# Jurnalul Oficial L 298/2010

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2010.298.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 298 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5316 noiembrie 2010 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2010.298.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 298

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5316 noiembrie 2010

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1032/2010 al Consiliului din 15 noiembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 174/2005 de impunere a anumitor restricții privind acordarea asistenței pentru activități cu caracter militar în Coasta de Fildeș | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1033/2010 al Comisiei din 15 noiembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1505/2006 în ceea ce privește rapoartele anuale ale statelor membre referitoare la rezultatele controalelor efectuate în legătură cu identificarea și înregistrarea animalelor din speciile ovină și caprină (
  1
  ) | 5 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1034/2010 al Comisiei din 15 noiembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2003 în ceea ce privește controalele referitoare la cerințele de identificare și de înregistrare a bovinelor (
  1
  ) | 7 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1035/2010 al Comisiei din 15 noiembrie 2010 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de melamină originară din Republica Populară Chineză | 10 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1036/2010 al Comisiei din 15 noiembrie 2010 de instituire a unei taxe antidumping provizorii privind importurile de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina | 27 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 1037/2010 al Comisiei din 15 noiembrie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 44 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 1038/2010 al Comisiei din 15 noiembrie 2010 de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 16 noiembrie 2010 | 46 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 1039/2010 al Comisiei din 15 noiembrie 2010 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11 | 49 |
| | | DECIZII |
| | | 2010/690/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 4 august 2010 privind ajutorul de stat C 40/08 (ex N 163/08) pus în aplicare de Polonia în favoarea PZL Hydral S.A.
  [notificată cu numărul C(2010) 5406]

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2010/691/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 15 noiembrie 2010 de acordare în beneficiul Republicii Cehe a unei derogări de la aplicarea Deciziei 2006/679/CE privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul control-comandă și semnalizare al sistemului feroviar transeuropean convențional în ceea ce privește linia Strančice–České Budějovice
  [notificată cu numărul C(2010) 7789] | 85 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 1032/2010 al Consiliului din 15 noiembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 174/2005 de impunere a anumitor restricții privind acordarea asistenței pentru activități cu caracter militar în Coasta de Fildeș

1

*

Regulamentul (UE) nr. 1033/2010 al Comisiei din 15 noiembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1505/2006 în ceea ce privește rapoartele anuale ale statelor membre referitoare la rezultatele controalelor efectuate în legătură cu identificarea și înregistrarea animalelor din speciile ovină și caprină (
  1
  )

1

5

*

Regulamentul (UE) nr. 1034/2010 al Comisiei din 15 noiembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2003 în ceea ce privește controalele referitoare la cerințele de identificare și de înregistrare a bovinelor (
  1
  )

1

7

*

Regulamentul (UE) nr. 1035/2010 al Comisiei din 15 noiembrie 2010 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de melamină originară din Republica Populară Chineză

10

*

Regulamentul (UE) nr. 1036/2010 al Comisiei din 15 noiembrie 2010 de instituire a unei taxe antidumping provizorii privind importurile de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina

27

Regulamentul (UE) nr. 1037/2010 al Comisiei din 15 noiembrie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

44

Regulamentul (UE) nr. 1038/2010 al Comisiei din 15 noiembrie 2010 de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 16 noiembrie 2010

46

Regulamentul (UE) nr. 1039/2010 al Comisiei din 15 noiembrie 2010 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11

49

DECIZII

2010/690/UE

*

Decizia Comisiei din 4 august 2010 privind ajutorul de stat C 40/08 (ex N 163/08) pus în aplicare de Polonia în favoarea PZL Hydral S.A.
  [notificată cu numărul C(2010) 5406]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2010) 5406]

1

51

2010/691/UE

*

Decizia Comisiei din 15 noiembrie 2010 de acordare în beneficiul Republicii Cehe a unei derogări de la aplicarea Deciziei 2006/679/CE privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul control-comandă și semnalizare al sistemului feroviar transeuropean convențional în ceea ce privește linia Strančice–České Budějovice
  [notificată cu numărul C(2010) 7789]

[notificată cu numărul C(2010) 7789]

85

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1015/2010 al Comisiei din 10 noiembrie 2010 de implementare a Directivei 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la cerințele de proiectare ecologică aplicabile mașinilor de spălat rufe de uz casnic (JO L 293, 11.11.2010) | 87 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1015/2010 al Comisiei din 10 noiembrie 2010 de implementare a Directivei 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la cerințele de proiectare ecologică aplicabile mașinilor de spălat rufe de uz casnic (JO L 293, 11.11.2010)

(JO L 293, 11.11.2010)

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 16.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1032/2010 AL CONSILIULUI

din 15 noiembrie 2010

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 174/2005 de impunere a anumitor restricții privind acordarea asistenței pentru activități cu caracter militar în Coasta de Fildeș

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 215,

având în vedere Decizia 2010/656/PESC a Consiliului din 29 octombrie 2010 de reînnoire a măsurilor restrictive impuse împotriva Côte d’Ivoire (1),

având în vedere propunerea prezentată în comun de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și de Comisia Europeană,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 174/2005 al Consiliului din 31 ianuarie 2005 de impunere a anumitor restricții privind acordarea asistenței pentru activități cu caracter militar în Coasta de Fildeș (2) prevede interdicția de a se exporta echipamente care ar putea fi folosite pentru represiunea internă și interdicția de a se acorda un anumit tip de asistență tehnică, de finanțări sau asistență financiară. Aceste restricții au fost impuse în conformitate cu Poziția comună 2004/852/PESC a Consiliului din 13 decembrie 2004 privind adoptarea unor măsuri restrictive împotriva Côte d’Ivoire (3). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 174/2005 al Consiliului din 31 ianuarie 2005 de impunere a anumitor restricții privind acordarea asistenței pentru activități cu caracter militar în Coasta de Fildeș (2) prevede interdicția de a se exporta echipamente care ar putea fi folosite pentru represiunea internă și interdicția de a se acorda un anumit tip de asistență tehnică, de finanțări sau asistență financiară. Aceste restricții au fost impuse în conformitate cu Poziția comună 2004/852/PESC a Consiliului din 13 decembrie 2004 privind adoptarea unor măsuri restrictive împotriva Côte d’Ivoire (3).

| (2) | Având în vedere Rezoluția 1946 (2010) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 15 octombrie 2010 și Decizia 2010/656/PESC, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 174/2005 să fie modificat pentru a se permite exportul de echipamente neletale, ca și de echipamente neletale care ar putea fi folosite pentru represiunea internă, destinate în mod exclusiv să permită forțelor de securitate ivoriene să facă uz de forță doar în mod adecvat și proporțional, în scopul menținerii ordinii publice, precum și acordarea de asistență tehnică, finanțare și asistență financiară conexe. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere Rezoluția 1946 (2010) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 15 octombrie 2010 și Decizia 2010/656/PESC, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 174/2005 să fie modificat pentru a se permite exportul de echipamente neletale, ca și de echipamente neletale care ar putea fi folosite pentru represiunea internă, destinate în mod exclusiv să permită forțelor de securitate ivoriene să facă uz de forță doar în mod adecvat și proporțional, în scopul menținerii ordinii publice, precum și acordarea de asistență tehnică, finanțare și asistență financiară conexe.

| (3) | Lista echipamentelor care ar putea fi utilizate în scopul represiunii interne ar trebui actualizată ca urmare a recomandărilor formulate de experți, luând în considerare Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (4). |
| --- | --- |

(3)

Lista echipamentelor care ar putea fi utilizate în scopul represiunii interne ar trebui actualizată ca urmare a recomandărilor formulate de experți, luând în considerare Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (4).

| (4) | Este necesar să se actualizeze articolul privind competența Uniunii, avându-se în vedere practica recentă în materie de redactare. |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se actualizeze articolul privind competența Uniunii, avându-se în vedere practica recentă în materie de redactare.

| (5) | Regulamentul (CE) nr. 174/2005 ar trebui modificat în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (CE) nr. 174/2005 ar trebui modificat în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 174/2005 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 4, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Prin derogare de la articolul 2, interdicțiile menționate mai sus nu se aplică pentru:






  (a) | acordarea de asistență tehnică, finanțări și asistență financiară pentru armele și materialele conexe, în cazul în care asistența sau serviciile sunt destinate exclusiv sprijinirii sau utilizării de către operațiunea Organizației Națiunilor Unite în Coasta de Fildeș (UNOCI) sau de către forțele franceze care o sprijină; |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 4, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Prin derogare de la articolul 2, interdicțiile menționate mai sus nu se aplică pentru:

(a)

acordarea de asistență tehnică, finanțări și asistență financiară pentru armele și materialele conexe, în cazul în care asistența sau serviciile sunt destinate exclusiv sprijinirii sau utilizării de către operațiunea Organizației Națiunilor Unite în Coasta de Fildeș (UNOCI) sau de către forțele franceze care o sprijină;

| (b) | acordarea de asistență tehnică pentru echipamentele militare neletale destinate exclusiv utilizării în scopuri umanitare sau de protecție, inclusiv astfel de echipamente destinate operațiunilor de gestionare a crizelor întreprinse de către UE, ONU, Uniunea Africană și Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS), cu condiția ca aceasta să fi fost aprobată în prealabil și de Comitetul pentru sancțiuni; |
| --- | --- |

(b)

acordarea de asistență tehnică pentru echipamentele militare neletale destinate exclusiv utilizării în scopuri umanitare sau de protecție, inclusiv astfel de echipamente destinate operațiunilor de gestionare a crizelor întreprinse de către UE, ONU, Uniunea Africană și Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS), cu condiția ca aceasta să fi fost aprobată în prealabil și de Comitetul pentru sancțiuni;

| (c) | acordarea de finanțări sau asistență financiară pentru echipamentele militare neletale destinate utilizării exclusive în scopuri umanitare sau pentru protecție, inclusiv pentru echipamentele militare neletale destinate utilizării de către UE, ONU și ECOWAS în operațiunile de gestionare a crizelor; |
| --- | --- |

(c)

acordarea de finanțări sau asistență financiară pentru echipamentele militare neletale destinate utilizării exclusive în scopuri umanitare sau pentru protecție, inclusiv pentru echipamentele militare neletale destinate utilizării de către UE, ONU și ECOWAS în operațiunile de gestionare a crizelor;

| (d) | acordarea de asistență tehnică pentru armele și materialele conexe destinate exclusiv sprijinirii sau utilizării în procesul de restructurare a forțelor de apărare și de securitate în temeiul alineatului (3) litera (f) din Acordul de la Linas-Marcoussis, cu condiția ca aceasta să fi fost aprobată în prealabil și de Comitetul pentru sancțiuni; |
| --- | --- |

(d)

acordarea de asistență tehnică pentru armele și materialele conexe destinate exclusiv sprijinirii sau utilizării în procesul de restructurare a forțelor de apărare și de securitate în temeiul alineatului (3) litera (f) din Acordul de la Linas-Marcoussis, cu condiția ca aceasta să fi fost aprobată în prealabil și de Comitetul pentru sancțiuni;

| (e) | acordarea de finanțări sau asistență financiară pentru armele și materialele conexe destinate exclusiv sprijinirii sau utilizării în procesul de restructurare a forțelor de apărare și de securitate în temeiul alineatului (3) litera (f) din Acordul de la Linas-Marcoussis; |
| --- | --- |

(e)

acordarea de finanțări sau asistență financiară pentru armele și materialele conexe destinate exclusiv sprijinirii sau utilizării în procesul de restructurare a forțelor de apărare și de securitate în temeiul alineatului (3) litera (f) din Acordul de la Linas-Marcoussis;

| (f) | echipamentele vândute sau furniturile transferate sau exportate temporar în Coasta de Fildeș către forțele unui stat care intervin, în conformitate cu dreptul internațional, exclusiv și în mod direct pentru a facilita evacuarea resortisanților săi și a persoanelor din Coasta de Fildeș de care răspunde din punct de vedere consular, cu condiția ca aceste activități să fi fost notificate în prealabil și Comitetului pentru sancțiuni; |
| --- | --- |

(f)

echipamentele vândute sau furniturile transferate sau exportate temporar în Coasta de Fildeș către forțele unui stat care intervin, în conformitate cu dreptul internațional, exclusiv și în mod direct pentru a facilita evacuarea resortisanților săi și a persoanelor din Coasta de Fildeș de care răspunde din punct de vedere consular, cu condiția ca aceste activități să fi fost notificate în prealabil și Comitetului pentru sancțiuni;

| (g) | oferirea de asistență tehnică, finanțare sau asistență financiară în legătură cu echipamentele militare neletale destinate în mod exclusiv să permită forțelor de securitate ivoriene să facă uz de forță doar în mod adecvat și proporțional, în scopul menținerii ordinii publice.”; |
| --- | --- |

(g)

oferirea de asistență tehnică, finanțare sau asistență financiară în legătură cu echipamentele militare neletale destinate în mod exclusiv să permită forțelor de securitate ivoriene să facă uz de forță doar în mod adecvat și proporțional, în scopul menținerii ordinii publice.”;

| 2. | Se inserează următorul articol:
  „Articolul 4a
  (1)   Prin derogare de la articolul 3, autoritatea competentă, prevăzută pe lista din anexa II, a statului membru în care este stabilit exportatorul sau furnizorul de servicii poate autoriza, în condițiile pe care le consideră corespunzătoare, vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul de echipamente neletale menționate în anexa I ori acordarea de asistență tehnică, de finanțare sau de asistență financiară în legătură cu astfel de echipamente neletale, după ce a stabilit că echipamentul neletal în cauză este destinat exclusiv să permită forțelor de securitate ivoriene să facă uz de forță doar în mod adecvat și proporțional pentru menținerea ordinii publice.
  (2)   Statul membru relevant informează celelalte state membre și Comisia în legătură cu orice autorizație acordată în temeiul alineatului (1).
  (3)   Nu se acordă autorizații pentru activități care s-au desfășurat deja.”; |
| --- | --- |

2.

Se inserează următorul articol:

„Articolul 4a

(1)   Prin derogare de la articolul 3, autoritatea competentă, prevăzută pe lista din anexa II, a statului membru în care este stabilit exportatorul sau furnizorul de servicii poate autoriza, în condițiile pe care le consideră corespunzătoare, vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul de echipamente neletale menționate în anexa I ori acordarea de asistență tehnică, de finanțare sau de asistență financiară în legătură cu astfel de echipamente neletale, după ce a stabilit că echipamentul neletal în cauză este destinat exclusiv să permită forțelor de securitate ivoriene să facă uz de forță doar în mod adecvat și proporțional pentru menținerea ordinii publice.

(2)   Statul membru relevant informează celelalte state membre și Comisia în legătură cu orice autorizație acordată în temeiul alineatului (1).

(3)   Nu se acordă autorizații pentru activități care s-au desfășurat deja.”;

| 3. | Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 9
  Prezentul regulament se aplică:






  (a) | pe teritoriul Uniunii, inclusiv în spațiul aerian al acesteia; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 9

Prezentul regulament se aplică:

(a)

pe teritoriul Uniunii, inclusiv în spațiul aerian al acesteia;

| (b) | la bordul oricărei aeronave sau nave aflate sub jurisdicția unui stat membru; |
| --- | --- |

(b)

la bordul oricărei aeronave sau nave aflate sub jurisdicția unui stat membru;

| (c) | oricărei persoane, din interiorul sau exteriorul Uniunii, care este resortisantul unui stat membru; |
| --- | --- |

(c)

oricărei persoane, din interiorul sau exteriorul Uniunii, care este resortisantul unui stat membru;

| (d) | oricărei persoane juridice, entități sau organism care este înregistrat sau constituit în conformitate cu legislația unui stat membru; |
| --- | --- |

(d)

oricărei persoane juridice, entități sau organism care este înregistrat sau constituit în conformitate cu legislația unui stat membru;

| (e) | oricărei persoane juridice, entități sau organism care își exercită întreaga activitate sau o parte a acesteia în Uniune.”; |
| --- | --- |

(e)

oricărei persoane juridice, entități sau organism care își exercită întreaga activitate sau o parte a acesteia în Uniune.”;

| 4. | Anexa I se înlocuiește cu textul care figurează în anexa la prezentul regulament; |
| --- | --- |

4.

Anexa I se înlocuiește cu textul care figurează în anexa la prezentul regulament;

| 5. | Titlul anexei II se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

5.

Titlul anexei II se înlocuiește cu următorul text:

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 29 octombrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 noiembrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

S. VANACKERE

---

(1)  JO L 285, 30.10.2010, p. 28.

1

(2)  JO L 29, 2.2.2005, p. 5.

2

(3)  JO L 368, 15.12.2004, p. 50.

3

(4)  JO L 200, 30.7.2005, p. 1.

4

---

ANEXĂ

„ANEXA I

Lista echipamentelor care ar putea fi utilizate în scopul represiunii interne, menționate la articolele 3 și 4a

| 1. | Arme de foc, muniții și piese auxiliare, după cum urmează:






  1.1. | arme de foc la care nu se face referire la punctele ML 1 și ML 2 din Lista comună a Uniunii Europene cuprinzând produsele militare (1) («Lista comună a UE cuprinzând produsele militare»); |
| --- | --- | --- |

1.

Arme de foc, muniții și piese auxiliare, după cum urmează:

1.1.

arme de foc la care nu se face referire la punctele ML 1 și ML 2 din Lista comună a Uniunii Europene cuprinzând produsele militare (1) («Lista comună a UE cuprinzând produsele militare»);

| 1.2. | muniții special proiectate pentru armele de foc enumerate la punctul 1.1 și componente special proiectate pentru acestea; |
| --- | --- |

1.2.

muniții special proiectate pentru armele de foc enumerate la punctul 1.1 și componente special proiectate pentru acestea;

| 1.3. | dispozitive de ochire care nu se află sub incidența Listei comune a UE cuprinzând produsele militare. |
| --- | --- |

1.3.

dispozitive de ochire care nu se află sub incidența Listei comune a UE cuprinzând produsele militare.

| 2. | Bombele și grenadele care nu se află sub incidența Listei comune a UE cuprinzând produsele militare. |
| --- | --- |

2.

Bombele și grenadele care nu se află sub incidența Listei comune a UE cuprinzând produsele militare.

| 3. | Vehicule, după cum urmează:






  3.1. | vehicule echipate cu un tun de apă, special proiectate sau modificate în scopul restabilirii ordinii publice în urma unei revolte; |
| --- | --- | --- |

3.

Vehicule, după cum urmează:

3.1.

vehicule echipate cu un tun de apă, special proiectate sau modificate în scopul restabilirii ordinii publice în urma unei revolte;

| 3.2. | vehicule special proiectate sau modificate pentru a fi electrificate în vederea respingerii atacurilor la frontieră; |
| --- | --- |

3.2.

vehicule special proiectate sau modificate pentru a fi electrificate în vederea respingerii atacurilor la frontieră;

| 3.3. | vehicule special proiectate sau modificate pentru a înlătura baricadele, inclusiv echipamente pentru construcții prevăzute cu protecție balistică; |
| --- | --- |

3.3.

vehicule special proiectate sau modificate pentru a înlătura baricadele, inclusiv echipamente pentru construcții prevăzute cu protecție balistică;

| 3.4. | vehicule concepute special pentru transportul sau transferul prizonierilor sau/și al deținuților; |
| --- | --- |

3.4.

vehicule concepute special pentru transportul sau transferul prizonierilor sau/și al deținuților;

| 3.5. | vehicule concepute special pentru desfășurarea barierelor mobile; |
| --- | --- |

3.5.

vehicule concepute special pentru desfășurarea barierelor mobile;

| 3.6. | componente pentru vehiculele menționate la punctele 3.1-3.5, special proiectate în scopul restabilirii ordinii publice în urma unei revolte.







  Nota 1: | nu intră sub incidența prezentului punct vehiculele special proiectate în scopul stingerii incendiilor. |
| --- | --- | --- |

3.6.

componente pentru vehiculele menționate la punctele 3.1-3.5, special proiectate în scopul restabilirii ordinii publice în urma unei revolte.

