervärdesskattereglerna. |
| --- | --- |

(4)

Ett högre tröskelvärde för den särskilda ordningen kan i betydande utsträckning minska mervärdesskatteskyldigheterna för de minsta företagen, samtidigt som den särskilda ordningen är frivillig för beskattningsbara personer och tillåter företagen att välja att tillämpa de normala mervärdesskattereglerna.

| (5) | Enligt kommissionens förslag till direktiv om förenkling av skyldigheter i fråga om mervärdesskatt av den 29 oktober 2004 (2) ska medlemsstaterna få ange en övre gräns för den årsomsättning som berättigar till skattebefrielse på upp till 100 000 euro eller motvärdet av detta i nationell valuta, varvid detta belopp kan anpassas årligen. Lettlands ansökan är förenlig med detta förslag. |
| --- | --- |

(5)

Enligt kommissionens förslag till direktiv om förenkling av skyldigheter i fråga om mervärdesskatt av den 29 oktober 2004 (2) ska medlemsstaterna få ange en övre gräns för den årsomsättning som berättigar till skattebefrielse på upp till 100 000 euro eller motvärdet av detta i nationell valuta, varvid detta belopp kan anpassas årligen. Lettlands ansökan är förenlig med detta förslag.

| (6) | Avvikelsen har ingen inverkan på Europeiska unionens egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(6)

Avvikelsen har ingen inverkan på Europeiska unionens egna medel från mervärdesskatt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med avvikelse från artikel 287.10 i direktiv 2006/112/EG får Republiken Lettland bevilja befrielse från skatteplikt för beskattningsbara personer vars årsomsättning inte överstiger motvärdet i nationell valuta av 50 000 euro enligt omräkningskursen på dagen för landets anslutning till Europeiska unionen.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Det ska upphöra att gälla antingen dagen för ikraftträdandet av ett direktiv om ändring av de övre gränser för årsomsättning som berättigar beskattningsbara personer till skattebefrielse eller den 31 december 2013, beroende på vilken dag som infaller först.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Lettland.

Utfärdad i Bryssel den 27 september 2010.

På rådets vägnar

K. PEETERS

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUT C 24, 29.1.2005, s. 8.

2

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/30

---

BESLUT AV EFTASÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 43/10/KOL

av den 10 februari 2010

om ändring av förteckningen i punkt 1.2.39 i kapitel I i bilaga I till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet över de gränskontrollstationer i Island och Norge som godkänts för veterinärkontroller av levande djur och animalieprodukter från tredjeländer och om upphävande av Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 301/08/KOL av den 21 maj 2008

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), särskilt artikel 109 och protokoll 1,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol, särskilt artikel 5.2 d och protokoll 1,

med beaktande av punkterna 4.B.1, 4.B.3 och 5 b i inledningen till kapitel I i bilaga I till EES-avtalet,

med beaktande av den rättsakt som det hänvisas till i punkt 1.1.4 i kapitel I i bilaga I till EES-avtalet (rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen), i dess lydelse efter ändringar och anpassningar till EES-avtalet, särskilt artikel 6.2,

med beaktande av den rättsakt som det hänvisas till i punkt 1.1.5 i kapitel I i bilaga I till EES-avtalet (rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG och 90/675/EEG), i dess lydelse efter ändringar och anpassningar till EES-avtalet, särskilt artikel 6.4,

med beaktande av den rättsakt som det hänvisas till i punkt 1.2 111 i kapitel I i bilaga I till EES-avtalet (kommissionens beslut 2001/812/EG av den 21 november 2001 om villkor för godkännande av gränskontrollstationer som ansvarar för veterinärkontroll av produkter som förs in till gemenskapen från tredje länder), i dess ändrade lydelse, särskilt artikel 3.5, och

av följande skäl:

Eftas övervakningsmyndighet upphävde genom beslut nr 301/08/KOL av den 21 maj 2008 Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 378/07/KOL av den 12 september 2007 och upprättade en ny förteckning över gränskontrollstationer i Island och Norge som godkänts för veterinärkontroller av produkter och djur från tredjeländer.

Norges regering har begärt att godkännandet av kylda produkter -HC-T(1)(2)(3)- för kontrollcentret i Honningsvåg (gränskontrollstationen Honningsvåg Port) ska tas bort från förteckningen i punkt 39 i del 1.2 i kapitel I i bilaga I till EES-avtalet och ersättas med ett godkännande av enbart frysta produkter -HC-T(FR)(1)(2)(3)-.

Norges regering har begärt att kontrollcentrumen Harøysund (gränskontrollstationen Kristiansund Port) och Vannøy (gränskontrollstationen Tromsø Port) ska tas bort från förteckningen i punkt 39 i del 1.2 i kapitel I i bilaga I till EES-avtalet.