Nota 1:

| Nota 2: | în sensul punctului 3.5, termenul «vehicule» include remorcile. |
| --- | --- |

Nota 2:

| 4. | Substanțe explozive și echipamente aferente, după cum urmează:






  4.1. | echipamente și dispozitive special proiectate pentru a declanșa explozii cu mijloace electrice sau neelectrice, inclusiv dispozitivele de comandă a aprinderii, detonatoarele, aprinzătoarele, releele de detonare și fitilurile detonante și componentele acestora, special proiectate în acest scop; cu excepția celor special proiectate pentru un anumit uz comercial, constând în acționarea sau operarea prin mijloace explozive a altor echipamente sau dispozitive a căror funcție nu este crearea de explozii (de exemplu, dispozitive de umflare a airbagurilor de mașină, protectoarele de supratensiune ale declanșatoarelor instalațiilor de stingere a incendiilor); |
| --- | --- | --- |

4.

Substanțe explozive și echipamente aferente, după cum urmează:

4.1.

echipamente și dispozitive special proiectate pentru a declanșa explozii cu mijloace electrice sau neelectrice, inclusiv dispozitivele de comandă a aprinderii, detonatoarele, aprinzătoarele, releele de detonare și fitilurile detonante și componentele acestora, special proiectate în acest scop; cu excepția celor special proiectate pentru un anumit uz comercial, constând în acționarea sau operarea prin mijloace explozive a altor echipamente sau dispozitive a căror funcție nu este crearea de explozii (de exemplu, dispozitive de umflare a airbagurilor de mașină, protectoarele de supratensiune ale declanșatoarelor instalațiilor de stingere a incendiilor);

| 4.2. | încărcături explozive cu tăiere lineară care nu se află sub incidența Listei comune a UE cuprinzând produsele militare; |
| --- | --- |

4.2.

încărcături explozive cu tăiere lineară care nu se află sub incidența Listei comune a UE cuprinzând produsele militare;

| 4.3. | alți explozivi care nu se află sub incidența Listei comune a UE cuprinzând produsele militare și substanțele aferente, după cum urmează:






  (a) | amatol; |
| --- | --- | --- |

4.3.

alți explozivi care nu se află sub incidența Listei comune a UE cuprinzând produsele militare și substanțele aferente, după cum urmează:

(a)

amatol;

| (b) | nitroceluloză (care conține mai mult de 12,5 % azot); |
| --- | --- |

(b)

nitroceluloză (care conține mai mult de 12,5 % azot);

| (c) | nitroglicol; |
| --- | --- |

(c)

nitroglicol;

| (d) | tetranitrat de pentaeritritol (PETN); |
| --- | --- |

(d)

tetranitrat de pentaeritritol (PETN);

| (e) | clorură de picril; |
| --- | --- |

(e)

clorură de picril;

| (f) | 2,4,6-trinitrotoluen (TNT). |
| --- | --- |

(f)

2,4,6-trinitrotoluen (TNT).

| 5. | Echipamente de protecție nespecificate la ML 13 din Lista comună a UE cuprinzând produsele militare, după cum urmează:






  5.1. | veste antiglonț care oferă protecție balistică și/sau protecție contra armelor albe; |
| --- | --- | --- |

5.

Echipamente de protecție nespecificate la ML 13 din Lista comună a UE cuprinzând produsele militare, după cum urmează:

5.1.

veste antiglonț care oferă protecție balistică și/sau protecție contra armelor albe;

| 5.2. | căști care oferă protecție balistică și/sau protecție contra schijelor, căști cu vizor, scuturi de protecție și scuturi balistice.







  Notă: | nu se află sub incidența acestui punct:






  — | echipamentele special proiectate pentru activități sportive; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.

căști care oferă protecție balistică și/sau protecție contra schijelor, căști cu vizor, scuturi de protecție și scuturi balistice.

Notă:

—

echipamentele special proiectate pentru activități sportive;

| — | echipamentele special concepute pentru a răspunde cerințelor de protecție a muncii. |
| --- | --- |

—

echipamentele special concepute pentru a răspunde cerințelor de protecție a muncii.

| 6. | Simulatoare, altele decât cele specificate la ML 14 din Lista comună a UE cuprinzând produsele militare, utilizate la antrenamentele pentru folosirea armelor de foc și programe de calculator special concepute pentru acestea. |
| --- | --- |

6.

Simulatoare, altele decât cele specificate la ML 14 din Lista comună a UE cuprinzând produsele militare, utilizate la antrenamentele pentru folosirea armelor de foc și programe de calculator special concepute pentru acestea.

| 7. | Echipamente de vedere pe timp de noapte, cu imagine termică și tuburi intensificatoare de imagine, altele decât cele care se află sub incidența Listei comune a UE cuprinzând produsele militare. |
| --- | --- |

7.

Echipamente de vedere pe timp de noapte, cu imagine termică și tuburi intensificatoare de imagine, altele decât cele care se află sub incidența Listei comune a UE cuprinzând produsele militare.

| 8. | Plasă de sârmă ghimpată. |
| --- | --- |

8.

Plasă de sârmă ghimpată.

| 9. | Cuțite militare, cuțite de luptă și baionete ale căror lame nu depășesc lungimea de 10 centimetri. |
| --- | --- |

9.

Cuțite militare, cuțite de luptă și baionete ale căror lame nu depășesc lungimea de 10 centimetri.

| 10. | Echipamente special concepute pentru producția articolelor menționate în prezenta listă. |
| --- | --- |

10.

Echipamente special concepute pentru producția articolelor menționate în prezenta listă.

| 11. | Tehnologie specifică pentru dezvoltarea, producția sau utilizarea articolelor menționate în prezenta listă.” |
| --- | --- |

11.

Tehnologie specifică pentru dezvoltarea, producția sau utilizarea articolelor menționate în prezenta listă.”

---

(1)  JO C 69, 18.3.2010, p. 19.

1

---

| 16.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/5

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1033/2010 AL COMISIEI

din 15 noiembrie 2010

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1505/2006 în ceea ce privește rapoartele anuale ale statelor membre referitoare la rezultatele controalelor efectuate în legătură cu identificarea și înregistrarea animalelor din speciile ovină și caprină

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 21/2004 al Consiliului din 17 decembrie 2003 de stabilire a unui sistem de identificare și de înregistrare a animalelor din speciile ovină și caprină și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 și a Directivelor 92/102/CEE și 64/432/CEE (1), în special articolul 10 alineatul (1) primul paragraf și al doilea paragraf litera (a),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1505/2006 al Comisiei din 11 octombrie 2006 privind aplicarea Regulamentului (CE) nr. 21/2004 al Consiliului cu privire la controalele minime care trebuie să fie efectuate în legătură cu identificarea și înregistrarea animalelor din speciile ovină și caprină (2) prevede că statele membre trebuie să efectueze controale pentru verificarea respectării de către deținători a cerințelor Regulamentului (CE) nr. 21/2004. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1505/2006 al Comisiei din 11 octombrie 2006 privind aplicarea Regulamentului (CE) nr. 21/2004 al Consiliului cu privire la controalele minime care trebuie să fie efectuate în legătură cu identificarea și înregistrarea animalelor din speciile ovină și caprină (2) prevede că statele membre trebuie să efectueze controale pentru verificarea respectării de către deținători a cerințelor Regulamentului (CE) nr. 21/2004.

| (2) | În plus, Regulamentul (CE) nr. 1505/2006 prevede că statele membre trebuie să prezinte un raport anual Comisiei, în conformitate cu modelul stabilit în anexa la regulamentul respectiv, referitor la rezultatele controalelor efectuate în perioada de inspecție anuală precedentă. |
| --- | --- |

(2)

În plus, Regulamentul (CE) nr. 1505/2006 prevede că statele membre trebuie să prezinte un raport anual Comisiei, în conformitate cu modelul stabilit în anexa la regulamentul respectiv, referitor la rezultatele controalelor efectuate în perioada de inspecție anuală precedentă.

| (3) | Colectarea datelor în cadrul procesului de raportare ar trebui să fie corespunzătoare și proporțională cu obiectivele urmărite. În vederea realizării unor rapoarte mai țintite și mai adecvate, anumite cerințe ale Regulamentului (CE) nr. 1505/2006, precum și modelul de raport stabilit în anexa la acesta ar trebui să fie simplificate în vederea furnizării mai eficiente a informațiilor relevante cu privire la implementarea controalelor și pentru a se evita sarcinile administrative inutile. |
| --- | --- |

(3)

Colectarea datelor în cadrul procesului de raportare ar trebui să fie corespunzătoare și proporțională cu obiectivele urmărite. În vederea realizării unor rapoarte mai țintite și mai adecvate, anumite cerințe ale Regulamentului (CE) nr. 1505/2006, precum și modelul de raport stabilit în anexa la acesta ar trebui să fie simplificate în vederea furnizării mai eficiente a informațiilor relevante cu privire la implementarea controalelor și pentru a se evita sarcinile administrative inutile.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1505/2006 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1505/2006 ar trebui modificat în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1505/2006 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 7, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | numărul de exploatații controlate;”; |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 7, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

numărul de exploatații controlate;”;

| 2. | Anexa se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

Anexa se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 noiembrie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 5, 9.1.2004, p. 8.

1

(2)  JO L 280, 12.10.2006, p. 3.

2

---

ANEXĂ

Anexa la Regulamentul (CE) nr. 1505/2006 se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXĂ

Raport privind rezultatele controalelor efectuate în sectorul ovinelor și caprinelor privind cerințele de identificare și de înregistrare a acestor animale în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 21/2004

1.   Informații generale privind exploatațiile, animalele și controalele

| Numărul total de exploatații din statul membru la începutul anului perioadei de raportare (1) | |
| --- | --- |
| Numărul total de exploatații controlate în timpul anului perioadei de raportare | |
| Numărul total de animale înregistrate în statul membru la începutul anului perioadei de raportare (1) | |
| Numărul total de animale controlate în cadrul exploatațiilor în timpul perioadei de raportare (1) | |

Numărul total de exploatații din statul membru la începutul anului perioadei de raportare (1)

Numărul total de exploatații controlate în timpul anului perioadei de raportare

Numărul total de animale înregistrate în statul membru la începutul anului perioadei de raportare (1)

Numărul total de animale controlate în cadrul exploatațiilor în timpul perioadei de raportare (1)

2.   Cazuri de nerespectare

| Număr de exploatații care reprezintă cazuri de nerespectare | |
| --- | --- |

Număr de exploatații care reprezintă cazuri de nerespectare

3.   Sancțiuni impuse

| Număr de exploatații cărora le-au fost impuse sancțiuni” | |
| --- | --- |

Număr de exploatații cărora le-au fost impuse sancțiuni”

---

(1)  Sau altă dată de referință națională pentru statisticile privind animalele.

1

---

| 16.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/7

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1034/2010 AL COMISIEI

din 15 noiembrie 2010

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2003 în ceea ce privește controalele referitoare la cerințele de identificare și de înregistrare a bovinelor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iulie 2000 de stabilire a unui sistem de identificare și înregistrare a bovinelor și privind etichetarea cărnii de vită și mânzat și a produselor din carne de vită și mânzat și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 820/97 al Consiliului (1), în special articolul 10 teza introductivă și litera (d),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1082/2003 al Comisiei din 23 iunie 2003 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele minime care trebuie efectuate în cadrul sistemului de identificare și de înregistrare a bovinelor (2) stabilește cerințele minime pentru astfel de controale. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1082/2003 al Comisiei din 23 iunie 2003 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele minime care trebuie efectuate în cadrul sistemului de identificare și de înregistrare a bovinelor (2) stabilește cerințele minime pentru astfel de controale.

| (2) | Experiența dobândită în urma instituirii inspecțiilor la fața locului prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1082/2003, astfel cum este indicat în rapoartele anuale, și a aplicării controalelor la fața locului referitoare la animalele din speciile ovină și caprină, prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1505/2006 (3), susține o reducere a procentului de exploatații care trebuie supuse inspecțiilor în fiecare an și a numărului de animale care trebuie controlate. De regulă, toate animalele dintr-o exploatație ar trebui să fie supuse controalelor. Cu toate acestea, în cazul exploatațiilor cu peste douăzeci de animale, autoritatea competentă ar trebui să fie autorizată să limiteze controalele la un eșantion de animale reprezentativ și adecvat. |
| --- | --- |

(2)

Experiența dobândită în urma instituirii inspecțiilor la fața locului prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1082/2003, astfel cum este indicat în rapoartele anuale, și a aplicării controalelor la fața locului referitoare la animalele din speciile ovină și caprină, prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1505/2006 (3), susține o reducere a procentului de exploatații care trebuie supuse inspecțiilor în fiecare an și a numărului de animale care trebuie controlate. De regulă, toate animalele dintr-o exploatație ar trebui să fie supuse controalelor. Cu toate acestea, în cazul exploatațiilor cu peste douăzeci de animale, autoritatea competentă ar trebui să fie autorizată să limiteze controalele la un eșantion de animale reprezentativ și adecvat.

| (3) | În plus, Regulamentul (CE) nr. 1082/2003 prevede că statele membre trebuie să prezinte un raport anual Comisiei, în conformitate cu modelul stabilit în anexa I la regulamentul respectiv, care să furnizeze detalii cu privire la punerea în aplicare a controalelor respective. |
| --- | --- |

(3)

În plus, Regulamentul (CE) nr. 1082/2003 prevede că statele membre trebuie să prezinte un raport anual Comisiei, în conformitate cu modelul stabilit în anexa I la regulamentul respectiv, care să furnizeze detalii cu privire la punerea în aplicare a controalelor respective.

| (4) | Colectarea datelor pentru raportul anual ar trebui să fie corespunzătoare și proporțională cu obiectivele urmărite. În vederea realizării unor rapoarte mai bine orientate și proporționale, anumite cerințe ale Regulamentului (CE) nr. 1082/2003, precum și modelul stabilit în anexa I la acesta ar trebui să fie simplificate pentru a fi furnizate mai eficient informațiile relevante cu privire la punerea în aplicare a controalelor. |
| --- | --- |

(4)

Colectarea datelor pentru raportul anual ar trebui să fie corespunzătoare și proporțională cu obiectivele urmărite. În vederea realizării unor rapoarte mai bine orientate și proporționale, anumite cerințe ale Regulamentului (CE) nr. 1082/2003, precum și modelul stabilit în anexa I la acesta ar trebui să fie simplificate pentru a fi furnizate mai eficient informațiile relevante cu privire la punerea în aplicare a controalelor.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1082/2003 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1082/2003 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru fonduri agricole, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru fonduri agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1082/2003 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(1)   Autoritatea competentă efectuează în fiecare an controale care trebuie să cuprindă cel puțin 3 % din exploatații.
  (2)   În cazul în care controalele stabilite la alineatul (1) indică un grad semnificativ de nerespectare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000, rata minimă a controalelor se mărește în următoarea perioadă de inspecție anuală.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 2, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   Autoritatea competentă efectuează în fiecare an controale care trebuie să cuprindă cel puțin 3 % din exploatații.

(2)   În cazul în care controalele stabilite la alineatul (1) indică un grad semnificativ de nerespectare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000, rata minimă a controalelor se mărește în următoarea perioadă de inspecție anuală.”

| 2. | Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 3
  Autoritatea competentă verifică identificarea tuturor animalelor prezente în cadrul exploatației.
  Cu toate acestea, atunci când în cadrul exploatației există peste douăzeci de animale, autoritatea competentă poate hotărî să controleze mijloacele de identificare a unui eșantion reprezentativ din respectivele animale, în conformitate cu normele recunoscute pe plan internațional, cu condiția ca numărul de animale controlate să fie suficient pentru depistarea a 5 % din cazurile de nerespectare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000 de către deținătorii animalelor respective, cu un nivel de încredere de 95 %.” |
| --- | --- |

2.

Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 3

Autoritatea competentă verifică identificarea tuturor animalelor prezente în cadrul exploatației.

Cu toate acestea, atunci când în cadrul exploatației există peste douăzeci de animale, autoritatea competentă poate hotărî să controleze mijloacele de identificare a unui eșantion reprezentativ din respectivele animale, în conformitate cu normele recunoscute pe plan internațional, cu condiția ca numărul de animale controlate să fie suficient pentru depistarea a 5 % din cazurile de nerespectare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000 de către deținătorii animalelor respective, cu un nivel de încredere de 95 %.”

| 3. | La articolul 5 alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | numărul de exploatații controlate;”. |
| --- | --- | --- |

3.

La articolul 5 alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

numărul de exploatații controlate;”.

| 4. | Anexa I se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.

Anexa I se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 noiembrie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 204, 11.8.2000, p. 1.

1

(2)  JO L 156, 25.6.2003, p. 9.

2

(3)  JO L 280, 12.10.2006, p. 3.

3

---

ANEXĂ

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1082/2003 se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA I

Raport referitor la rezultatele controalelor efectuate conform titlului I din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

1.   Informații generale privind exploatațiile și animalele

| Numărul total de exploatații din statul membru la începutul perioadei de raportare (1) | |
| --- | --- |
| Numărul total de exploatații controlate în timpul perioadei de raportare | |
| Numărul total de animale înregistrate în statul membru la începutul perioadei de raportare (1) | |
| Numărul total de animale controlate în cadrul exploatațiilor în timpul perioadei de raportare | |

Numărul total de exploatații din statul membru la începutul perioadei de raportare (1)

Numărul total de exploatații controlate în timpul perioadei de raportare

Numărul total de animale înregistrate în statul membru la începutul perioadei de raportare (1)

Numărul total de animale controlate în cadrul exploatațiilor în timpul perioadei de raportare

2.   Nerespectarea dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 1760/2000

| Exploatații aflate în neconformitate | |
| --- | --- |

Exploatații aflate în neconformitate

Sancțiuni impuse conform Regulamentului (CE) nr. 494/98 al Comisiei (2)

| | Animale afectate | Exploatații afectate |
| --- | --- | --- |
| 1. | Limitarea circulației animalelor individuale |

Animale afectate

Exploatații afectate

1.

Limitarea circulației animalelor individuale

| 2. | Limitarea circulației tuturor animalelor din cadrul exploatației |
| --- | --- |

2.

Limitarea circulației tuturor animalelor din cadrul exploatației

| 3. | Distrugerea animalelor |
| --- | --- |

3.

Distrugerea animalelor

Număr total

---

(1)  Sau altă dată de referință națională pentru statisticile privind animalele.

1

(2)  JO L 60, 28.2.1998, p. 78.”

2

---

| 16.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/10

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1035/2010 AL COMISIEI

din 15 noiembrie 2010

de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de melamină originară din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Deschiderea

| (1) | La data de 4 ianuarie 2010, Comisia a primit o reclamație privind importurile de melamină originară din Republica Populară Chineză, prezentată în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază de către Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. și Zakłady Azotowe Puławy („reclamanții”), reprezentând o proporție majoră, în acest caz peste 50 %, din totalul producției de melamină din Uniune. |
| --- | --- |

(1)

La data de 4 ianuarie 2010, Comisia a primit o reclamație privind importurile de melamină originară din Republica Populară Chineză, prezentată în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază de către Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. și Zakłady Azotowe Puławy („reclamanții”), reprezentând o proporție majoră, în acest caz peste 50 %, din totalul producției de melamină din Uniune.

| (2) | Această reclamație a conținut dovezi de tip prima facie cu privire la dumping și la prejudiciul material rezultant, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Această reclamație a conținut dovezi de tip prima facie cu privire la dumping și la prejudiciul material rezultant, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.

| (3) | La data de 17 februarie 2010, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) („avizul de deschidere”) deschiderea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniune de melamină originară din Republica Populară Chineză („țara în cauză” sau „RPC”). |
| --- | --- |

(3)

La data de 17 februarie 2010, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) („avizul de deschidere”) deschiderea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniune de melamină originară din Republica Populară Chineză („țara în cauză” sau „RPC”).

2.   Părțile vizate de procedură

| (4) | Comisia a informat în mod oficial reclamanții, producătorii-exportatori din RPC, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii și asociațiile cunoscute a fi vizate, precum și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a informat în mod oficial reclamanții, producătorii-exportatori din RPC, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii și asociațiile cunoscute a fi vizate, precum și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere.

| (5) | Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, avizul de deschidere menționează recurgerea la eșantionare în vederea determinării dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori din RPC li s-a solicitat să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze, după cum se menționează în avizul de deschidere, informații de bază cu privire la activitățile lor legate de produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă (1 ianuarie 2009-31 decembrie 2009). |
| --- | --- |

(5)

Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, avizul de deschidere menționează recurgerea la eșantionare în vederea determinării dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori din RPC li s-a solicitat să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze, după cum se menționează în avizul de deschidere, informații de bază cu privire la activitățile lor legate de produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă (1 ianuarie 2009-31 decembrie 2009).

| (6) | Au fost primite șapte răspunsuri la chestionarul de eșantionare de la producători-exportatori sau de la grupuri de producători-exportatori din RPC. Totuși, două societăți comerciale au încetat într-un stadiu timpuriu să mai coopereze la anchetă. Prin urmare, eșantionarea nu a mai fost necesară și toate părțile au fost informate că nu se va mai selecta un eșantion. |
| --- | --- |

(6)

Au fost primite șapte răspunsuri la chestionarul de eșantionare de la producători-exportatori sau de la grupuri de producători-exportatori din RPC. Totuși, două societăți comerciale au încetat într-un stadiu timpuriu să mai coopereze la anchetă. Prin urmare, eșantionarea nu a mai fost necesară și toate părțile au fost informate că nu se va mai selecta un eșantion.

| (7) | Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC să transmită o cerere de aplicare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) sau a tratamentului individual („TI”), în cazul în care și-au exprimat dorința în acest sens, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți ca fiind vizați, autorităților chineze și celorlalți producători-exportatori chinezi care s-au făcut cunoscuți în termenele specificate în avizul de deschidere. Trei grupuri de producători-exportatori chinezi și o societate individuală au solicitat aplicarea TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau a TI, în cazul în care ancheta ar stabili că nu îndeplinesc condițiile pentru aplicarea TEP. Un alt grup a solicitat doar aplicarea TI. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC să transmită o cerere de aplicare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) sau a tratamentului individual („TI”), în cazul în care și-au exprimat dorința în acest sens, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți ca fiind vizați, autorităților chineze și celorlalți producători-exportatori chinezi care s-au făcut cunoscuți în termenele specificate în avizul de deschidere. Trei grupuri de producători-exportatori chinezi și o societate individuală au solicitat aplicarea TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau a TI, în cazul în care ancheta ar stabili că nu îndeplinesc condițiile pentru aplicarea TEP. Un alt grup a solicitat doar aplicarea TI.

| (8) | Au fost trimise chestionare tuturor părților cunoscute a fi vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele specificate în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri de la cinci producători-exportatori și de la societăți afiliate din RPC, de la un producător din Statele Unite ale Americii care a fost propusă ca țară analogă, astfel cum se menționează în avizul de deschidere, precum și de la un producător dintr-o altă țară analogă posibilă, Indonezia. Răspunsuri la chestionare au fost primite și de la trei producători din Uniune, iar șapte utilizatori au cooperat prin transmiterea de răspunsuri la chestionar. Niciunul dintre importatori nu a transmis Comisiei vreo informație și nici nu s-au făcut cunoscuți în cursul anchetei. |
| --- | --- |

(8)

Au fost trimise chestionare tuturor părților cunoscute a fi vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele specificate în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri de la cinci producători-exportatori și de la societăți afiliate din RPC, de la un producător din Statele Unite ale Americii care a fost propusă ca țară analogă, astfel cum se menționează în avizul de deschidere, precum și de la un producător dintr-o altă țară analogă posibilă, Indonezia. Răspunsuri la chestionare au fost primite și de la trei producători din Uniune, iar șapte utilizatori au cooperat prin transmiterea de răspunsuri la chestionar. Niciunul dintre importatori nu a transmis Comisiei vreo informație și nici nu s-au făcut cunoscuți în cursul anchetei.

| (9) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultant și a interesului Uniunii și a efectuat verificări la sediile următoarelor societăți:






  (a) | Producători din Uniune







  — | Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Austria |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultant și a interesului Uniunii și a efectuat verificări la sediile următoarelor societăți:

(a)

Producători din Uniune

—

Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Austria

| — | DSM Melamine B.V. (în prezent OCI Melamine B.V.), Țările de Jos |
| --- | --- |

—

DSM Melamine B.V. (în prezent OCI Melamine B.V.), Țările de Jos

| — | Zakłady Azotowe Puławy, Polonia. |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy, Polonia.

| (b) | Producători-exportatori din RPC







  — | Sichuan Chemical Group: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd și M&A Chemicals Corporation |
| --- | --- | --- |

(b)

Producători-exportatori din RPC

—

Sichuan Chemical Group: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd și M&A Chemicals Corporation

| — | Sichuan Golden Elephant Group: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd și Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Sichuan Golden Elephant Group: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd și Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

| — | Shandong Liaherd Group: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd și Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shandong Liaherd Group: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd și Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd

| — | Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd

| — | Henan Junhua Group: Henan Junhua Chemical Company Ltd și Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Henan Junhua Group: Henan Junhua Chemical Company Ltd și Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd.

| (10) | Ținând cont de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorul-exportator care a solicitat doar TI și pentru producătorii-exportatori în cazul cărora TEP ar putea să nu se aplice, s-a efectuat o verificare de stabilire a valorii normale pe baza datelor din Indonezia în calitate de țară analogă, la sediul următoarei societăți:






  (c) | Producător din Indonezia







  — | DSM Kaltim Melamine (DKM). |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Ținând cont de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorul-exportator care a solicitat doar TI și pentru producătorii-exportatori în cazul cărora TEP ar putea să nu se aplice, s-a efectuat o verificare de stabilire a valorii normale pe baza datelor din Indonezia în calitate de țară analogă, la sediul următoarei societăți:

(c)

Producător din Indonezia

—

DSM Kaltim Melamine (DKM).

3.   Perioada de anchetă

| (11) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(11)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada luată în considerare”).

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSE SIMILARE

1.   Produsul în cauză

| (12) | Produsul în cauză este melamina, încadrată în prezent la codul NC 2933 61 00 și originară din Republica Populară Chineză. |
| --- | --- |

(12)

Produsul în cauză este melamina, încadrată în prezent la codul NC 2933 61 00 și originară din Republica Populară Chineză.

| (13) | Melamina este o pulbere albă, cristalină, obținută din uree. Melamina este utilizată în principal în laminate, pulberi pentru mulaje, panouri pe bază de lemn și rășini de învelire. |
| --- | --- |

(13)

Melamina este o pulbere albă, cristalină, obținută din uree. Melamina este utilizată în principal în laminate, pulberi pentru mulaje, panouri pe bază de lemn și rășini de învelire.

2.   Produsele similare

| (14) | Ancheta a arătat că melamina produsă și vândută de către industria din Uniune în Uniune, cea produsă și vândută pe piața internă a RPC și cea importată în Uniune din RPC, precum și cea produsă și vândută în Indonezia, care a servit drept țară analogă, are în esență aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază. |
| --- | --- |

(14)

Ancheta a arătat că melamina produsă și vândută de către industria din Uniune în Uniune, cea produsă și vândută pe piața internă a RPC și cea importată în Uniune din RPC, precum și cea produsă și vândută în Indonezia, care a servit drept țară analogă, are în esență aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază.

| (15) | Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   DUMPINGUL

1.   Tratamentul aplicat unei societăți care funcționează în condițiile unei economii de piață

| (16) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a ușura referirea la ele, aceste criterii sunt enumerate mai jos în formă rezumată:






  — | deciziile economice se adoptă ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață; |
| --- | --- | --- |

(16)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a ușura referirea la ele, aceste criterii sunt enumerate mai jos în formă rezumată:

—

deciziile economice se adoptă ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;

| — | întreprinderile dețin un singur set clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt aplicate în toate scopurile; |
| --- | --- |

—

întreprinderile dețin un singur set clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt aplicate în toate scopurile;

| — | nu există distorsiuni importante reportate din precedentul sistem de economie planificată; |
| --- | --- |

—

nu există distorsiuni importante reportate din precedentul sistem de economie planificată;

| — | legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și |
| --- | --- |

—

legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și

| — | operațiunile de schimb valutar se realizează la cursuri de piață. |
| --- | --- |

—

operațiunile de schimb valutar se realizează la cursuri de piață.

| (17) | Trei grupuri de producători-exportatori și un producător-exportator din RPC au solicitat aplicarea TEP și au trimis formularul de cerere de aplicare a TEP în termenul fixat. |
| --- | --- |

(17)

Trei grupuri de producători-exportatori și un producător-exportator din RPC au solicitat aplicarea TEP și au trimis formularul de cerere de aplicare a TEP în termenul fixat.

| (18) | Pentru toate aceste societăți cooperante din RPC, Comisia a căutat toate informațiile considerate necesare și a verificat informațiile cuprinse în cererea de aplicare a TEP la sediile societăților în cauză. |
| --- | --- |

(18)

Pentru toate aceste societăți cooperante din RPC, Comisia a căutat toate informațiile considerate necesare și a verificat informațiile cuprinse în cererea de aplicare a TEP la sediile societăților în cauză.

| (19) | Niciun producător-exportator sau grup din RPC nu a îndeplinit criteriile de aplicare a TEP. Toate societățile implicate în producerea sau comercializarea melaminei, localizate în RPC, au fost invitate să solicite aplicarea TEP. În situația în care unei societăți dintr-un grup îi este refuzată aplicarea TEP, refuzul se repercutează asupra întregului grup. |
| --- | --- |

(19)

Niciun producător-exportator sau grup din RPC nu a îndeplinit criteriile de aplicare a TEP. Toate societățile implicate în producerea sau comercializarea melaminei, localizate în RPC, au fost invitate să solicite aplicarea TEP. În situația în care unei societăți dintr-un grup îi este refuzată aplicarea TEP, refuzul se repercutează asupra întregului grup.

| (20) | Pentru societățile care produc uree din gaz natural în vederea fabricării de melamină, refuzul s-a bazat pe faptul că costurile materiei prime principale, gazul natural, nu reflectau valorile de piață într-o măsură substanțială, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Ancheta cu privire la TEP a arătat că această situație a fost generată de intervenția statului pe piața gazului natural din RPC. |
| --- | --- |

(20)

Pentru societățile care produc uree din gaz natural în vederea fabricării de melamină, refuzul s-a bazat pe faptul că costurile materiei prime principale, gazul natural, nu reflectau valorile de piață într-o măsură substanțială, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Ancheta cu privire la TEP a arătat că această situație a fost generată de intervenția statului pe piața gazului natural din RPC.

| (21) | Piața gazului natural din RPC este dominată de trei societăți aflate în proprietatea statului. Societățile care produc uree, utilizată apoi de acestea pentru a produce melamină, beneficiază de un preț al gazului mic, stabilit de guvern, pentru producția de uree. O societate care produce uree, un îngrășământ important pentru agricultura și industria producătoare de alimente din China, plătește un preț semnificativ mai mic pentru gaz față de societățile care au nevoie de gaz pentru alte utilizări industriale. În plus față de acest mecanism dual de stabilire a prețurilor, prețul gazului natural pentru uz industrial este el însuși distorsionat de intervenția statului și este el însuși considerabil mai mic decât prețul gazului pe piața mondială. |
| --- | --- |

(21)

Piața gazului natural din RPC este dominată de trei societăți aflate în proprietatea statului. Societățile care produc uree, utilizată apoi de acestea pentru a produce melamină, beneficiază de un preț al gazului mic, stabilit de guvern, pentru producția de uree. O societate care produce uree, un îngrășământ important pentru agricultura și industria producătoare de alimente din China, plătește un preț semnificativ mai mic pentru gaz față de societățile care au nevoie de gaz pentru alte utilizări industriale. În plus față de acest mecanism dual de stabilire a prețurilor, prețul gazului natural pentru uz industrial este el însuși distorsionat de intervenția statului și este el însuși considerabil mai mic decât prețul gazului pe piața mondială.

| (22) | Acest preț mic al gazului permite acestor producători de melamină să o producă la prețuri nefiresc de mici, profitând de prețul mic distorsionat al gazului natural. Deoarece gazul natural contribuie în proporție majoră la costul ureei (aproximativ 80 %), iar ureea reprezintă între 50 și 60 % din costul producției de melamină, nu se poate considera că se îndeplinește criteriul 1 pentru societățile din RPC care produc uree din gaz natural. |
| --- | --- |

(22)

Acest preț mic al gazului permite acestor producători de melamină să o producă la prețuri nefiresc de mici, profitând de prețul mic distorsionat al gazului natural. Deoarece gazul natural contribuie în proporție majoră la costul ureei (aproximativ 80 %), iar ureea reprezintă între 50 și 60 % din costul producției de melamină, nu se poate considera că se îndeplinește criteriul 1 pentru societățile din RPC care produc uree din gaz natural.

| (23) | Unele societăți nu produc ele însele uree, ci o cumpără de la furnizori neafiliați. Totuși, însăși piața de uree este distorsionată, de asemenea, prin trei tipuri principale de intervenție a statului. În primul rând, existența de cote de import stricte pentru uree și de taxe de export de 110 % în cursul sezonului și de 10 % în afara sezonului din cursul PA. În al doilea rând, guvernul chinez a scutit vânzările interne de uree de la plata TVA-ului începând cu 1 iulie 2005. În al treilea rând, guvernul chinez este direct implicat în piață prin intermediul sistemului de îngrășăminte al statului, care funcționează începând cu 2004, prin care statul cumpără ureea direct de la producători pentru a o păstra în rezervă strategică și poate, de asemenea, să furnizeze uree pe piața internă. Producătorii de uree beneficiază, de asemenea, de prețuri preferențiale pentru electricitate, prețuri preferențiale pentru transport pe cale ferată și, după cum s-a menționat mai sus, prețuri preferențiale pentru gazele naturale. |
| --- | --- |

(23)

Unele societăți nu produc ele însele uree, ci o cumpără de la furnizori neafiliați. Totuși, însăși piața de uree este distorsionată, de asemenea, prin trei tipuri principale de intervenție a statului. În primul rând, existența de cote de import stricte pentru uree și de taxe de export de 110 % în cursul sezonului și de 10 % în afara sezonului din cursul PA. În al doilea rând, guvernul chinez a scutit vânzările interne de uree de la plata TVA-ului începând cu 1 iulie 2005. În al treilea rând, guvernul chinez este direct implicat în piață prin intermediul sistemului de îngrășăminte al statului, care funcționează începând cu 2004, prin care statul cumpără ureea direct de la producători pentru a o păstra în rezervă strategică și poate, de asemenea, să furnizeze uree pe piața internă. Producătorii de uree beneficiază, de asemenea, de prețuri preferențiale pentru electricitate, prețuri preferențiale pentru transport pe cale ferată și, după cum s-a menționat mai sus, prețuri preferențiale pentru gazele naturale.

| (24) | Restricțiile la export, în combinație cu beneficiile în caz de vânzare pe piața internă, au ca efect reducerea exporturilor de uree, redirecționând cantitățile produse către piața internă și creând o presiune de scădere a prețurilor pe piața internă. Acest preț mic de pe piața internă este direct cauzat de intervenția statului pe piața ureei din RPC. Prin urmare, nu se poate considera că se îndeplinește criteriul 1 pentru societățile din RPC care nu produc uree, dar care o cumpără de la terți. |
| --- | --- |

(24)

Restricțiile la export, în combinație cu beneficiile în caz de vânzare pe piața internă, au ca efect reducerea exporturilor de uree, redirecționând cantitățile produse către piața internă și creând o presiune de scădere a prețurilor pe piața internă. Acest preț mic de pe piața internă este direct cauzat de intervenția statului pe piața ureei din RPC. Prin urmare, nu se poate considera că se îndeplinește criteriul 1 pentru societățile din RPC care nu produc uree, dar care o cumpără de la terți.

| (25) | În plus față de situația generală descrisă mai sus, un grup de societăți nu a îndeplinit celelalte cerințe de la criteriul 1, deoarece statul este unicul proprietar al holdingului și este proprietar majoritar al societăților individuale din grup. Prin urmare, acest grup face obiectul unei intervenții semnificative a statului în deciziile economice importante. |
| --- | --- |

(25)

În plus față de situația generală descrisă mai sus, un grup de societăți nu a îndeplinit celelalte cerințe de la criteriul 1, deoarece statul este unicul proprietar al holdingului și este proprietar majoritar al societăților individuale din grup. Prin urmare, acest grup face obiectul unei intervenții semnificative a statului în deciziile economice importante.

| (26) | Două societăți nu au îndeplinit nici criteriul 2, nici criteriul 3. Una dintre ele nu a fost în măsură să arate evidențe contabile complete și a primit gratuit spațiu pentru birouri de la un organism public. Cealaltă societate nu a avut contabilitatea în acord cu standardele internaționale de contabilitate și nu a fost în măsură să demonstreze că preluarea de către ea a unei societăți aflate în proprietatea statului a fost efectuată la o valoare justă. |
| --- | --- |

(26)

Două societăți nu au îndeplinit nici criteriul 2, nici criteriul 3. Una dintre ele nu a fost în măsură să arate evidențe contabile complete și a primit gratuit spațiu pentru birouri de la un organism public. Cealaltă societate nu a avut contabilitatea în acord cu standardele internaționale de contabilitate și nu a fost în măsură să demonstreze că preluarea de către ea a unei societăți aflate în proprietatea statului a fost efectuată la o valoare justă.

| (27) | O societate nu a demonstrat că a îndeplinit criteriul 3, deoarece nu s-a plătit dobânda corespunzătoare datoriei aferente vânzării acțiunilor sale rezultate din procesul de privatizare. Mai exact, la începutul procesului de privatizare unui investitor i s-a înapoiat capitalul investit. Cu ocazia transferului de acțiuni ulterior, obligația de plată corespunzătoare datoriei a fost utilizată ca plată. Doar după 10 ani s-a rambursat împrumutul de către deținătorul acelor acțiuni, privat la acea dată, fără să se plătească vreo dobândă corespunzătoare sumei. |
| --- | --- |

(27)

O societate nu a demonstrat că a îndeplinit criteriul 3, deoarece nu s-a plătit dobânda corespunzătoare datoriei aferente vânzării acțiunilor sale rezultate din procesul de privatizare. Mai exact, la începutul procesului de privatizare unui investitor i s-a înapoiat capitalul investit. Cu ocazia transferului de acțiuni ulterior, obligația de plată corespunzătoare datoriei a fost utilizată ca plată. Doar după 10 ani s-a rambursat împrumutul de către deținătorul acelor acțiuni, privat la acea dată, fără să se plătească vreo dobândă corespunzătoare sumei.

| (28) | Unei societăți i-a fost refuzată aplicarea TEP, deoarece societatea sa de vânzări afiliate, care avea și ea ca obiect de activitate produsul în cauză, nu a completat un formular de cerere de aplicare a TEP. |
| --- | --- |

(28)

Unei societăți i-a fost refuzată aplicarea TEP, deoarece societatea sa de vânzări afiliate, care avea și ea ca obiect de activitate produsul în cauză, nu a completat un formular de cerere de aplicare a TEP.

| (29) | Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele constatărilor referitoare la TEP societăților în cauză din RPC, autorităților din RPC și reclamanților. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens. |
| --- | --- |

(29)

Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele constatărilor referitoare la TEP societăților în cauză din RPC, autorităților din RPC și reclamanților. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.

| (30) | Au fost transmise o serie de observații în scris și au fost audiați câțiva producători-exportatori. Aceștia au argumentat că în RPC aproximativ 70 % din uree este produsă în principal prin utilizarea cărbunelui ca materie primă majoră și doar aproximativ 30 % din uree este produsă din gaz natural. Totuși, deoarece statul intervine și pe piața ureei, astfel cum se menționează în considerentele 23 și 24, concluzia potrivit căreia costurile de producție a melaminei sunt semnificativ distorsionate nu se schimbă. Așadar, argumentul este respins. |
| --- | --- |

(30)

Au fost transmise o serie de observații în scris și au fost audiați câțiva producători-exportatori. Aceștia au argumentat că în RPC aproximativ 70 % din uree este produsă în principal prin utilizarea cărbunelui ca materie primă majoră și doar aproximativ 30 % din uree este produsă din gaz natural. Totuși, deoarece statul intervine și pe piața ureei, astfel cum se menționează în considerentele 23 și 24, concluzia potrivit căreia costurile de producție a melaminei sunt semnificativ distorsionate nu se schimbă. Așadar, argumentul este respins.

| (31) | Alte argumente prezentate în observațiile comunicate în scris și în audierea care a urmat comunicării din partea Comisiei nu au fost de natură să modifice propunerea de refuzare a aplicării TEP tuturor societăților care au solicitat-o. |
| --- | --- |

(31)

Alte argumente prezentate în observațiile comunicate în scris și în audierea care a urmat comunicării din partea Comisiei nu au fost de natură să modifice propunerea de refuzare a aplicării TEP tuturor societăților care au solicitat-o.

| (32) | Pe baza celor de mai sus, niciuna dintre societățile cooperante din RPC care au solicitat aplicarea TEP nu au putut demonstra că îndeplinesc criteriile menționate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În consecință, s-a considerat că aplicarea TEP ar trebui respinsă pentru toate aceste societăți. Comitetul consultativ a fost consultat și nu a exprimat nicio obiecție cu privire la aceste concluzii. |
| --- | --- |

(32)

Pe baza celor de mai sus, niciuna dintre societățile cooperante din RPC care au solicitat aplicarea TEP nu au putut demonstra că îndeplinesc criteriile menționate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În consecință, s-a considerat că aplicarea TEP ar trebui respinsă pentru toate aceste societăți. Comitetul consultativ a fost consultat și nu a exprimat nicio obiecție cu privire la aceste concluzii.