Eftas övervakningsmyndighet har genom beslut nr 494/09/KOL hänskjutit ärendet till Eftas veterinärkommitté, som biträder Eftas övervakningsmyndighet. De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Eftas veterinärkommitté, som biträder Eftas övervakningsmyndighet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Veterinärkontroller av levande djur och animaliska produkter som förs in till Island och Norge från tredjeländer ska utföras av behöriga nationella myndigheter vid de godkända gränskontrollstationer som förtecknas i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 301/08/KOL av den 21 maj 2008 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 10 februari 2010.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Island och Norge.

Artikel 5

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 10 februari 2010.

På Eftas övervakningsmyndighets vägnar

Per SANDERUD

Ordförande

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Ledamot av kollegiet

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER GODKÄNDA GRÄNSKONTROLLSTATIONER

| 1 | = | Namn |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Traceskod |
| 3 | = | Typ







  A | = | Flygplats |
| F | = | Järnväg |
| P | = | Hamn |
| R | = | Väg |

1

=

Namn

2

=

Traceskod

3

=

Typ

A

=

Flygplats

F

=

Järnväg

P

=

Hamn

R

=

Väg

4

=

Kontrollcentrum

5

=

Produkter

| HC | = | Produkter avsedda som livsmedel |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Andra produkter |
| NT | = | Inga krav på temperatur |
| T | = | Frysta/kylda produkter |
| T(FR) | = | Frysta produkter |
| T(CH) | = | Kylda produkter |

HC

=

Produkter avsedda som livsmedel

NHC

=

Andra produkter

NT

=

Inga krav på temperatur

T

=

Frysta/kylda produkter

T(FR)

=

Frysta produkter

T(CH)

=

Kylda produkter

6

=

Levande djur

| U | = | Hovdjur: nötkreatur, svin, får, getter, vilda och tama hovdjur |
| --- | --- | --- |
| E | = | Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEG |
| O | = | Andra djur |

U

=

Hovdjur: nötkreatur, svin, får, getter, vilda och tama hovdjur

E

=

Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEG

O

=

Andra djur

5–6

=

Anmärkningar

| (1) | = | Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagits med tillämpning av artikel 19.3 i rådets direktiv 97/78/EG |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | Endast förpackade produkter |
| (3) | = | Endast fiskeriprodukter |
| (4) | = | Endast djurprotein |
| (5) | = | Endast ull, hudar och skinn |
| (6) | = | Endast flytande fetter, oljor och fiskoljor |
| (7) | = | Islandshästar (endast från april till oktober) |
| (8) | = | Endast hästdjur |
| (9) | = | Endast tropiska fiskar |
| (10) | = | Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och fåglar, andra än ratiter |
| (11) | = | Endast foder i lösvikt |
| (12) | = | För (U) när det gäller vilda och tama hovdjur, endast sådana som finns i djurparker och för (O), endast dagsgamla kycklingar, fiskar, hundar, katter, insekter eller djur i djurparker |
| (13) | = | Nagylak HU: Detta är en gränskontrollstation (för produkter) och gränsövergång (för levande djur) vid den ungersk-rumänska gränsen som är föremål för framförhandlade övergångsbestämmelser enligt anslutningsfördraget både vad avser produkter och levande djur. Se kommissionens beslut 2003/630/EG |
| (14) | = | För transit genom Europeiska gemenskapen av sändningar av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, som transporteras till eller från Ryssland enligt de särskilda förfaranden som fastställts i relevant gemenskapslagstiftning |
| (15) | = | Endast djur från vattenbruk |
| (16) | = | Endast fiskmjöl |

(1)

=

Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagits med tillämpning av artikel 19.3 i rådets direktiv 97/78/EG

(2)

=

Endast förpackade produkter

(3)

=

Endast fiskeriprodukter

(4)

=

Endast djurprotein

(5)

=

Endast ull, hudar och skinn

(6)

=

Endast flytande fetter, oljor och fiskoljor

(7)

=

Islandshästar (endast från april till oktober)

(8)

=

Endast hästdjur

(9)

=

Endast tropiska fiskar

(10)

=

Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och fåglar, andra än ratiter

(11)

=

Endast foder i lösvikt

(12)

=

För (U) när det gäller vilda och tama hovdjur, endast sådana som finns i djurparker och för (O), endast dagsgamla kycklingar, fiskar, hundar, katter, insekter eller djur i djurparker

(13)

=

Nagylak HU: Detta är en gränskontrollstation (för produkter) och gränsövergång (för levande djur) vid den ungersk-rumänska gränsen som är föremål för framförhandlade övergångsbestämmelser enligt anslutningsfördraget både vad avser produkter och levande djur. Se kommissionens beslut 2003/630/EG

(14)

=

För transit genom Europeiska gemenskapen av sändningar av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, som transporteras till eller från Ryssland enligt de särskilda förfaranden som fastställts i relevant gemenskapslagstiftning

(15)

=

Endast djur från vattenbruk

(16)

=

Endast fiskmjöl

Land: Island

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | IS AKU 1 | P | | HC-T(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | IS HAF 1 | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Húsavík | IS HUS 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ísafjörður | IS ISA 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Keflavík Airport | IS KEF 4 | A | | HC(1)(2)(3) | O(15) |
| Reykjavík Eimskip | IS REY 1a | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT (2)(6)(16) | |
| Reykjavík Samskip | IS REY 1b | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Þorlákshöfn | IS THH 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

IS AKU 1

P

HC-T(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

IS HAF 1

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Húsavík

IS HUS 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ísafjörður

IS ISA 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Keflavík Airport

IS KEF 4

A

HC(1)(2)(3)

O(15)

Reykjavík Eimskip

IS REY 1a

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT (2)(6)(16)

Reykjavík Samskip

IS REY 1b

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Þorlákshöfn

IS THH 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6)

Land: Norge

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | NO BRG 1 | P | | HC, NHC | E(7) |
| Båtsfjord | NO BJF 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | NO EGE 1 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | NO HFT 1 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | NO HVG 1 | P | Honningsvåg | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Gjesvær | HC-T(1)(2)(3) | |
| Kirkenes | NO KKN 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | NO KSU 1 | P | Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Måløy | NO MAY 1 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Trollebø | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | NO OSL 1 | P | | HC, NHC | |
| Oslo | NO OSL 4 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Sortland | NO SLX 1 | P | Melbu | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | NO STS 3 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Tromsø | NO TOS 1 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vadsø | NO VOS 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | NO AES 1 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Ellingsøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Borg

NO BRG 1

P

HC, NHC

E(7)

Båtsfjord

NO BJF 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

NO EGE 1

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

NO HFT 1

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

NO HVG 1

P

Honningsvåg

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Gjesvær

HC-T(1)(2)(3)

Kirkenes

NO KKN 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

NO KSU 1

P

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6)

Måløy

NO MAY 1

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Trollebø

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

NO OSL 1

P

HC, NHC

Oslo

NO OSL 4

A

HC, NHC

U, E, O

Sortland

NO SLX 1

P

Melbu

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

NO STS 3

R

HC, NHC

U, E, O

Tromsø

NO TOS 1

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vadsø

NO VOS 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

NO AES 1

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Ellingsøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Skutvik

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

---

Rättelser

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/34

---

Rättelse till kommissionens direktiv 2008/43/EG av den 4 april 2008 om inrättandet av ett system för identifiering och spårning av explosiva varor för civilt bruk i enlighet med rådets direktiv 93/15/EEG

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 94 av den 5 april 2008
  )

På sidan 8, skäl 2, ska det

i stället för:

”företag som tillverkar och hanterar explosiva varor”

vara:

”företag i sektorn för explosiva varor”.

På sidan 8, artikel 3.1, ska det

i stället för:

”detonatorer”

vara:

”sprängkapslar”.

På sidan 9, rubriken till artikel 5, ska det

i stället för:

”Sprängämnen”

vara:

”Explosiva varor”.

På sidan 9, artikel 5 första stycket, ska det

i stället för:

”sprängämnen”

vara:

”explosiva varor”.

På sidan 9, artikel 5 andra stycket, ska det

i stället för:

”passiv transponder”

vara:

”inert passiv elektronisk etikett”.

På sidan 9, artikel 7, ska det

i stället för:

”Detonatorer och sprängkapslar

För detonatorer och sprängkapslar ska märkningen bestå av ett klistermärke eller direkt tryck eller stämpel på hylsan. Varje låda med detonatorer eller sprängkapslar ska märkas på motsvarande sätt.

Vidare kan företagen välja att märka varje detonator eller sprängkapsel med en passiv transponder, och på samma sätt märka varje låda med detonatorer eller sprängkapslar.”

vara:

”Stubinsprängkapslar och antändningsrör

För stubinsprängkapslar och antändningsrör ska den unika märkningen bestå av ett klistermärke eller direkt tryck eller stämpel på hylsan. Varje låda med stubinsprängkapslar eller antändningsrör ska märkas på motsvarande sätt.