2.   Tratamentul individual

| (33) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește, dacă e cazul, o taxă aplicabilă la nivel național pentru țările care intră sub incidența articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, cu excepția acelor cazuri în care societățile pot dovedi că îndeplinesc criteriile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(33)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește, dacă e cazul, o taxă aplicabilă la nivel național pentru țările care intră sub incidența articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, cu excepția acelor cazuri în care societățile pot dovedi că îndeplinesc criteriile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (34) | Toate societățile și grupurile de societăți respective care au solicitat aplicarea TEP au solicitat și aplicarea TI, în cazul în care nu le-ar fi aplicat TEP. În plus, un grup a solicitat doar aplicarea TI. Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit provizoriu că trei dintre cele cinci societăți sau grupuri de producători-exportatori din RPC au îndeplinit toate cerințele pentru aplicarea TI. Unui grup de societăți din RPC i-a fost refuzat TI pe motiv că holdingul este deținut în totalitate de stat, iar societățile componente ale grupului sunt deținute în majoritate de stat. Unei alte societăți i-a fost refuzat TI, deoarece o societate de vânzări afiliată nu a completat un formular de solicitare a aplicării TEP/TI. Prin urmare, nu a fost posibilă evaluarea respectării criteriilor de aplicare a TI. |
| --- | --- |

(34)

Toate societățile și grupurile de societăți respective care au solicitat aplicarea TEP au solicitat și aplicarea TI, în cazul în care nu le-ar fi aplicat TEP. În plus, un grup a solicitat doar aplicarea TI. Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit provizoriu că trei dintre cele cinci societăți sau grupuri de producători-exportatori din RPC au îndeplinit toate cerințele pentru aplicarea TI. Unui grup de societăți din RPC i-a fost refuzat TI pe motiv că holdingul este deținut în totalitate de stat, iar societățile componente ale grupului sunt deținute în majoritate de stat. Unei alte societăți i-a fost refuzat TI, deoarece o societate de vânzări afiliată nu a completat un formular de solicitare a aplicării TEP/TI. Prin urmare, nu a fost posibilă evaluarea respectării criteriilor de aplicare a TI.

3.   Valoarea normală

(a)   Alegerea țării analoge

| (35) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a aplicat TEP trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite dintr-o țară analogă. |
| --- | --- |

(35)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a aplicat TEP trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite dintr-o țară analogă.

| (36) | În avizul de deschidere, Comisia a indicat intenția sa de a utiliza Statele Unite ale Americii ca țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale, iar părțile interesate au fost invitate să comenteze cu privire la acest aspect. |
| --- | --- |

(36)

În avizul de deschidere, Comisia a indicat intenția sa de a utiliza Statele Unite ale Americii ca țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale, iar părțile interesate au fost invitate să comenteze cu privire la acest aspect.

| (37) | Comisia a examinat posibilitatea ca alte țări să fie considerate alegeri rezonabile pentru postura de țară analogă, fiind transmise chestionare producătorilor de melamină din India, Iran, Indonezia și Statele Unite ale Americii. Doar producătorii de melamină din SUA și Indonezia au răspuns la chestionare. |
| --- | --- |

(37)

Comisia a examinat posibilitatea ca alte țări să fie considerate alegeri rezonabile pentru postura de țară analogă, fiind transmise chestionare producătorilor de melamină din India, Iran, Indonezia și Statele Unite ale Americii. Doar producătorii de melamină din SUA și Indonezia au răspuns la chestionare.

| (38) | În urma examinării răspunsurilor, Indonezia a fost selectată ca țară analogă care pare să dețină o piață liberă, cu taxe de import mici și cu importuri semnificative din câteva țări terțe. În plus, s-a constatat că structura costului în cazul unui producător din Indonezia a fost mai asemănătoare cu cea a unui producător din China decât cu cea a unui producător din SUA și, prin urmare, ar rezulta o valoare normală mai realistă. Ancheta a arătat că nu există niciun motiv de a considera că Indonezia nu a fost adecvată pentru stabilirea valorii normale. |
| --- | --- |

(38)

În urma examinării răspunsurilor, Indonezia a fost selectată ca țară analogă care pare să dețină o piață liberă, cu taxe de import mici și cu importuri semnificative din câteva țări terțe. În plus, s-a constatat că structura costului în cazul unui producător din Indonezia a fost mai asemănătoare cu cea a unui producător din China decât cu cea a unui producător din SUA și, prin urmare, ar rezulta o valoare normală mai realistă. Ancheta a arătat că nu există niciun motiv de a considera că Indonezia nu a fost adecvată pentru stabilirea valorii normale.

| (39) | În cele din urmă, nicio parte interesată, incluzând reclamanții, nu a argumentat că SUA a trebuit să fie utilizată ca țară analogă adecvată în prezenta anchetă. |
| --- | --- |

(39)

În cele din urmă, nicio parte interesată, incluzând reclamanții, nu a argumentat că SUA a trebuit să fie utilizată ca țară analogă adecvată în prezenta anchetă.

| (40) | Informațiile transmise în răspunsul producătorului cooperant din Indonezia au fost verificate in situ și s-a constatat că sunt informații fiabile pe baza cărora se poate construi o valoare normală. |
| --- | --- |

(40)

Informațiile transmise în răspunsul producătorului cooperant din Indonezia au fost verificate in situ și s-a constatat că sunt informații fiabile pe baza cărora se poate construi o valoare normală.

| (41) | Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că Indonezia este o țară analogă adecvată și rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(41)

Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că Indonezia este o țară analogă adecvată și rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.

(b)   Determinarea valorii normale

| (42) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă. |
| --- | --- |

(42)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă.

| (43) | Produsul în cauză a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă din Indonezia. |
| --- | --- |

(43)

Produsul în cauză a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă din Indonezia.

| (44) | Deoarece vânzările pe piața internă către clienți independenți nu au fost profitabile în cursul perioadei de anchetă, valoarea normală a fost construită utilizând costul de fabricație al producătorului indonezian, la care se adaugă o sumă rezonabilă corespunzând cheltuielilor generale și administrative și profitului obținut pe piața internă. |
| --- | --- |

(44)

Deoarece vânzările pe piața internă către clienți independenți nu au fost profitabile în cursul perioadei de anchetă, valoarea normală a fost construită utilizând costul de fabricație al producătorului indonezian, la care se adaugă o sumă rezonabilă corespunzând cheltuielilor generale și administrative și profitului obținut pe piața internă.

| (45) | Cheltuielile generale și administrative și profitul au fost stabilite în temeiul articolului 2 alineatul (6) litera (c) pe baza unei alte metode rezonabile prin compararea cheltuielilor generale și administrative și profitului cu cele ale industriei din Uniune. Suma utilizată corespunzând cheltuielilor generale și administrative a fost considerată rezonabilă și a fost compatibilă cu cheltuielile generale și administrative ale industriei din Uniune. Suma corespunzând profitului a fost apropiată de cea corespunzătoare profitului industriei din Uniune în anii profitabili. Nu au existat indicii din care să rezulte că profitul în cauză ar depăși profitul realizat în mod normal de alți exportatori sau producători din vânzarea de produse din aceeași categorie generală pe piața internă a țării de origine. |
| --- | --- |

(45)

Cheltuielile generale și administrative și profitul au fost stabilite în temeiul articolului 2 alineatul (6) litera (c) pe baza unei alte metode rezonabile prin compararea cheltuielilor generale și administrative și profitului cu cele ale industriei din Uniune. Suma utilizată corespunzând cheltuielilor generale și administrative a fost considerată rezonabilă și a fost compatibilă cu cheltuielile generale și administrative ale industriei din Uniune. Suma corespunzând profitului a fost apropiată de cea corespunzătoare profitului industriei din Uniune în anii profitabili. Nu au existat indicii din care să rezulte că profitul în cauză ar depăși profitul realizat în mod normal de alți exportatori sau producători din vânzarea de produse din aceeași categorie generală pe piața internă a țării de origine.

(c)   Prețurile de export pentru producătorii-exportatori cărora li s-a aplicat TI

| (46) | Deoarece toți producători-exportatori cooperanți cărora li s-a aplicat TI au realizat vânzări la export în Uniune direct către clienți independenți din Uniune, prețurile de export s-au bazat pe prețurile plătite efectiv sau pe cele care urmează să fie plătite efectiv pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(46)

Deoarece toți producători-exportatori cooperanți cărora li s-a aplicat TI au realizat vânzări la export în Uniune direct către clienți independenți din Uniune, prețurile de export s-au bazat pe prețurile plătite efectiv sau pe cele care urmează să fie plătite efectiv pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

(d)   Comparația

| (47) | Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări, dacă a fost cazul, cu privire la cheltuielile de transport, de asigurare, de manipulare, auxiliare, de ambalare, de creditare, bancare, precum și cele cu comisioanele, în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, precise și susținute de dovezi verificate. |
| --- | --- |

(47)

Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări, dacă a fost cazul, cu privire la cheltuielile de transport, de asigurare, de manipulare, auxiliare, de ambalare, de creditare, bancare, precum și cele cu comisioanele, în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, precise și susținute de dovezi verificate.

| (48) | Se remarcă că valoarea normală și prețul de export au fost comparate la același nivel de taxare indirectă, adică cu TVA inclus. |
| --- | --- |

(48)

Se remarcă că valoarea normală și prețul de export au fost comparate la același nivel de taxare indirectă, adică cu TVA inclus.

4.   Marjele de dumping

(a)   Pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a aplicat TI

| (49) | În temeiul articolului 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a aplicat TI au fost stabilite pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă și prețul de export mediu ponderat practicat de fiecare societate pentru produsul în cauză exportat în Uniune, stabilit astfel cum este descris mai sus. |
| --- | --- |

(49)

În temeiul articolului 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a aplicat TI au fost stabilite pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă și prețul de export mediu ponderat practicat de fiecare societate pentru produsul în cauză exportat în Uniune, stabilit astfel cum este descris mai sus.

| (50) | Din aceste motiv, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:






  Societate | Marja de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd și societatea sa afiliată Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd | 44,9 % |
| Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd și societățile sale afiliate Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd și Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd | 47,6 % |
| Henan Junhua Chemical Company Ltd și societatea sa afiliată Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd | 49 % |

(50)

Din aceste motiv, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:

Societate

Marja de dumping provizorie

Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd și societatea sa afiliată Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

44,9 %

Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd și societățile sale afiliate Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd și Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd

47,6 %

Henan Junhua Chemical Company Ltd și societatea sa afiliată Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd

49 %

(b)   Pentru toți ceilalți producători-exportatori

| (51) | Pentru a calcula marja de dumping la scară națională aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC, în primul rând a fost stabilit nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu datele statistice echivalente provenite de la Eurostat. |
| --- | --- |

(51)

Pentru a calcula marja de dumping la scară națională aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC, în primul rând a fost stabilit nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu datele statistice echivalente provenite de la Eurostat.

| (52) | Dat fiind că nivelul de cooperare pentru RPC a fost mic, adică de 30 %, marja de dumping la scară națională aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din RPC a fost stabilită prin compararea valorii normale astfel cum a fost stabilită pentru Indonezia cu datele privind prețul de export ale producătorilor-exportatori cooperanți cărora nu li s-a aplicat nici TEP, nici TI. |
| --- | --- |

(52)

Dat fiind că nivelul de cooperare pentru RPC a fost mic, adică de 30 %, marja de dumping la scară națională aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din RPC a fost stabilită prin compararea valorii normale astfel cum a fost stabilită pentru Indonezia cu datele privind prețul de export ale producătorilor-exportatori cooperanți cărora nu li s-a aplicat nici TEP, nici TI.

| (53) | Din aceste motive, nivelul de dumping la nivel național a fost stabilit provizoriu la 65,6 % din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale. |
| --- | --- |

(53)

Din aceste motive, nivelul de dumping la nivel național a fost stabilit provizoriu la 65,6 % din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale.

D.   PREJUDICIUL

1.   Producția și industria din Uniune

| (54) | Reclamația a fost depusă de principalii trei producători de melamină din Uniune, care dețin facilități de producție în Austria, Germania și Italia (Borealis), Țările de Jos (DSM) și Polonia (Puławy), care împreună reprezintă peste 90 % din totalul producției din Uniune în cursul PA. Alți doi producători cu producție limitată nu au obiectat cu privire la deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(54)

Reclamația a fost depusă de principalii trei producători de melamină din Uniune, care dețin facilități de producție în Austria, Germania și Italia (Borealis), Țările de Jos (DSM) și Polonia (Puławy), care împreună reprezintă peste 90 % din totalul producției din Uniune în cursul PA. Alți doi producători cu producție limitată nu au obiectat cu privire la deschiderea anchetei.

| (55) | Pentru a stabili producția totală din Uniune s-au utilizat toate informațiile disponibile referitoare la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(55)

Pentru a stabili producția totală din Uniune s-au utilizat toate informațiile disponibile referitoare la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei.

| (56) | Ținând cont de aceste aspecte, producția totală din Uniune a fost estimată la aproximativ 340 000 de tone în cursul PA. Această valoare a inclus producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a altor producători care nu s-au manifestat în cursul procedurii („producători silențioși”). În absența oricăror alte informații, pentru stabilirea producției totale și a consumului total la nivelul Uniunii s-au utilizat datele indicate în reclamație referitoare la producătorii silențioși. |
| --- | --- |

(56)

Ținând cont de aceste aspecte, producția totală din Uniune a fost estimată la aproximativ 340 000 de tone în cursul PA. Această valoare a inclus producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a altor producători care nu s-au manifestat în cursul procedurii („producători silențioși”). În absența oricăror alte informații, pentru stabilirea producției totale și a consumului total la nivelul Uniunii s-au utilizat datele indicate în reclamație referitoare la producătorii silențioși.

2.   Consumul din Uniune

| (57) | Consumul a fost stabilit pe baza importurilor totale, conform datelor Eurostat, a vânzărilor totale realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii, incluzând o estimare a vânzărilor producătorilor care nu s-au manifestat. Estimarea s-a bazat pe datele oferite în reclamație.

  Tabelul 1 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (tone) | 367 476 | 388 567 | 323 638 | 266 178 |
| Indice | 100 | 105 | 88 | 72 |
| Sursă: Eurostat și răspunsurile la chestionare |

(57)

Consumul a fost stabilit pe baza importurilor totale, conform datelor Eurostat, a vânzărilor totale realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii, incluzând o estimare a vânzărilor producătorilor care nu s-au manifestat. Estimarea s-a bazat pe datele oferite în reclamație.

Tabelul 1

2006

2007

2008

PA

Volum (tone)

367 476

388 567

323 638

266 178

Indice

100

105

88

72

Sursă: Eurostat și răspunsurile la chestionare

| (58) | Consumul a crescut cu 5 % între 2006 și 2007, scăzând apoi cu 17 % între 2007 și 2008, respectiv cu 16 % în cursul PA. În ansamblu, consumul a scăzut cu 28 % în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(58)

Consumul a crescut cu 5 % între 2006 și 2007, scăzând apoi cu 17 % între 2007 și 2008, respectiv cu 16 % în cursul PA. În ansamblu, consumul a scăzut cu 28 % în cursul perioadei luate în considerare.

| (59) | Scăderea consumului de melamină poate fi atribuită conjuncturii, în special contracției temporare a piețelor locuințelor și construcțiilor, care sunt principalele piețe pentru principalele aplicații ale melaminei. Melamina este o materie primă importantă în acest sector și nu se preconizează să fie înlocuită cu niciun alt material. Ca urmare, se preconizează că cererea de melamină va crește concomitent cu redresarea economiei în ansamblu. |
| --- | --- |

(59)

Scăderea consumului de melamină poate fi atribuită conjuncturii, în special contracției temporare a piețelor locuințelor și construcțiilor, care sunt principalele piețe pentru principalele aplicații ale melaminei. Melamina este o materie primă importantă în acest sector și nu se preconizează să fie înlocuită cu niciun alt material. Ca urmare, se preconizează că cererea de melamină va crește concomitent cu redresarea economiei în ansamblu.

3.   Importurile în Uniune din țara vizată

(a)   Volumul, prețul și cota de piață a importurilor din RPC

| (60) | Ancheta a arătat că importurile de melamină din RPC au evoluat în felul următor:

  Tabelul 2










  Importuri din PRC | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (tone) | 26 565 | 42 750 | 34 595 | 17 434 |
| Indice | 100 | 161 | 130 | 66 |
| Sursă: Eurostat |

(60)

Ancheta a arătat că importurile de melamină din RPC au evoluat în felul următor:

Tabelul 2

Importuri din PRC

2006

2007

2008

PA

Volum (tone)

26 565

42 750

34 595

17 434

Indice

100

161

130

66

Sursă: Eurostat

| (61) | Importurile din China au crescut pe piața Uniunii între 2006 și 2008. În timp ce consumul total pe piața UE a scăzut cu 12 % în cursul aceleiași perioade, exportatorii din China au exportat în Uniune volume mai mari cu 30 %. După cum se arată în tabelul de mai jos, a existat și o creștere a cotei de piață în perioada respectivă. |
| --- | --- |

(61)

Importurile din China au crescut pe piața Uniunii între 2006 și 2008. În timp ce consumul total pe piața UE a scăzut cu 12 % în cursul aceleiași perioade, exportatorii din China au exportat în Uniune volume mai mari cu 30 %. După cum se arată în tabelul de mai jos, a existat și o creștere a cotei de piață în perioada respectivă.

| (62) | Situația s-a inversat în cursul PA: în timp ce consumul a scăzut cu 18 %, volumul de export al producătorilor chinezi a scăzut și mai mult. La fel ca în cazul volumelor de export, importurile chinezești au pierdut cotă de piața în cursul PA.

  Tabelul 3










  Cota de piață a importurilor din RPC | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cotă de piață | 7,2 % | 11 % | 10,7 % | 6,5 % |
| Indice | 100 | 153 | 148 | 91 |

(62)

Situația s-a inversat în cursul PA: în timp ce consumul a scăzut cu 18 %, volumul de export al producătorilor chinezi a scăzut și mai mult. La fel ca în cazul volumelor de export, importurile chinezești au pierdut cotă de piața în cursul PA.

Tabelul 3

Cota de piață a importurilor din RPC

2006

2007

2008

PA

Cotă de piață

7,2 %

11 %

10,7 %

6,5 %

Indice

100

153

148

91

Pe baza datelor Eurostat, se pare că prețul de import din China a crescut în general cu 10 % în cursul perioadei considerate.

Tabelul 4

| | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț mediu/tonă | 814 EUR | 802 EUR | 1 149 EUR | 896 EUR |
| Indice | 100 | 99 | 141 | 110 |
| Sursă: Eurostat |

2006

2007

2008

PA

Preț mediu/tonă

814 EUR

802 EUR

1 149 EUR

896 EUR

Indice

100

99

141

110

Sursă: Eurostat

| (63) | Totuși, a existat un nivel mare de lipsă de cooperare din partea exportatorilor chinezi, iar ancheta a arătat că prețul de import mediu al exportatorilor chinezi cooperanți, care furnizează aproximativ 30 % din totalul importurilor provenite din China, a fost mult mai mic decât prețul conform datelor Eurostat și mai mic decât prețul industriei din Uniune, în cursul PA fiind în medie de 806 EUR/tonă. |
| --- | --- |

(63)

Totuși, a existat un nivel mare de lipsă de cooperare din partea exportatorilor chinezi, iar ancheta a arătat că prețul de import mediu al exportatorilor chinezi cooperanți, care furnizează aproximativ 30 % din totalul importurilor provenite din China, a fost mult mai mic decât prețul conform datelor Eurostat și mai mic decât prețul industriei din Uniune, în cursul PA fiind în medie de 806 EUR/tonă.

| (64) | Prin urmare, în acest stadiu al anchetei, se consideră că prețul verificat la sediile producătorilor-exportatori din China ar trebui luat în considerare pentru analizarea cauzalității și prejudiciului. |
| --- | --- |

(64)

Prin urmare, în acest stadiu al anchetei, se consideră că prețul verificat la sediile producătorilor-exportatori din China ar trebui luat în considerare pentru analizarea cauzalității și prejudiciului.

| (65) | În cursul anchetei, unele părți au susținut că melamina importată din China a fost de o calitate mai slabă decât cea produsă de industria din Uniune și că nu putea fi utilizată pentru anumite aplicații, cum ar fi aplicațiile de suprafață. Având în vedere că această pretenție nu a putut fi dovedită, nu a fost luată în considerare în acest stadiu al anchetei. |
| --- | --- |

(65)

În cursul anchetei, unele părți au susținut că melamina importată din China a fost de o calitate mai slabă decât cea produsă de industria din Uniune și că nu putea fi utilizată pentru anumite aplicații, cum ar fi aplicațiile de suprafață. Având în vedere că această pretenție nu a putut fi dovedită, nu a fost luată în considerare în acest stadiu al anchetei.

(b)   Subcotarea prețului

| (66) | În sensul analizării subcotării prețului, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de către industria din Uniune în raport cu clienți independenți de pe piața Uniunii, ajustate în special în raport cu cheltuielile de transport și manipulare la un nivel franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare practicate de exportatorii cooperanți din RPC în raport cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de preț CIF. |
| --- | --- |

(66)

În sensul analizării subcotării prețului, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de către industria din Uniune în raport cu clienți independenți de pe piața Uniunii, ajustate în special în raport cu cheltuielile de transport și manipulare la un nivel franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare practicate de exportatorii cooperanți din RPC în raport cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de preț CIF.

| (67) | Comparația a arătat că, în timpul PA, produsul în cauză care a făcut obiectul unui dumping, originar din RPC și vândut în Uniune, a subcotat prețurile practicate de către industria din Uniune cu 10,3 %. |
| --- | --- |

(67)

Comparația a arătat că, în timpul PA, produsul în cauză care a făcut obiectul unui dumping, originar din RPC și vândut în Uniune, a subcotat prețurile practicate de către industria din Uniune cu 10,3 %.

4.   Situația economică a industriei din Uniune

(a)   Observații preliminare

| (68) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a cuprins și o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situației industriei din Uniune din anul 2006 până la sfârșitul PA. |
| --- | --- |

(68)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a cuprins și o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situației industriei din Uniune din anul 2006 până la sfârșitul PA.

(b)   Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

Tabelul 5

| | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Producție (tone) | 378 961 | 371 564 | 358 794 | 304 028 |
| Indice | 100 | 98 | 95 | 80 |
| Capacitate (tone) | 442 000 | 442 000 | 396 200 | 396 200 |
| Indice | 100 | 100 | 90 | 90 |
| Utilizarea capacității | 86 % | 84 % | 91 % | 77 % |
| Indice | 100 | 98 | 106 | 90 |
| Sursă: răspunsuri la chestionar |

2006

2007

2008

PA

Producție (tone)

378 961

371 564

358 794

304 028

Indice

100

98

95

80

Capacitate (tone)

442 000

442 000

396 200

396 200

Indice

100

100

90

90

Utilizarea capacității

86 %

84 %

91 %

77 %

Indice

100

98

106

90

Sursă: răspunsuri la chestionar

| (69) | Astfel cum se arată în tabelul de mai sus, producția industriei din Uniune a scăzut cu 20 % în cursul perioadei respective. Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 10 % în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(69)

Astfel cum se arată în tabelul de mai sus, producția industriei din Uniune a scăzut cu 20 % în cursul perioadei respective. Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 10 % în cursul perioadei luate în considerare.

| (70) | În 2008, capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut la aproximativ 396 200 de tone. Cu toate acestea, având în vedere vânzările stagnante și volumele de producție în scădere, utilizarea capacității disponibile a scăzut de la 86 % în 2006 la 77 % în cursul PA. Scăderea principală s-a petrecut între 2008 și PA. |
| --- | --- |

(70)

În 2008, capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut la aproximativ 396 200 de tone. Cu toate acestea, având în vedere vânzările stagnante și volumele de producție în scădere, utilizarea capacității disponibile a scăzut de la 86 % în 2006 la 77 % în cursul PA. Scăderea principală s-a petrecut între 2008 și PA.

(c)   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (71) | Cifrele privind vânzările din tabelul de mai jos se referă la volumul vândut primului client independent de pe piața Uniunii.

  Tabelul 6 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (tone) | 254 707 | 274 211 | 241 867 | 215 469 |
| Indice | 100 | 108 | 95 | 85 |
| Cotă de piață | 74 % | 75 % | 80 % | 86 % |
| Indice | 100 | 107 | 107 | 116 |
| Sursă: răspunsuri la chestionar |

(71)

Cifrele privind vânzările din tabelul de mai jos se referă la volumul vândut primului client independent de pe piața Uniunii.

Tabelul 6

2006

2007

2008

PA

Volum (tone)

254 707

274 211

241 867

215 469

Indice

100

108

95

85

Cotă de piață

74 %

75 %

80 %

86 %

Indice

100

107

107

116

Sursă: răspunsuri la chestionar

| (72) | În timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 28 % în 2006 și în cursul PA, volumul vânzărilor de produs similar realizate de industria din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii a scăzut cu 15 %. Prin urmare, cota de piață a industriei din Uniune a crescut de la 74 % în 2006 la 86 % în PA. |
| --- | --- |

(72)

În timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 28 % în 2006 și în cursul PA, volumul vânzărilor de produs similar realizate de industria din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii a scăzut cu 15 %. Prin urmare, cota de piață a industriei din Uniune a crescut de la 74 % în 2006 la 86 % în PA.

(d)   Prețurile unitare medii practicate de industria din Uniune și costul de producție

| (73) | Prețurile de vânzare medii franco fabrică practicate de industria din Uniune în raport cu clienți independenți de pe piața Uniunii au scăzut cu 5 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Între 2008 și PA a existat o scădere semnificativă, cu 26 %, a prețurilor de vânzare.

  Tabelul 7(a) | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț mediu/tonă | 949 EUR | 998 EUR | 1 217 EUR | 898 EUR |
| Indice | 100 | 105 | 128 | 95 |
| Sursă: răspunsuri la chestionar |

(73)

Prețurile de vânzare medii franco fabrică practicate de industria din Uniune în raport cu clienți independenți de pe piața Uniunii au scăzut cu 5 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Între 2008 și PA a existat o scădere semnificativă, cu 26 %, a prețurilor de vânzare.

Tabelul 7(a)

2006

2007

2008

PA

Preț mediu/tonă

949 EUR

998 EUR

1 217 EUR

898 EUR

Indice

100

105

128

95

Sursă: răspunsuri la chestionar

| (74) | S-a constatat o scădere cu 2 % a costului de producție mediu al industriei din Uniune între 2006 și PA. Totuși, în cursul aceleiași perioade, industria din Uniune a fost forțată să își mențină prețurile de vânzare la un nivel mic pentru a putea concura cu prețurile mici ale importurilor care au făcut obiectul dumpingului. În consecință, în cursul PA, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au fost semnificativ mai mici în raport cu costul de producție. |
| --- | --- |

(74)

S-a constatat o scădere cu 2 % a costului de producție mediu al industriei din Uniune între 2006 și PA. Totuși, în cursul aceleiași perioade, industria din Uniune a fost forțată să își mențină prețurile de vânzare la un nivel mic pentru a putea concura cu prețurile mici ale importurilor care au făcut obiectul dumpingului. În consecință, în cursul PA, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au fost semnificativ mai mici în raport cu costul de producție.

| (75) | Costul de producție (CP) al industriei din Uniune a evoluat, în cursul perioadei luate în considerare, după cum urmează:

  Tabelul 7(b) | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CP mediu/tonă | 1 076 EUR | 1 054 EUR | 1 229 EUR | 1 060 EUR |
| Indice | 100 | 98 | 114 | 98 |
| Sursă: răspunsuri la chestionar |

(75)

Costul de producție (CP) al industriei din Uniune a evoluat, în cursul perioadei luate în considerare, după cum urmează:

Tabelul 7(b)

2006

2007

2008

PA

CP mediu/tonă

1 076 EUR

1 054 EUR

1 229 EUR

1 060 EUR

Indice

100

98

114

98

Sursă: răspunsuri la chestionar

(e)   Stocuri

| (76) | Stocurile au reprezentat aproximativ 5 % din volumul producției din PA. Industria din Uniune și-a redus nivelul stocurilor cu 68 % în cursul perioadei luate în considerare, mai ales între 2008 și PA. Cu toate acestea, această scădere a stocurilor ar trebui privită prin prisma nivelului mai mic de activitate ca urmare a diminuării industriei din Uniune.

  Tabelul 8 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri (tone) | 51 650 | 31 019 | 48 732 | 16 611 |
| Indice | 100 | 60 | 94 | 32 |
| Sursă: răspunsuri la chestionar |

(76)

Stocurile au reprezentat aproximativ 5 % din volumul producției din PA. Industria din Uniune și-a redus nivelul stocurilor cu 68 % în cursul perioadei luate în considerare, mai ales între 2008 și PA. Cu toate acestea, această scădere a stocurilor ar trebui privită prin prisma nivelului mai mic de activitate ca urmare a diminuării industriei din Uniune.

Tabelul 8

2006

2007

2008

PA

Stocuri (tone)

51 650

31 019

48 732

16 611

Indice

100

60

94

32

Sursă: răspunsuri la chestionar

(f)   Ocuparea forței de muncă, salariile și productivitatea

Tabelul 9

| | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă – echivalent normă întreagă (ENI) | 706 | 688 | 613 | 606 |
| Indice | 100 | 97 | 87 | 86 |
| Costul forței de muncă (EUR/ENI) | 57 736 | 57 248 | 63 273 | 61 025 |
| Indice | 100 | 99 | 110 | 106 |
| Productivitatea (unitate/ENI) | 537 | 540 | 585 | 502 |
| Indice | 100 | 101 | 109 | 94 |
| Sursă: răspunsuri la chestionar |

2006

2007

2008

PA

Ocuparea forței de muncă – echivalent normă întreagă (ENI)

706

688

613

606

Indice

100

97

87

86

Costul forței de muncă (EUR/ENI)

57 736

57 248

63 273

61 025

Indice

100

99

110

106

Productivitatea (unitate/ENI)

537

540

585

502

Indice

100

101

109

94

Sursă: răspunsuri la chestionar

| (77) | Datorită diminuării activității industriei din Uniune, numărul angajaților s-a redus cu 13 % în 2008 și cu încă 1 % în cursul PA. Scăderea productivității ar trebui privită prin prisma naturii generale a activităților diminuate, scăderea producției fiind urmată după o oarecare perioadă de scăderea numărului de angajați. Cu privire la costurile cu forța de muncă, acestea cresc ușor cu 6 % pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(77)

Datorită diminuării activității industriei din Uniune, numărul angajaților s-a redus cu 13 % în 2008 și cu încă 1 % în cursul PA. Scăderea productivității ar trebui privită prin prisma naturii generale a activităților diminuate, scăderea producției fiind urmată după o oarecare perioadă de scăderea numărului de angajați. Cu privire la costurile cu forța de muncă, acestea cresc ușor cu 6 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

(g)   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital

Tabelul 10

| | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea | –9,9 % | –2,4 % | –1,3 % | –18 % |
| An/an | | –7,5 % | +1,1 % | –16,7 % |
| Fluxul de lichidități (în mii de euro) | –5 091 | 36 162 | 19 682 | –20 847 |
| An/an | | 41 253 | –18 480 | –40 529 |
| Investițiile (în mii de euro) | 29 070 | 14 630 | 32 540 | 21 465 |
| Indice | 100 | 50,3 | 112 | 74 |
| Randamentul investițiilor | –10 % | –3 % | –2 % | –25 % |
| An/an | | +7 % | +1 % | –23 % |
| Sursă: răspunsuri la chestionar |

2006

2007

2008

PA

Rentabilitatea

–9,9 %

–2,4 %

–1,3 %

–18 %

An/an

–7,5 %

+1,1 %

–16,7 %

Fluxul de lichidități (în mii de euro)

–5 091

36 162

19 682

–20 847

An/an

41 253

–18 480

–40 529

Investițiile (în mii de euro)

29 070

14 630

32 540

21 465

Indice

100

50,3

112

74

Randamentul investițiilor

–10 %

–3 %

–2 %

–25 %

An/an

+7 %

+1 %

–23 %

Sursă: răspunsuri la chestionar

| (78) | Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar ca procent al cifrei de afaceri corespunzătoare acestor vânzări. În cursul perioadei luate în considerare, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut dramatic, de la o pierdere de 9,9 % în 2006, la o pierdere de 18 % în PA. Această situație a survenit în pofida scăderii CP al industriei din Uniune cu 14 % între 2008 și PA, după cum reiese din tabelul 7(b) de mai sus. |
| --- | --- |

(78)

Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar ca procent al cifrei de afaceri corespunzătoare acestor vânzări. În cursul perioadei luate în considerare, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut dramatic, de la o pierdere de 9,9 % în 2006, la o pierdere de 18 % în PA. Această situație a survenit în pofida scăderii CP al industriei din Uniune cu 14 % între 2008 și PA, după cum reiese din tabelul 7(b) de mai sus.

| (79) | Tendința manifestată de fluxul de lichidități, care este un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, reflectă într-o mare măsură evoluția rentabilității. În consecință, fluxul de lichidități indică o scădere substanțială în cursul perioadei luate în considerare. Aceleași observații pot fi făcute referitor la rentabilitatea investițiilor, care a indicat o evoluție similară rezultatelor negative obținute de industria din Uniune în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(79)

Tendința manifestată de fluxul de lichidități, care este un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, reflectă într-o mare măsură evoluția rentabilității. În consecință, fluxul de lichidități indică o scădere substanțială în cursul perioadei luate în considerare. Aceleași observații pot fi făcute referitor la rentabilitatea investițiilor, care a indicat o evoluție similară rezultatelor negative obținute de industria din Uniune în cursul perioadei luate în considerare.

| (80) | Ca urmare a celor de mai sus, capacitatea industriei din Uniune de a investi a devenit limitată, deoarece fluxul de lichidități s-a deteriorat semnificativ în cursul perioadei luate în considerare. În consecință, investițiile au scăzut cu 26,2 % în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(80)

Ca urmare a celor de mai sus, capacitatea industriei din Uniune de a investi a devenit limitată, deoarece fluxul de lichidități s-a deteriorat semnificativ în cursul perioadei luate în considerare. În consecință, investițiile au scăzut cu 26,2 % în cursul perioadei luate în considerare.

(h)   Creșterea

| (81) | În timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 28 % între 2006 și PA, volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut cu 15 %. Dacă se examinează evoluția pe parcursul perioadei luate în considerare, scăderea cu 15 % a volumului vânzărilor industriei din Uniune a fost mai mică decât scăderea cu 28 % a consumului din Uniune. În consecință, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 12 puncte procentuale în cursul aceleiași perioade. |
| --- | --- |

(81)

În timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 28 % între 2006 și PA, volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut cu 15 %. Dacă se examinează evoluția pe parcursul perioadei luate în considerare, scăderea cu 15 % a volumului vânzărilor industriei din Uniune a fost mai mică decât scăderea cu 28 % a consumului din Uniune. În consecință, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 12 puncte procentuale în cursul aceleiași perioade.

(i)   Amploarea marjei de dumping efective

| (82) | Marjele de dumping pentru RPC specificate mai sus în secțiunea privitoare la dumping se situează deasupra nivelului de minimis. Date fiind volumele și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil. |
| --- | --- |

(82)

Marjele de dumping pentru RPC specificate mai sus în secțiunea privitoare la dumping se situează deasupra nivelului de minimis. Date fiind volumele și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil.

5.   Concluzie privind prejudiciul

| (83) | Ancheta a arătat că o serie de indicatori ai situației economice a industriei din Uniune s-a deteriorat semnificativ în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(83)

Ancheta a arătat că o serie de indicatori ai situației economice a industriei din Uniune s-a deteriorat semnificativ în cursul perioadei luate în considerare.

| (84) | Volumul vânzărilor a scăzut cu 15 %, volumul producției cu 20 %, utilizarea facilităților de producție a scăzut de la 86 % la 77 %, numărul angajaților a necesitat a fi redus cu 14 %. În aceeași perioadă prețurile au fost reduce cu 5 %. Între 2008 și PA a existat o scădere a prețului de vânzare cu 26 %, astfel încât rentabilitatea a fost foarte mică, având consecințe negative asupra investițiilor și indicatorilor financiari, de exemplu fluxul de lichidități și randamentul investițiilor. |
| --- | --- |

(84)

Volumul vânzărilor a scăzut cu 15 %, volumul producției cu 20 %, utilizarea facilităților de producție a scăzut de la 86 % la 77 %, numărul angajaților a necesitat a fi redus cu 14 %. În aceeași perioadă prețurile au fost reduce cu 5 %. Între 2008 și PA a existat o scădere a prețului de vânzare cu 26 %, astfel încât rentabilitatea a fost foarte mică, având consecințe negative asupra investițiilor și indicatorilor financiari, de exemplu fluxul de lichidități și randamentul investițiilor.

| (85) | Chiar dacă, în contextul unui consum în scădere, cota de piață a industriei din Uniune pe piața Uniunii a crescut cu 12 puncte procentuale, nivelul mic al prețurilor de pe piața Uniunii, în special în cursul perioadei de anchetă, a condus la o deteriorare semnificativă în cursul perioadei de anchetă a situației financiare a industriei Uniunii. Într-adevăr, prețurile nu permiteau acoperirea costurilor de producție, iar pierderile suferite au fost de – 18 % raportat la cifra de afaceri. |
| --- | --- |

(85)

Chiar dacă, în contextul unui consum în scădere, cota de piață a industriei din Uniune pe piața Uniunii a crescut cu 12 puncte procentuale, nivelul mic al prețurilor de pe piața Uniunii, în special în cursul perioadei de anchetă, a condus la o deteriorare semnificativă în cursul perioadei de anchetă a situației financiare a industriei Uniunii. Într-adevăr, prețurile nu permiteau acoperirea costurilor de producție, iar pierderile suferite au fost de – 18 % raportat la cifra de afaceri.

| (86) | Din aceste motive, se apreciază că industria din Uniune a suferit prejudicii materiale în cursul PA. |
| --- | --- |

(86)

Din aceste motive, se apreciază că industria din Uniune a suferit prejudicii materiale în cursul PA.

E.   CAUZALITATE

1.   Introducere

| (87) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a analizat ipoteza conform căreia prejudiciul material suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care fac obiectul dumpingului, provenite din țara în cauză. În plus, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul dumpingului, care ar fi putut prejudicia industria din Uniune, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul dumpingului. |
| --- | --- |

(87)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a analizat ipoteza conform căreia prejudiciul material suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care fac obiectul dumpingului, provenite din țara în cauză. În plus, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul dumpingului, care ar fi putut prejudicia industria din Uniune, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul dumpingului.