Vidare kan företagen välja att märka varje stubinsprängkapsel eller antändningsrör med en inert passiv elektronisk etikett, och på samma sätt märka varje låda med stubinsprängkapslar eller antändningsrör.”.

På sidan 9, artikel 8, ska det

i stället för:

”Elektriska, icke-elektriska och elektroniska detonatorer

För elektriska, icke-elektriska och elektroniska detonatorer ska den unika märkningen bestå av antingen ett klistermärke som fästs på tråden eller hylsan, eller ett klistermärke, direkt tryck eller stämpel på hylsan. Varje låda med detonatorer ska märkas på motsvarande sätt.

Vidare kan företagen välja att märka varje detonator med en passiv transponder, och på samma sätt märka varje låda med detonatorer.”

vara:

”Elektriska, icke-elektriska och elektroniska sprängkapslar

För elektriska, icke-elektriska och elektroniska sprängkapslar ska den unika märkningen bestå av antingen ett klistermärke som fästs på tråden eller hylsan, eller ett klistermärke, direkt tryck eller stämpel på hylsan. Varje låda med sprängkapslar ska märkas på motsvarande sätt.

Vidare kan företagen välja att märka varje sprängkapsel med en inert passiv elektronisk etikett, och på samma sätt märka varje låda med sprängkapslar.”.

På sidan 9, artikel 9 andra stycket, ska det

i stället för:

”passiv transponder”

vara:

”inert passiv elektronisk etikett”.

På sidorna 9 och 10, artikel 10, ska det

i stället för:

”Snabbstubin och säkerhetsstubin

För snabbstubiner och säkerhetsstubiner ska märkningen bestå av ett klistermärke eller direkt tryck på hylsan. Den unika märkningen ska finnas var femte meter antingen på det yttre höljet eller på det inre plasthöljet direkt under stubinens yttre fiber. Varje låda med stubintråd ska märkas på motsvarande sätt.

Vidare kan företagen välja att märka stubinen med en passiv transponder, och på samma sätt märka varje låda med snabbstubin eller säkerhetsstubin.”

vara:

”Detonerande stubiner och krutstubiner

För detonerande stubiner och krutstubiner ska den unika märkningen bestå av ett klistermärke eller direkt tryck på rullen. Den unika märkningen ska finnas var femte meter antingen på det yttre höljet eller på det inre plasthöljet direkt under stubinens yttre fiber. Varje låda med detonerande stubin eller krutstubin ska märkas på motsvarande sätt.

Vidare kan företagen välja att använda en inert passiv elektronisk etikett som är införd i den detonerande stubinen, och på samma sätt märka varje låda med detonerande stubin eller krutstubin.”.

På sidan 10, artikel 11, ska det

i stället för:

”Burkar och fat innehållande sprängämnen

För burkar och fat innehållande sprängämnen ska märkningen bestå av ett klistermärke eller direkt tryck på burken eller fatet.

Vidare kan företagen välja att märka varje burk eller fat med en passiv transponder.”

vara:

”Burkar och fat innehållande explosiva varor

För burkar och fat innehållande explosiva varor ska märkningen bestå av ett klistermärke eller direkt tryck på burken eller fatet.

Vidare kan företagen välja att märka varje burk eller fat med en inert passiv elektronisk etikett.”.

På sidan 10, artikel 13.1, ska det

i stället för:

”företag som tillverkar eller handlar med explosiva varor”

vara:

”företag i sektorn för explosiva varor”.

På sidan 10, artikel 14 inledningsfrasen, ska det:

i stället för:

”företag som handlar med explosiva varor”

vara:

”företag i sektorn för explosiva varor”.

På sidan 10, artikel 14 första stycket a, ska det:

i stället för:

”register över alla explosiva varor”

vara:

”register över alla identifieringsuppgifter om de explosiva varorna”.

---

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/36

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 966/2009 av den 15 oktober 2009 om ändring av förordning (EG) nr 657/2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 i fråga om gemenskapsstöd för utdelning av mjölk och vissa mjölkprodukter till skolelever

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 271 av den 16 oktober 2009
  )

På sidan 11, i bilagan, ska det

i stället för:

”Kategori II

Smaksatta eller icke-smaksatta fermenterade mjölkprodukter som innehåller frukt (4), innehållande minst 75 viktprocent mjölk enligt kategori I punkt a och med maximalt 7 % tillsatt socker (5) och/eller honung.”

vara:

”Kategori II

Smaksatta eller icke-smaksatta mjölkprodukter, även fermenterade, som innehåller frukt (4), innehållande minst 75 viktprocent mjölk enligt kategori I punkt a och med maximalt 7 % tillsatt socker (5) och/eller honung.”

---