2.   Efectul importurilor care fac obiectul dumpingului

| (88) | Ar trebui reamintit că, în cadrul prezentei anchete, nivelul de cooperare a producătorilor-exportatori din China a fost foarte mic. Producătorii-exportatori cooperanți furnizează aproximativ 29 % din totalul importurilor de melamină din cursul PA. |
| --- | --- |

(88)

Ar trebui reamintit că, în cadrul prezentei anchete, nivelul de cooperare a producătorilor-exportatori din China a fost foarte mic. Producătorii-exportatori cooperanți furnizează aproximativ 29 % din totalul importurilor de melamină din cursul PA.

| (89) | Datele statistice provenite de la Eurostat au arătat că, în ansamblu, volumul importurilor provenite din China a scăzut semnificativ cu 34 % în cursul perioadei luate în considerare. Cu alte cuvinte, aceste importuri au scăzut într-un ritm relativ mai mare decât consumul (– 28 %) în cursul perioadei respective. |
| --- | --- |

(89)

Datele statistice provenite de la Eurostat au arătat că, în ansamblu, volumul importurilor provenite din China a scăzut semnificativ cu 34 % în cursul perioadei luate în considerare. Cu alte cuvinte, aceste importuri au scăzut într-un ritm relativ mai mare decât consumul (– 28 %) în cursul perioadei respective.

| (90) | În ceea ce privește prețurile, datele Eurostat indică faptul că prețurile de import ale melaminei provenite din China au crescut cu 10 % în cursul perioadei luate în considerare. Ele au scăzut semnificativ cu 31 % în perioada cuprinsă între 2008 și PA. Totuși, informațiile verificate cu privire la producătorii-exportatori din China care furnizează aproximativ 30 % din totalul importurilor provenite din China au arătat că prețul mediu al importurilor provenite din China a fost mult mai mic decât cel din datele Eurostat. S-a constatat că, în cursul PA, producătorii cooperanți au subcotat prețul industriei din Uniune în medie cu 10,3 %. |
| --- | --- |

(90)

În ceea ce privește prețurile, datele Eurostat indică faptul că prețurile de import ale melaminei provenite din China au crescut cu 10 % în cursul perioadei luate în considerare. Ele au scăzut semnificativ cu 31 % în perioada cuprinsă între 2008 și PA. Totuși, informațiile verificate cu privire la producătorii-exportatori din China care furnizează aproximativ 30 % din totalul importurilor provenite din China au arătat că prețul mediu al importurilor provenite din China a fost mult mai mic decât cel din datele Eurostat. S-a constatat că, în cursul PA, producătorii cooperanți au subcotat prețul industriei din Uniune în medie cu 10,3 %.

| (91) | Dat fiind nivelul ridicat de lipsă de cooperare din partea RPC, se consideră că prețul verificat la sediile producătorilor cooperanți ar trebui să prevaleze asupra datelor Eurostat cu privire la preț. |
| --- | --- |

(91)

Dat fiind nivelul ridicat de lipsă de cooperare din partea RPC, se consideră că prețul verificat la sediile producătorilor cooperanți ar trebui să prevaleze asupra datelor Eurostat cu privire la preț.

| (92) | O analiză lunară a volumului importurilor de melamină a arătat că importurile din China au fost prezente în mod masiv pe piața Uniunii în primul semestru al PA, perioadă în care criza din sector era la apogeu, deținând până la 15 % din piața Uniunii în primul semestru al PA. Având în vedere structura și procesul de producție al industriei din Uniune, aceasta nu a avut nicio altă opțiune decât scăderea prețului de vânzare pentru a-și menține cota de piață. Chiar dacă exportatorii chinezi au redus semnificativ exporturile lor către Uniune în al doilea semestru al PA, efectul negativ al prezenței lor masive la începutul PA și al nivelului scăzut al prețurilor lor de vânzare a continuat să afecteze piața și industria Uniunii în restul PA. |
| --- | --- |

(92)

O analiză lunară a volumului importurilor de melamină a arătat că importurile din China au fost prezente în mod masiv pe piața Uniunii în primul semestru al PA, perioadă în care criza din sector era la apogeu, deținând până la 15 % din piața Uniunii în primul semestru al PA. Având în vedere structura și procesul de producție al industriei din Uniune, aceasta nu a avut nicio altă opțiune decât scăderea prețului de vânzare pentru a-și menține cota de piață. Chiar dacă exportatorii chinezi au redus semnificativ exporturile lor către Uniune în al doilea semestru al PA, efectul negativ al prezenței lor masive la începutul PA și al nivelului scăzut al prețurilor lor de vânzare a continuat să afecteze piața și industria Uniunii în restul PA.

| (93) | Ancheta a arătat că industria din Uniune a suferit ca urmare a unor reduceri importante ale producției, a unei scăderi a ratei de utilizare a capacității, a unor scăderi a volumului vânzărilor și a numărului de angajați în perioada luată în considerare. Structura industriei din Uniune și evoluția factorilor prejudicianți menționați mai sus sugerează că deteriorarea situației sale economice s-a datorat într-o oarecare măsură situației de criză și cererii mici de pe piață, astfel cum se explică în considerentele 97-100 de mai jos. Dar se datorează și nivelului mic al prețurilor și presiunii exercitate de exporturile chinezești în special între 2008 și PA, care nu i-au permis să-și recupereze cheltuielile. Prin urmare, pierderile acumulate în cursul PA au ajuns la – 18 % din cifra de afaceri. |
| --- | --- |

(93)

Ancheta a arătat că industria din Uniune a suferit ca urmare a unor reduceri importante ale producției, a unei scăderi a ratei de utilizare a capacității, a unor scăderi a volumului vânzărilor și a numărului de angajați în perioada luată în considerare. Structura industriei din Uniune și evoluția factorilor prejudicianți menționați mai sus sugerează că deteriorarea situației sale economice s-a datorat într-o oarecare măsură situației de criză și cererii mici de pe piață, astfel cum se explică în considerentele 97-100 de mai jos. Dar se datorează și nivelului mic al prețurilor și presiunii exercitate de exporturile chinezești în special între 2008 și PA, care nu i-au permis să-și recupereze cheltuielile. Prin urmare, pierderile acumulate în cursul PA au ajuns la – 18 % din cifra de afaceri.

| (94) | Luând în considerare distorsiunea întâlnită în cursul anchetei referitoare la TEP în RPC, nivelul mare al dumpingului constatat și având în vedere constatările făcute, în special cele din considerentul 92 de mai sus, se consideră că, chiar și în condițiile unei cote de piață în scădere, prezența pe piața Uniunii a importurilor care fac obiectul dumpingului, la prețuri mici, care subcotează prețul industriei din Uniune cu peste 10 %, a jucat un rol în exacerbarea suplimentară a tendinței negative a prețurilor de vânzare pe piața Uniunii în cursul întregii PA. |
| --- | --- |

(94)

Luând în considerare distorsiunea întâlnită în cursul anchetei referitoare la TEP în RPC, nivelul mare al dumpingului constatat și având în vedere constatările făcute, în special cele din considerentul 92 de mai sus, se consideră că, chiar și în condițiile unei cote de piață în scădere, prezența pe piața Uniunii a importurilor care fac obiectul dumpingului, la prețuri mici, care subcotează prețul industriei din Uniune cu peste 10 %, a jucat un rol în exacerbarea suplimentară a tendinței negative a prețurilor de vânzare pe piața Uniunii în cursul întregii PA.

| (95) | Din aceste motive, se poate stabili existența unei relații de cauzalitate între importurile care fac obiectul dumpingului și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(95)

Din aceste motive, se poate stabili existența unei relații de cauzalitate între importurile care fac obiectul dumpingului și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

3.   Efectul altor factori

| (96) | Ceilalți factori examinați în contextul cauzalității sunt evoluția cererii pe piața Uniunii, criza economică, costul de producție al industriei din Uniune, performanța la export a industriei din Uniune și importurile de melamină din alte țări terțe. |
| --- | --- |

(96)

Ceilalți factori examinați în contextul cauzalității sunt evoluția cererii pe piața Uniunii, criza economică, costul de producție al industriei din Uniune, performanța la export a industriei din Uniune și importurile de melamină din alte țări terțe.

(a)   Evoluția cererii pe piața Uniunii și criza economică

| (97) | Ar trebui reamintit că principalele aplicații ale melaminei sunt în sectoarele locuințelor și construcțiilor. Ca urmare a crizei economice, piețele locuințelor și construcțiilor s-au contractat, ceea ce a determinat o reducere și a consumului, nu doar pe piața Uniunii, ci și la nivel mondial. Dat fiind că UE este de departe cea mai mare piață pentru melamină la nivel mondial, criza a avut un impact negativ asupra pieței mondiale. Acest aspect este ilustrat de o scădere cu 28 % a consumului, opriri ale producției la nivelul industriei din Uniune și o scădere a prețurilor de vânzare. |
| --- | --- |

(97)

Ar trebui reamintit că principalele aplicații ale melaminei sunt în sectoarele locuințelor și construcțiilor. Ca urmare a crizei economice, piețele locuințelor și construcțiilor s-au contractat, ceea ce a determinat o reducere și a consumului, nu doar pe piața Uniunii, ci și la nivel mondial. Dat fiind că UE este de departe cea mai mare piață pentru melamină la nivel mondial, criza a avut un impact negativ asupra pieței mondiale. Acest aspect este ilustrat de o scădere cu 28 % a consumului, opriri ale producției la nivelul industriei din Uniune și o scădere a prețurilor de vânzare.

| (98) | Prin urmare, faptele și considerațiile de mai sus sugerează că o parte a prejudiciului suferit de industria din Uniune ar putea fi atribuit crizei economice. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, faptele și considerațiile de mai sus sugerează că o parte a prejudiciului suferit de industria din Uniune ar putea fi atribuit crizei economice.

| (99) | Cu toate acestea, după cum se explică în considerentele 88-95 de mai sus, ar trebui să se țină seama de faptul că au existat distorsiuni clare pe piața melaminei din China. În plus, importurile care au făcut obiectul dumpingului, provenite din China, au subcotat în cursul PA prețul industriei din Uniune în medie cu 10 %, exacerbând astfel suplimentar efectele negative asupra nivelului prețului, în special în cursul PA. |
| --- | --- |

(99)

Cu toate acestea, după cum se explică în considerentele 88-95 de mai sus, ar trebui să se țină seama de faptul că au existat distorsiuni clare pe piața melaminei din China. În plus, importurile care au făcut obiectul dumpingului, provenite din China, au subcotat în cursul PA prețul industriei din Uniune în medie cu 10 %, exacerbând astfel suplimentar efectele negative asupra nivelului prețului, în special în cursul PA.

| (100) | Având în vedere subcotarea practicată de exportatorii chinezi și creșterea selectivă a prezenței lor în cursul PA, astfel cum este descris în considerentul 92 de mai sus, chiar dacă se consideră că o parte a prejudiciului material suferit de industria din Uniune poate fi atribuită crizei economice, acest aspect nu este în măsură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul dumpingului și prejudiciul material suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(100)

Având în vedere subcotarea practicată de exportatorii chinezi și creșterea selectivă a prezenței lor în cursul PA, astfel cum este descris în considerentul 92 de mai sus, chiar dacă se consideră că o parte a prejudiciului material suferit de industria din Uniune poate fi atribuită crizei economice, acest aspect nu este în măsură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul dumpingului și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.

(b)   Costul de producție al industriei din Uniune

| (101) | Ancheta a arătat că producția de melamină este mare consumatoare de capital, fiind grevată de costuri fixe mari. Costul de producție al industriei din Uniune pentru melamină a rămas stabil în cursul perioadei luate în considerare, dar a scăzut cu 14 % între 2008 și PA, după cum se arată în tabelul 7(b) de mai sus. Acest aspect ar fi trebuit să permită o anumită recuperare a rentabilității industriei din Uniune, dar nivelul mic al prețului pe piața Uniunii, precum și subcotarea practicată de importurile care fac obiectul dumpingului, cu preț mic, provenite din RPC, nu au permis ca această situație să se materializeze. |
| --- | --- |

(101)

Ancheta a arătat că producția de melamină este mare consumatoare de capital, fiind grevată de costuri fixe mari. Costul de producție al industriei din Uniune pentru melamină a rămas stabil în cursul perioadei luate în considerare, dar a scăzut cu 14 % între 2008 și PA, după cum se arată în tabelul 7(b) de mai sus. Acest aspect ar fi trebuit să permită o anumită recuperare a rentabilității industriei din Uniune, dar nivelul mic al prețului pe piața Uniunii, precum și subcotarea practicată de importurile care fac obiectul dumpingului, cu preț mic, provenite din RPC, nu au permis ca această situație să se materializeze.

| (102) | În consecință, se concluzionează că prejudiciul suferit de industria din Uniune nu este cauzat de costul de producție. |
| --- | --- |

(102)

În consecință, se concluzionează că prejudiciul suferit de industria din Uniune nu este cauzat de costul de producție.

(c)   Performanța la export a industriei din Uniune

| (103) | Deși analiza prejudiciului și a cauzalității s-a concentrat pe situația industriei din Uniune pe piața Uniunii, performanța acesteia la export a fost examinată pentru a se determina dacă aceasta ar putea constitui un alt factor care ar putea explica prejudiciul constatat.

  Tabelul 11 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exporturi (tone) | 84 103 | 78 956 | 68 560 | 85 146 |
| Indice | 100 | 94 | 82 | 101 |
| Sursă: răspunsurile la chestionar primite din partea industriei din Uniune |

(103)

Deși analiza prejudiciului și a cauzalității s-a concentrat pe situația industriei din Uniune pe piața Uniunii, performanța acesteia la export a fost examinată pentru a se determina dacă aceasta ar putea constitui un alt factor care ar putea explica prejudiciul constatat.

Tabelul 11

2006

2007

2008

PA

Exporturi (tone)

84 103

78 956

68 560

85 146

Indice

100

94

82

101

Sursă: răspunsurile la chestionar primite din partea industriei din Uniune

| (104) | Analiza a arătat că vânzările la export realizate de industria din Uniune către părți independente au rămas stabile la aproximativ 85 000 de tone, ceea ce înseamnă aproximativ 28 % din producție în cursul perioadei luate în considerare. Performanța la export a reclamanților a fost deci foarte bună chiar și în cursul crizei. Prin urmare, situația prejudiciantă pentru industria din Uniune nu poate fi explicată prin exporturi sau atribuită acestora. |
| --- | --- |

(104)

Analiza a arătat că vânzările la export realizate de industria din Uniune către părți independente au rămas stabile la aproximativ 85 000 de tone, ceea ce înseamnă aproximativ 28 % din producție în cursul perioadei luate în considerare. Performanța la export a reclamanților a fost deci foarte bună chiar și în cursul crizei. Prin urmare, situația prejudiciantă pentru industria din Uniune nu poate fi explicată prin exporturi sau atribuită acestora.

(d)   Importurile din alte țări terțe

| (105) | Tendințele volumelor importurilor și ale prețurilor din alte țări terțe între 2006 și PA au fost după cum urmează:

  Tabelul 12










  Alte țări terțe | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuri (tone) | 45 480 | 41 060 | 24 835 | 16 473 |
| Indice | 100 | 90 | 55 | 36 |
| Cotă de piață | 12,3 % | 10,6 % | 7,7 % | 6,2 % |
| Indice | 100 | 86 | 62 | 50 |
| Preț (EUR/tonă) | 820 | 941 | 1 094 | 895 |
| Indice | 100 | 115 | 133 | 109 |
| Sursă: Eurostat |

(105)

Tendințele volumelor importurilor și ale prețurilor din alte țări terțe între 2006 și PA au fost după cum urmează:

Tabelul 12

Alte țări terțe

2006

2007

2008

PA

Importuri (tone)

45 480

41 060

24 835

16 473

Indice

100

90

55

36

Cotă de piață

12,3 %

10,6 %

7,7 %

6,2 %

Indice

100

86

62

50

Preț (EUR/tonă)

820

941

1 094

895

Indice

100

115

133

109

Sursă: Eurostat

| (106) | Cu excepția Iranului și a Arabiei Saudite, importurile provenite din țări terțe individuale au fost mai mici decât pragul de minimis de 1 % din cota de piață pe piața Uniunii în cursul PA. Ancheta a arătat că volumul importurilor provenite din țări terțe a scăzut în cursul perioadei luate în considerare. În ceea ce privește Iranul și Arabia Saudită, care au contribuit cu 4,4 %, respectiv 1,4 % la consumul UE în cursul PA, s-a constatat că prețurile practicate de ele au fost mai mari decât cele ale exportatorilor chinezi. Prin urmare, se consideră că astfel de cantități și prețuri au avut doar un impact mic sau inexistent asupra pieței UE. |
| --- | --- |

(106)

Cu excepția Iranului și a Arabiei Saudite, importurile provenite din țări terțe individuale au fost mai mici decât pragul de minimis de 1 % din cota de piață pe piața Uniunii în cursul PA. Ancheta a arătat că volumul importurilor provenite din țări terțe a scăzut în cursul perioadei luate în considerare. În ceea ce privește Iranul și Arabia Saudită, care au contribuit cu 4,4 %, respectiv 1,4 % la consumul UE în cursul PA, s-a constatat că prețurile practicate de ele au fost mai mari decât cele ale exportatorilor chinezi. Prin urmare, se consideră că astfel de cantități și prețuri au avut doar un impact mic sau inexistent asupra pieței UE.

| (107) | Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile provenite din aceste țări terțe nu au contribuit în mod semnificativ la prejudiciul material suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(107)

Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile provenite din aceste țări terțe nu au contribuit în mod semnificativ la prejudiciul material suferit de industria din Uniune.

4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (108) | Analiza de mai sus a arătat că, pe parcursul perioadei luate în considerare, a existat o scădere substanțială a volumului și cotei de piață ale importurilor care au făcut obiectul dumpingului, la prețuri mici, originare din RPC. Totuși, aceste importuri au fost realizate la prețuri de dumping semnificative, care au subcotat cu 10 % prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii în cursul PA. Acest efect negativ asupra prețului de vânzare predominant de pe piața Uniunii s-a menținut în cursul întregii PA. Pe baza tuturor faptelor și considerațiilor, s-a considerat că a existat o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul dumpingului și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(108)

Analiza de mai sus a arătat că, pe parcursul perioadei luate în considerare, a existat o scădere substanțială a volumului și cotei de piață ale importurilor care au făcut obiectul dumpingului, la prețuri mici, originare din RPC. Totuși, aceste importuri au fost realizate la prețuri de dumping semnificative, care au subcotat cu 10 % prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii în cursul PA. Acest efect negativ asupra prețului de vânzare predominant de pe piața Uniunii s-a menținut în cursul întregii PA. Pe baza tuturor faptelor și considerațiilor, s-a considerat că a existat o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul dumpingului și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.

| (109) | Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut cauza prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu par să fi fost în măsură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care au făcut obiectul dumpingului, provenite din RPC, și prejudiciul material suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(109)

Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut cauza prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu par să fi fost în măsură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care au făcut obiectul dumpingului, provenite din RPC, și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.

| (110) | Pe baza analizei de mai sus, care a evidențiat și separat în mod adecvat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciante ale importurilor care au făcut obiectul dumpingului, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile care au făcut obiectul dumpingului, provenite din RPC, au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(110)

Pe baza analizei de mai sus, care a evidențiat și separat în mod adecvat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciante ale importurilor care au făcut obiectul dumpingului, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile care au făcut obiectul dumpingului, provenite din RPC, au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

F.   INTERESUL UNIUNII

1.   Observație preliminară

| (111) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziei provizorii privind dumpingul prejudiciant, existau motive copleșitoare pentru a concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză. |
| --- | --- |

(111)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziei provizorii privind dumpingul prejudiciant, existau motive copleșitoare pentru a concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.

2.   Interesul industriei din Uniune

| (112) | Industria din Uniune este compusă din trei producători, având fabrici situate în diferite state membre ale Uniunii, care angajează direct peste 600 de oameni în producția de produs similar. |
| --- | --- |

(112)

Industria din Uniune este compusă din trei producători, având fabrici situate în diferite state membre ale Uniunii, care angajează direct peste 600 de oameni în producția de produs similar.

| (113) | Industria din Uniune a suferit un prejudiciu material cauzat de importurile care au făcut obiectul dumpingului, provenite din RPC. Se reamintește că cei mai mulți indicatori relevanți pentru prejudiciu au arătat o tendință negativă în cursul perioadei luate în considerare. Mai exact, indicatorii prejudiciului din sfera performanței financiare a industriei din Uniune, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor, au fost grav afectați. Se consideră că, în absența unor măsuri, redresarea sectorului melaminei nu va fi suficientă pentru a permite redresarea situației financiare a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(113)

Industria din Uniune a suferit un prejudiciu material cauzat de importurile care au făcut obiectul dumpingului, provenite din RPC. Se reamintește că cei mai mulți indicatori relevanți pentru prejudiciu au arătat o tendință negativă în cursul perioadei luate în considerare. Mai exact, indicatorii prejudiciului din sfera performanței financiare a industriei din Uniune, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor, au fost grav afectați. Se consideră că, în absența unor măsuri, redresarea sectorului melaminei nu va fi suficientă pentru a permite redresarea situației financiare a industriei din Uniune.

| (114) | Este de așteptat ca instituirea taxelor antidumping provizorii să restabilească condiții comerciale efective pe piața Uniunii, permițând prețurilor melaminei să reflecte costurile diverselor componente și condițiile de piață. Se poate preconiza că instituirea de măsuri provizorii și redresarea sectorului ar permite industriei din Uniune să recurgă la economii de scară pentru a-și păstra cota de piață, cu un impact pozitiv asupra situației economice și a rentabilității ei. |
| --- | --- |

(114)

Este de așteptat ca instituirea taxelor antidumping provizorii să restabilească condiții comerciale efective pe piața Uniunii, permițând prețurilor melaminei să reflecte costurile diverselor componente și condițiile de piață. Se poate preconiza că instituirea de măsuri provizorii și redresarea sectorului ar permite industriei din Uniune să recurgă la economii de scară pentru a-și păstra cota de piață, cu un impact pozitiv asupra situației economice și a rentabilității ei.

| (115) | Prin urmare, s-a concluzionat că instituirea măsurilor antidumping provizorii asupra importurilor de melamină originară din RPC ar fi în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(115)

Prin urmare, s-a concluzionat că instituirea măsurilor antidumping provizorii asupra importurilor de melamină originară din RPC ar fi în interesul industriei din Uniune.

3.   Interesul utilizatorilor

| (116) | Cooperarea utilizatorilor a fost relativ slabă în acest caz. Au fost trimise 44 de chestionare utilizatorilor cunoscuți de pe piața Uniunii, doar șapte răspunsuri putând fi considerate suficient de însemnate pentru a evalua situația lor economică și posibilul impact al măsurilor antidumping asupra activității lor. Utilizatorii cooperanți au reprezentat aproximativ 10 % din consumul UE. |
| --- | --- |

(116)

Cooperarea utilizatorilor a fost relativ slabă în acest caz. Au fost trimise 44 de chestionare utilizatorilor cunoscuți de pe piața Uniunii, doar șapte răspunsuri putând fi considerate suficient de însemnate pentru a evalua situația lor economică și posibilul impact al măsurilor antidumping asupra activității lor. Utilizatorii cooperanți au reprezentat aproximativ 10 % din consumul UE.

| (117) | Conform industriei din Uniune, ponderea melaminei în costul de producție al utilizatorilor din industrie ar fi de maximum 3 %, cu o medie de 2 %. Dacă aceste date se confirmă prin vizite de verificare suplimentare, care vor avea loc în restul perioadei de anchetă la sediile utilizatorilor, impactul măsurilor antidumping propuse asupra utilizatorilor din industrie ar fi limitat. |
| --- | --- |

(117)

Conform industriei din Uniune, ponderea melaminei în costul de producție al utilizatorilor din industrie ar fi de maximum 3 %, cu o medie de 2 %. Dacă aceste date se confirmă prin vizite de verificare suplimentare, care vor avea loc în restul perioadei de anchetă la sediile utilizatorilor, impactul măsurilor antidumping propuse asupra utilizatorilor din industrie ar fi limitat.

| (118) | Pe baza celor câteva răspunsuri semnificative primite de la utilizatori, s-ar părea că ponderea melaminei în costul de producție al utilizatorilor ar fi de aproximativ 10 %. Prin urmare, posibilul impact al măsurilor ar putea fi negativ, în funcție de nivelul rentabilității lor, care nu a fost dezvăluit în mod clar de către utilizatori. După cum s-a menționat mai sus, vizitele de verificare vor avea loc la sediile principalilor utilizatori, în restul perioadei de anchetă. De asemenea, Comisia va căuta să obțină o cooperare mai bună din partea industriei utilizatoare. |
| --- | --- |

(118)

Pe baza celor câteva răspunsuri semnificative primite de la utilizatori, s-ar părea că ponderea melaminei în costul de producție al utilizatorilor ar fi de aproximativ 10 %. Prin urmare, posibilul impact al măsurilor ar putea fi negativ, în funcție de nivelul rentabilității lor, care nu a fost dezvăluit în mod clar de către utilizatori. După cum s-a menționat mai sus, vizitele de verificare vor avea loc la sediile principalilor utilizatori, în restul perioadei de anchetă. De asemenea, Comisia va căuta să obțină o cooperare mai bună din partea industriei utilizatoare.

| (119) | Unele părți au sugerat, de asemenea, că, deoarece cota de piață deținută de industria din Uniune este foarte mare, o creștere a prețului melaminei practicat de respectiva industrie ca urmare a instituirii măsurilor poate fi principalul impact al instituirii măsurilor antidumping în acest caz. |
| --- | --- |

(119)

Unele părți au sugerat, de asemenea, că, deoarece cota de piață deținută de industria din Uniune este foarte mare, o creștere a prețului melaminei practicat de respectiva industrie ca urmare a instituirii măsurilor poate fi principalul impact al instituirii măsurilor antidumping în acest caz.

| (120) | Cu toate acestea, se consideră că lipsa instituirii de măsuri asupra importurilor care fac obiectul dumpingului, provenite din China, poate duce la scăderi suplimentare ale producției din partea anumitor producători din Uniune și, în continuare, la posibile probleme, cum ar fi scăderea ofertei pe piața Uniunii, cea mai mare piață pentru melamină la nivel mondial. |
| --- | --- |

(120)

Cu toate acestea, se consideră că lipsa instituirii de măsuri asupra importurilor care fac obiectul dumpingului, provenite din China, poate duce la scăderi suplimentare ale producției din partea anumitor producători din Uniune și, în continuare, la posibile probleme, cum ar fi scăderea ofertei pe piața Uniunii, cea mai mare piață pentru melamină la nivel mondial.

| (121) | Pe baza faptelor și a considerațiilor de mai sus, se consideră că, în acest stadiu, nu există elemente bazate pe dovezi care să indice că impactul instituirii măsurilor provizorii ar fi disproporționat în ceea ce privește activitatea industriei utilizatoare. Prin urmare, se consideră că nu există motive copleșitoare de a nu institui măsuri provizorii. |
| --- | --- |

(121)

Pe baza faptelor și a considerațiilor de mai sus, se consideră că, în acest stadiu, nu există elemente bazate pe dovezi care să indice că impactul instituirii măsurilor provizorii ar fi disproporționat în ceea ce privește activitatea industriei utilizatoare. Prin urmare, se consideră că nu există motive copleșitoare de a nu institui măsuri provizorii.

4.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (122) | Ținând seama de cele de mai sus, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, pe baza informațiilor disponibile cu privire la interesul Uniunii, nu există motive copleșitoare împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de melamină originară din RPC. |
| --- | --- |

(122)

Ținând seama de cele de mai sus, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, pe baza informațiilor disponibile cu privire la interesul Uniunii, nu există motive copleșitoare împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de melamină originară din RPC.

G.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (123) | Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul dumpingului. |
| --- | --- |

(123)

Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul dumpingului.

| (124) | Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(124)

Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (125) | Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciant, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze un profit înainte de impozitare, pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în absența importurilor care fac obiectul dumpingului, din vânzările de produs similar în Uniune. Se consideră că profitul care ar putea fi obținut în absența importurilor care fac obiectul dumpingului ar trebui să aibă ca referință anul 2003, singurul an în care industria din Uniune a obținut profituri și în care importurile chinezești au fost mai puțin prezente pe piața Uniunii. Prin urmare, se consideră că o marjă de profit de 5 % din cifra de afaceri ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar fi putut obține în absența dumpingului prejudiciant. |
| --- | --- |

(125)

Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciant, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze un profit înainte de impozitare, pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în absența importurilor care fac obiectul dumpingului, din vânzările de produs similar în Uniune. Se consideră că profitul care ar putea fi obținut în absența importurilor care fac obiectul dumpingului ar trebui să aibă ca referință anul 2003, singurul an în care industria din Uniune a obținut profituri și în care importurile chinezești au fost mai puțin prezente pe piața Uniunii. Prin urmare, se consideră că o marjă de profit de 5 % din cifra de afaceri ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar fi putut obține în absența dumpingului prejudiciant.

| (126) | Din aceste motive, s-a calculat un preț neprejudiciant al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciant a fost obținut adăugând marja de profit de 5 % menționată anterior la costul de producție. |
| --- | --- |

(126)

Din aceste motive, s-a calculat un preț neprejudiciant al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciant a fost obținut adăugând marja de profit de 5 % menționată anterior la costul de producție.

| (127) | Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC, ajustat în mod corespunzător la costurile de import și la taxele vamale, cu prețul neprejudiciant practicat de industria din Uniune pe piața Uniunii, în cursul PA. Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea CIF medie de import a tipurilor comparate. |
| --- | --- |

(127)

Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC, ajustat în mod corespunzător la costurile de import și la taxele vamale, cu prețul neprejudiciant practicat de industria din Uniune pe piața Uniunii, în cursul PA. Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea CIF medie de import a tipurilor comparate.

2.   Măsuri provizorii

| (128) | Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor originare din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe. |
| --- | --- |

(128)

Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor originare din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe.

| (129) | Pentru fiecare societate, nivelurile individuale ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei pentru societățile în cauză. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(129)

Pentru fiecare societate, nivelurile individuale ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei pentru societățile în cauză. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (130) | Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei modificări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3), împreună cu toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția, vânzările interne și externe asociate cu, de exemplu, respectiva modificare a denumirii sau cu respectiva modificare a entităților de producție și de vânzare. Dacă este necesar, regulamentul va fi modificat în consecință, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei. |
| --- | --- |

(130)

Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei modificări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3), împreună cu toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția, vânzările interne și externe asociate cu, de exemplu, respectiva modificare a denumirii sau cu respectiva modificare a entităților de producție și de vânzare. Dacă este necesar, regulamentul va fi modificat în consecință, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

| (131) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori necooperanți, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(131)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori necooperanți, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în cursul PA.

| (132) | Marjele de dumping și de prejudiciu stabilite sunt după cum urmează:







  Societate | Marjă de dumping | Marjă de prejudiciu |
| --- | --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 % | 46,5 % |
| Shandong Liaherd | 47,6 % | 47,8 % |
| Henan Junhua | 49 % | 53,9 % |
| Toate celelalte societăți | 65,6 % | 65,2 % |

(132)

Marjele de dumping și de prejudiciu stabilite sunt după cum urmează:

Societate

Marjă de dumping

Marjă de prejudiciu

Sichuan Golden Elephant

44,9 %

46,5 %

Shandong Liaherd

47,6 %

47,8 %

Henan Junhua

49 %

53,9 %

Toate celelalte societăți

65,6 %

65,2 %

H.   COMUNICARE

| (133) | Constatările provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își facă cunoscute opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie afirmat că respectivele constatări cu privire la instituirea de taxe antidumping formulate în contextul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesar să fie reconsiderate în scopul formulării unor concluzii definitive, |
| --- | --- |

(133)

Constatările provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își facă cunoscute opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie afirmat că respectivele constatări cu privire la instituirea de taxe antidumping formulate în contextul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesar să fie reconsiderate în scopul formulării unor concluzii definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de melamină, încadrată în prezent la codul NC 2933 61 00, originară din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de aplicarea taxei vamale, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare este:

| Societate | Nivelul taxei (%) | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 | A986 |
| Shandong Liaherd | 47,6 | A987 |
| Henan Junhua | 49 | A988 |
| Toate celelalte societăți | 65,2 | A999 |

Societate

Nivelul taxei (%)

Cod adițional TARIC

Sichuan Golden Elephant

44,9

A986

Shandong Liaherd

47,6

A987

Henan Junhua

49

A988

Toate celelalte societăți

65,2

A999

(3)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(4)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

(1)   Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)   În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 noiembrie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 40, 17.2.2010, p. 10.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles, Belgia.

3

---

| 16.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/27

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1036/2010 AL COMISIEI

din 15 noiembrie 2010

de instituire a unei taxe antidumping provizorii privind importurile de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Inițierea procedurii

| (1) | La 17 februarie 2010, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), inițierea unei proceduri antidumping în privința importurilor în Uniune de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina (denumită în continuare „BiH”). |
| --- | --- |

(1)

La 17 februarie 2010, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), inițierea unei proceduri antidumping în privința importurilor în Uniune de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina (denumită în continuare „BiH”).

| (2) | Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse la 4 ianuarie 2010 de către societățile Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. și Zeolite Mira Srl Unipersonale (denumite în continuare „reclamanții”), reprezentând o proporție importantă, în acest caz peste 25 % din producția totală de pudră de zeolit A din Uniune. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și a prejudiciilor materiale aferente, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete. |
| --- | --- |

(2)

Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse la 4 ianuarie 2010 de către societățile Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. și Zeolite Mira Srl Unipersonale (denumite în continuare „reclamanții”), reprezentând o proporție importantă, în acest caz peste 25 % din producția totală de pudră de zeolit A din Uniune. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și a prejudiciilor materiale aferente, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete.

1.2.   Părțile vizate de procedură

| (3) | Comisia a anunțat oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, grupul producător-exportator din BiH, importatorii, utilizatorii și alte părți cunoscute ca fiind interesate, precum și reprezentanții BiH cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a anunțat oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, grupul producător-exportator din BiH, importatorii, utilizatorii și alte părți cunoscute ca fiind interesate, precum și reprezentanții BiH cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de deschidere.

| (4) | Reclamanții, producătorii din Uniune, grupul producător-exportator din BiH, importatorii și utilizatorii și-au făcut cunoscute opiniile. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate. |
| --- | --- |

(4)

Reclamanții, producătorii din Uniune, grupul producător-exportator din BiH, importatorii și utilizatorii și-au făcut cunoscute opiniile. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.

| (5) | Având în vedere numărul aparent ridicat de producători și importatori din Uniune, în avizul de deschidere a procedurii s-a preconizat o eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să selecteze un eșantion, toți producătorii și importatorii cunoscuți din Uniune au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor legate de produsul în cauză (după cum se prevede în secțiunea 2.1 de mai jos), desfășurate în perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere numărul aparent ridicat de producători și importatori din Uniune, în avizul de deschidere a procedurii s-a preconizat o eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să selecteze un eșantion, toți producătorii și importatorii cunoscuți din Uniune au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor legate de produsul în cauză (după cum se prevede în secțiunea 2.1 de mai jos), desfășurate în perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009.

| (6) | După cum se explică în considerentul 16 de mai jos, opt producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de patru producători din Uniune, deținând cel mai mare volum de producție/vânzări din Uniune. |
| --- | --- |

(6)

După cum se explică în considerentul 16 de mai jos, opt producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de patru producători din Uniune, deținând cel mai mare volum de producție/vânzări din Uniune.

| (7) | După cum se explică în considerentul 20 de mai jos, numai trei producători independenți din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Cu toate acestea, unul dintre acești importatori nu a importat/a achiziționat produsul în cauză. Prin urmare, ținând cont de numărul limitat de importatori, s-a considerat că eșantionarea nu mai era necesară. |
| --- | --- |

(7)

După cum se explică în considerentul 20 de mai jos, numai trei producători independenți din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Cu toate acestea, unul dintre acești importatori nu a importat/a achiziționat produsul în cauză. Prin urmare, ținând cont de numărul limitat de importatori, s-a considerat că eșantionarea nu mai era necesară.

| (8) | Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de deschidere, și anume, grupului producător-exportator din BiH, celor patru producători din Uniune incluși în eșantion și celor trei importatori/utilizatori independenți. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de deschidere, și anume, grupului producător-exportator din BiH, celor patru producători din Uniune incluși în eșantion și celor trei importatori/utilizatori independenți.

| (9) | S-au primit răspunsuri de la grupul producător-exportator din BiH, inclusiv de la societățile asociate acestuia, de la cei patru producători din Uniune incluși în eșantion și de la cei trei importatori/utilizatori independenți din Uniune. |
| --- | --- |

(9)

S-au primit răspunsuri de la grupul producător-exportator din BiH, inclusiv de la societățile asociate acestuia, de la cei patru producători din Uniune incluși în eșantion și de la cei trei importatori/utilizatori independenți din Uniune.

| (10) | Comisia a căutat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți: | producători din Uniune







  — | Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spania |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Comisia a căutat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

producători din Uniune

—

Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spania

| — | MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungaria |
| --- | --- |

—

MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungaria

| — | PQ Silicas BV, Eijsden, Țările de Jos |
| --- | --- |

—

PQ Silicas BV, Eijsden, Țările de Jos

| — | Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italia |
| --- | --- |

—

Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italia

| | importatori/utilizatori din Uniune







  — | Reckitt Benckiser Group, Slough, Regatul Unit și Mira, Italia |
| --- | --- | --- |

importatori/utilizatori din Uniune

—

Reckitt Benckiser Group, Slough, Regatul Unit și Mira, Italia

| — | Henkel AG, Dusseldorf, Germania |
| --- | --- |

—

Henkel AG, Dusseldorf, Germania

| — | Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Germania |
| --- | --- |

—

Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Germania

| | producători-exportatori din BiH







  — | Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik |
| --- | --- | --- |

producători-exportatori din BiH

—

Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik

| — | Alumina d.o.o., Zvornik (societate asociată cu producătorul-exportator de mai sus) |
| --- | --- |

—

Alumina d.o.o., Zvornik (societate asociată cu producătorul-exportator de mai sus)

| | importatori asociați din Uniune







  — | Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Lithuania |
| --- | --- | --- |

importatori asociați din Uniune

—

Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Lithuania

1.3.   Perioada de anchetă

| (11) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul care decurge din acesta a acoperit perioada dintre 1 ianuarie și 31 decembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada dintre ianuarie 2005 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(11)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul care decurge din acesta a acoperit perioada dintre 1 ianuarie și 31 decembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada dintre ianuarie 2005 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (12) | Produsul în cauză este pudra de zeolit A, denumită și pudră de zeolit NaA sau pudră de zeolit 4A (denumită în continuare „produsul în cauză”), încadrată în prezent în codul NC ex 2842 10 00. |
| --- | --- |

(12)

Produsul în cauză este pudra de zeolit A, denumită și pudră de zeolit NaA sau pudră de zeolit 4A (denumită în continuare „produsul în cauză”), încadrată în prezent în codul NC ex 2842 10 00.

| (13) | Produsul în cauză este destinat unor aplicații finale ca adjuvant, utilizat pentru producerea detergenților uscați și a agenților de dedurizare a apei. |
| --- | --- |

(13)

Produsul în cauză este destinat unor aplicații finale ca adjuvant, utilizat pentru producerea detergenților uscați și a agenților de dedurizare a apei.

2.2.   Produsul similar

| (14) | Produsul în cauză, produsul vândut pe piața internă din BiH, precum și cel fabricat și vândut în Uniune de către producătorii din Uniune, s-au dovedit a avea aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază precum și aceleași utilizări de bază și sunt considerate, prin urmare, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(14)

Produsul în cauză, produsul vândut pe piața internă din BiH, precum și cel fabricat și vândut în Uniune de către producătorii din Uniune, s-au dovedit a avea aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază precum și aceleași utilizări de bază și sunt considerate, prin urmare, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (15) | Grupul producător-exportator bosniac a afirmat că produsul în cauză, exportat atât de către Fabrika Glinice Birac AD, cât și de societatea asociată acesteia Alumina d.o.o. („grupul Birac”), prezintă costuri, procedee de fabricație și o calitate diferite de produsul similar fabricat de anumiți producători din Uniune. S-a afirmat, de asemenea, că procesul de producție al grupului Birac este bazat pe aluminiu lichid provenind din procesul de fabricare a aluminei și nu din hidroxidul de aluminiu, în timp ce producția din Uniune este, în mod tradițional, bazată pe cristale de hidroxid care, încălzite și amestecate cu sodă caustică, sunt readuse în stare lichidă pentru producția de suspensie de zeolit. Cu privire la argumentele de mai sus, se menționează că informațiile furnizate de grupul Birac nu pun la îndoială faptele stabilite potrivit cărora, independent de orice diferențe pretinse privind procesele de producție, costurile sau calitatea, produsul în cauză are aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceeași utilitate ca și produsul similar. |
| --- | --- |

(15)

Grupul producător-exportator bosniac a afirmat că produsul în cauză, exportat atât de către Fabrika Glinice Birac AD, cât și de societatea asociată acesteia Alumina d.o.o. („grupul Birac”), prezintă costuri, procedee de fabricație și o calitate diferite de produsul similar fabricat de anumiți producători din Uniune. S-a afirmat, de asemenea, că procesul de producție al grupului Birac este bazat pe aluminiu lichid provenind din procesul de fabricare a aluminei și nu din hidroxidul de aluminiu, în timp ce producția din Uniune este, în mod tradițional, bazată pe cristale de hidroxid care, încălzite și amestecate cu sodă caustică, sunt readuse în stare lichidă pentru producția de suspensie de zeolit. Cu privire la argumentele de mai sus, se menționează că informațiile furnizate de grupul Birac nu pun la îndoială faptele stabilite potrivit cărora, independent de orice diferențe pretinse privind procesele de producție, costurile sau calitatea, produsul în cauză are aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceeași utilitate ca și produsul similar.

3.   EȘANTIONAREA

3.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (16) | Opt producători din Uniune, reprezentând aproximativ 50 % din volumul de vânzări pe piață al producătorilor din Uniune, au răspuns la cererea de eșantionare a datelor formulată în avizul de deschidere. Inițial, cei mai importanți cinci producători din Uniune au fost selectați pentru a face parte din eșantion. Totuși, una dintre societăți a hotărât să își înceteze cooperarea. Prin urmare, cei patru producători din Uniune restanți constituie eșantionul în cadrul acestei anchete. |
| --- | --- |

(16)

Opt producători din Uniune, reprezentând aproximativ 50 % din volumul de vânzări pe piață al producătorilor din Uniune, au răspuns la cererea de eșantionare a datelor formulată în avizul de deschidere. Inițial, cei mai importanți cinci producători din Uniune au fost selectați pentru a face parte din eșantion. Totuși, una dintre societăți a hotărât să își înceteze cooperarea. Prin urmare, cei patru producători din Uniune restanți constituie eșantionul în cadrul acestei anchete.

| (17) | Acești patru producători reprezentau în jur de 37 % din volumul total de vânzări pe piața Uniunii al producătorilor din Uniune în cursul PA și peste 75 % din volumul vânzărilor celor opt producători care au furnizat date în cadrul exercițiului de eșantionare. Cei patru producători incluși în eșantion au fost considerați reprezentativi pentru ansamblul producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(17)

Acești patru producători reprezentau în jur de 37 % din volumul total de vânzări pe piața Uniunii al producătorilor din Uniune în cursul PA și peste 75 % din volumul vânzărilor celor opt producători care au furnizat date în cadrul exercițiului de eșantionare. Cei patru producători incluși în eșantion au fost considerați reprezentativi pentru ansamblul producătorilor din Uniune.

| (18) | Grupul producător-exportator bosniac a declarat că trei producători din Uniune (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. și Industrias Quimicas del Ebro SA) ar trebui să fie considerați ca necooperativi cu ancheta. S-a afirmat că aceste societăți au prezentat răspunsuri neconfidențiale la scrisorile cuprinzând cereri de clarificări cu câteva zile mai târziu decât termenul limită stabilit. În ceea ce privește observația precedentă, se menționează faptul că informațiile furnizate de către părțile susmenționate au fost comunicate la termenul fixat și că aceasta nu a împiedicat în niciun fel progresul anchetei și nici drepturile de apărare ale părților. |
| --- | --- |

(18)

Grupul producător-exportator bosniac a declarat că trei producători din Uniune (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. și Industrias Quimicas del Ebro SA) ar trebui să fie considerați ca necooperativi cu ancheta. S-a afirmat că aceste societăți au prezentat răspunsuri neconfidențiale la scrisorile cuprinzând cereri de clarificări cu câteva zile mai târziu decât termenul limită stabilit. În ceea ce privește observația precedentă, se menționează faptul că informațiile furnizate de către părțile susmenționate au fost comunicate la termenul fixat și că aceasta nu a împiedicat în niciun fel progresul anchetei și nici drepturile de apărare ale părților.

| (19) | S-a susținut, de asemenea, că un producător din Uniune (MAL Magyar Aluminium) a omis să menționeze în răspunsul său cu privire la eșantionare că era asociat cu alt producător din Uniune (Silkem d.o.o.). Societatea din urmă nu era inclusă în eșantion și nu apărea în răspunsul furnizat de MAL Magyar Aluminium la chestionar. S-a afirmat, deci, că acești doi producători din Uniune ar trebui să fie considerați ca necooperativi cu ancheta de față. În această privință se notează că serviciile Comisiei erau la curent cu relația dintre aceste două părți la stadiul depunerii plângerii și că una dintre cele două părți menționase relația în răspunsul său referitor la eșantionare. În plus, MAL Magyar Aluminium a dezvăluit această relație în răspunsul său la chestionar. În sfârșit, trebuie precizat că Silkem d.o.o. și MAL Magyar Aluminium au cooperat pe deplin cu ancheta. În ceea ce privește Silkem d.o.o., această societate a furnizat datele la stadiul de eșantionare, dar nu a fost inclusă în eșantion și, în consecință, nu a trebuit să completeze un răspuns la chestionar. Cât despre MAL Magyar Aluminium, nu a fost necesar ca aceasta să prezinte un răspuns consolidat care să includă Silkem d.o.o., dat fiind că aceasta din urmă constituie o entitate juridică distinctă. |
| --- | --- |

(19)

S-a susținut, de asemenea, că un producător din Uniune (MAL Magyar Aluminium) a omis să menționeze în răspunsul său cu privire la eșantionare că era asociat cu alt producător din Uniune (Silkem d.o.o.). Societatea din urmă nu era inclusă în eșantion și nu apărea în răspunsul furnizat de MAL Magyar Aluminium la chestionar. S-a afirmat, deci, că acești doi producători din Uniune ar trebui să fie considerați ca necooperativi cu ancheta de față. În această privință se notează că serviciile Comisiei erau la curent cu relația dintre aceste două părți la stadiul depunerii plângerii și că una dintre cele două părți menționase relația în răspunsul său referitor la eșantionare. În plus, MAL Magyar Aluminium a dezvăluit această relație în răspunsul său la chestionar. În sfârșit, trebuie precizat că Silkem d.o.o. și MAL Magyar Aluminium au cooperat pe deplin cu ancheta. În ceea ce privește Silkem d.o.o., această societate a furnizat datele la stadiul de eșantionare, dar nu a fost inclusă în eșantion și, în consecință, nu a trebuit să completeze un răspuns la chestionar. Cât despre MAL Magyar Aluminium, nu a fost necesar ca aceasta să prezinte un răspuns consolidat care să includă Silkem d.o.o., dat fiind că aceasta din urmă constituie o entitate juridică distinctă.

3.2.   Eșantionarea importatorilor independenți

| (20) | Numai trei importatori independenți au răspuns la cererea de informații pentru exercițiul de eșantionare formulată în avizul de deschidere. Ulterior, s-a descoperit că una dintre aceste societăți nu importa sau achiziționa produsul în cauză. Prin urmare, s-a decis că eșantionarea nu era necesară pentru importatorii independenți. |
| --- | --- |

(20)

Numai trei importatori independenți au răspuns la cererea de informații pentru exercițiul de eșantionare formulată în avizul de deschidere. Ulterior, s-a descoperit că una dintre aceste societăți nu importa sau achiziționa produsul în cauză. Prin urmare, s-a decis că eșantionarea nu era necesară pentru importatorii independenți.

4.   DUMPINGUL

4.1.   Valoarea normală

| (21) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă vânzările produsului similar pe piața internă către clienți independenți de către fiecare dintre cei doi producători-exportatori din grupul Birac au fost reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări a fost egal sau mai mare decât 5 % din volumul total al vânzărilor corespunzătoare la export către Uniune. S-a constatat că vânzările pe piața internă nu erau reprezentative. |
| --- | --- |

(21)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă vânzările produsului similar pe piața internă către clienți independenți de către fiecare dintre cei doi producători-exportatori din grupul Birac au fost reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări a fost egal sau mai mare decât 5 % din volumul total al vânzărilor corespunzătoare la export către Uniune. S-a constatat că vânzările pe piața internă nu erau reprezentative.

| (22) | Comisia a verificat ulterior dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Verificarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți. |
| --- | --- |

(22)

Comisia a verificat ulterior dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Verificarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți.

| (23) | Operațiunile de vânzare pe piața internă au fost considerate rentabile atunci când prețul unitar era egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. Prin urmare, a fost determinat costul de producție pe piața internă în cursul PA. |
| --- | --- |

(23)

Operațiunile de vânzare pe piața internă au fost considerate rentabile atunci când prețul unitar era egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. Prin urmare, a fost determinat costul de producție pe piața internă în cursul PA.

| (24) | Analiza de mai sus a arătat că toate vânzările de pe piața internă ale celor doi producători-exportatori erau rentabile, ținând cont de faptul că prețul de vânzare unitar net era superior costului de producție unitar calculat. |
| --- | --- |

(24)

Analiza de mai sus a arătat că toate vânzările de pe piața internă ale celor doi producători-exportatori erau rentabile, ținând cont de faptul că prețul de vânzare unitar net era superior costului de producție unitar calculat.

| (25) | Întrucât vânzările pe piața internă nu constituiau cantități reprezentative, a trebuit să se construiască o valoare normală, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(25)

Întrucât vânzările pe piața internă nu constituiau cantități reprezentative, a trebuit să se construiască o valoare normală, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (26) | Pentru a determina valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate și profitul mediu ponderat realizat de fiecare dintre producătorii-exportatori cooperanți din vânzările pe piața internă ale unui produs similar, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în decursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la costurile lor medii de fabricație în decursul perioadei de anchetă. După caz, costurile de fabricație și costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale au fost ajustate înainte de a fi folosite în cadrul unor operațiuni comerciale normale și pentru a determina valoarea normală. |
| --- | --- |

(26)

Pentru a determina valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate și profitul mediu ponderat realizat de fiecare dintre producătorii-exportatori cooperanți din vânzările pe piața internă ale unui produs similar, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în decursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la costurile lor medii de fabricație în decursul perioadei de anchetă. După caz, costurile de fabricație și costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale au fost ajustate înainte de a fi folosite în cadrul unor operațiuni comerciale normale și pentru a determina valoarea normală.

4.2.   Prețul de export

| (27) | Întrucât toate exporturile către Uniune au fost efectuate prin intermediul unui importator afiliat, prețul de export a fost construit pe baza prețului de revânzare către clienții independenți, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări la nivelul prețului de revânzare către primul cumpărător independent din Uniune pentru a se ține seama de toate cheltuielile, inclusiv drepturi vamale și taxe, care survin între import și revânzare, precum și de o marjă comercială corectă pentru costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale și pentru beneficii. În privința costurilor de desfacere, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale, au fost folosite costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte costuri generale proprii importatorului afiliat. În absența unei cooperări la anchetă a importatorilor independenți, a fost utilizată o marjă de profit rezonabilă de 5 %, pe baza informațiilor comunicate de către utilizatorii care importaseră, la rândul lor, produsul în cauză în decursul PA. |
| --- | --- |

(27)

Întrucât toate exporturile către Uniune au fost efectuate prin intermediul unui importator afiliat, prețul de export a fost construit pe baza prețului de revânzare către clienții independenți, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări la nivelul prețului de revânzare către primul cumpărător independent din Uniune pentru a se ține seama de toate cheltuielile, inclusiv drepturi vamale și taxe, care survin între import și revânzare, precum și de o marjă comercială corectă pentru costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale și pentru beneficii. În privința costurilor de desfacere, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale, au fost folosite costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte costuri generale proprii importatorului afiliat. În absența unei cooperări la anchetă a importatorilor independenți, a fost utilizată o marjă de profit rezonabilă de 5 %, pe baza informațiilor comunicate de către utilizatorii care importaseră, la rândul lor, produsul în cauză în decursul PA.

| (28) | Grupul Birac a declarat că funcțiile importatorului său afiliat erau mai degrabă similare cu cele ale unui serviciu de export decât cu cele ale unui importator și, prin urmare, că prețul de export nu ar trebui să fie construit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ci mai degrabă în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, sprijinindu-se pe prețurile de export efectiv plătite sau plătibile. În acest sens, se notează că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, prețul de export este stabilit pe baza prețului de revânzare către clienții independenți, ori de câte ori produsul în cauză este vândut unor clienți independenți de către societățile afiliate exportatorului în țara exportatoare. Ancheta a arătat că societatea afiliată este situată în Uniune. Aceasta se ocupă, printre altele, de comenzile clienților și de facturarea produsului în cauză fabricat de grupul Birac. Ulterior, s-a constatat că grupul Birac vinde produsul în cauză societății afiliate din Uniune pentru a fi revândut unor clienți independenți din UE. În consecință, afirmația trebuie respinsă. Trebuie să se menționeze că faptul că anumite activități sunt prestate de către societatea afiliată înainte de importare nu înseamnă că prețul de export nu poate fi reconstruit pe baza prețului de revânzare către primul client independent, efectuând ajustările necesare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9). |
| --- | --- |

(28)

Grupul Birac a declarat că funcțiile importatorului său afiliat erau mai degrabă similare cu cele ale unui serviciu de export decât cu cele ale unui importator și, prin urmare, că prețul de export nu ar trebui să fie construit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ci mai degrabă în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, sprijinindu-se pe prețurile de export efectiv plătite sau plătibile. În acest sens, se notează că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, prețul de export este stabilit pe baza prețului de revânzare către clienții independenți, ori de câte ori produsul în cauză este vândut unor clienți independenți de către societățile afiliate exportatorului în țara exportatoare. Ancheta a arătat că societatea afiliată este situată în Uniune. Aceasta se ocupă, printre altele, de comenzile clienților și de facturarea produsului în cauză fabricat de grupul Birac. Ulterior, s-a constatat că grupul Birac vinde produsul în cauză societății afiliate din Uniune pentru a fi revândut unor clienți independenți din UE. În consecință, afirmația trebuie respinsă. Trebuie să se menționeze că faptul că anumite activități sunt prestate de către societatea afiliată înainte de importare nu înseamnă că prețul de export nu poate fi reconstruit pe baza prețului de revânzare către primul client independent, efectuând ajustările necesare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9).

4.3.   Comparația

| (29) | Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au asigurat ajustări adecvate ale costurilor de transport, de navlosire și asigurare, ale taxelor bancare, costurilor de ambalare și de creditare, în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și sprijinite de dovezi confirmate. |
| --- | --- |

(29)

Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au asigurat ajustări adecvate ale costurilor de transport, de navlosire și asigurare, ale taxelor bancare, costurilor de ambalare și de creditare, în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și sprijinite de dovezi confirmate.

4.4.   Marja de dumping

| (30) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru ambii producători-exportatori s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul la export mediu ponderat. |
| --- | --- |

(30)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru ambii producători-exportatori s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul la export mediu ponderat.

| (31) | Marjele de dumping individuale ale ambilor producători-exportatori au fost ponderate în funcție de cantitățile exportate către Uniune, ducând la o marjă de dumping, exprimată sub formă de procentaj din prețul CIF franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, de 28,1 % pentru grupul Birac. |
| --- | --- |

(31)

Marjele de dumping individuale ale ambilor producători-exportatori au fost ponderate în funcție de cantitățile exportate către Uniune, ducând la o marjă de dumping, exprimată sub formă de procentaj din prețul CIF franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, de 28,1 % pentru grupul Birac.

| (32) | Pe baza informațiilor puse la dispoziție de către reclamant și de către grupul producător-exportator bosniac cooperant, în BiH nu mai există alți producători cunoscuți ai produsului în cauză. Prin urmare, marja de dumping la nivel de țară care urmează să fie stabilită pentru BiH ar trebui să fie egală cu marja de dumping stabilită pentru unicul grup producător-exportator cooperant din BiH. |
| --- | --- |

(32)

Pe baza informațiilor puse la dispoziție de către reclamant și de către grupul producător-exportator bosniac cooperant, în BiH nu mai există alți producători cunoscuți ai produsului în cauză. Prin urmare, marja de dumping la nivel de țară care urmează să fie stabilită pentru BiH ar trebui să fie egală cu marja de dumping stabilită pentru unicul grup producător-exportator cooperant din BiH.

5.   PREJUDICIUL

5.1.   Observații preliminare

| (33) | Se reamintește că, în acest caz, nu există decât un singur producător-exportator bosniac (grupul Birac). Prin urmare, nu se poate comunica nicio cifră precisă privind volumul importurilor, prețul importurilor, cotele de piață și producția din Uniune precum și volumul vânzărilor, în vederea protejării informațiilor comerciale. În aceste condiții, indicatorii sunt exprimați sub formă de indici sau de plaje de valori. |
| --- | --- |

(33)

Se reamintește că, în acest caz, nu există decât un singur producător-exportator bosniac (grupul Birac). Prin urmare, nu se poate comunica nicio cifră precisă privind volumul importurilor, prețul importurilor, cotele de piață și producția din Uniune precum și volumul vânzărilor, în vederea protejării informațiilor comerciale. În aceste condiții, indicatorii sunt exprimați sub formă de indici sau de plaje de valori.

| (34) | În conformitate cu punctul 3.1 de mai sus, cei patru producători din Uniune eșantionați constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”. |
| --- | --- |

(34)

În conformitate cu punctul 3.1 de mai sus, cei patru producători din Uniune eșantionați constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.

5.2.   Consumul la nivelul Uniunii

| (35) | În cursul stadiului provizoriu al anchetei, calculul consumului la nivelul Uniunii se baza pe cifrele care figurează în plângere și era completat cu cifrele verificate privind producătorii și importatorii/utilizatorii implicați în anchetă. Aceste date au fost transmise tuturor părților interesate în vederea obținerii comentariilor acestora. Nu a fost comunicat niciun comentariu care să conteste datele referitoare la consumul la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(35)

În cursul stadiului provizoriu al anchetei, calculul consumului la nivelul Uniunii se baza pe cifrele care figurează în plângere și era completat cu cifrele verificate privind producătorii și importatorii/utilizatorii implicați în anchetă. Aceste date au fost transmise tuturor părților interesate în vederea obținerii comentariilor acestora. Nu a fost comunicat niciun comentariu care să conteste datele referitoare la consumul la nivelul Uniunii.

| (36) | Astfel, consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări în Uniune de produs similar fabricat de către industria din Uniune, a volumului vânzărilor în Uniune de produs similar fabricat de către celălalt producător cunoscut din Uniune și a volumului importurilor de produs în cauză din țări terțe. |
| --- | --- |

(36)

Astfel, consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări în Uniune de produs similar fabricat de către industria din Uniune, a volumului vânzărilor în Uniune de produs similar fabricat de către celălalt producător cunoscut din Uniune și a volumului importurilor de produs în cauză din țări terțe.

| (37) | Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează: | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (PA) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Sursa: Plângerea și răspunsurile la chestionar. |

(37)

Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

2005

2006

2007

2008

2009 (PA)

Tone

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Sursa: Plângerea și răspunsurile la chestionar.

| (38) | Consumul de produs în cauză și de produs similar în Uniune a scăzut cu 7 % în timpul perioadei luate în considerare. Aceasta reflectă o scădere progresivă a cantității de produs în cauză incorporată de către utilizatori în produse-cheie de tipul detergenților pentru textile. Ea reflectă, de asemenea, faptul că din ce în ce mai multe produse industriale nu conțin zeolit. |
| --- | --- |

(38)

Consumul de produs în cauză și de produs similar în Uniune a scăzut cu 7 % în timpul perioadei luate în considerare. Aceasta reflectă o scădere progresivă a cantității de produs în cauză incorporată de către utilizatori în produse-cheie de tipul detergenților pentru textile. Ea reflectă, de asemenea, faptul că din ce în ce mai multe produse industriale nu conțin zeolit.

5.3.   Importurile provenite din țara în cauză

5.3.1.   Volumul, prețul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză

| (39) | Volumul importurilor de produs în cauză a crescut cu 359 % în perioada luată în considerare. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (PA) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor | 100 | 73 | 68 | 252 | 459 |
| Indice: 2005 = 100


  Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare. |

(39)

Volumul importurilor de produs în cauză a crescut cu 359 % în perioada luată în considerare.

2005

2006

2007

2008

2009 (PA)

Volumul importurilor

100

73

68

252

459

Indice: 2005 = 100

Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare.

| (40) | Prețul mediu de import a fost stabil din 2005 până în 2008 și a crescut cu aproximativ 10 % în timpul PA. Aceasta se explică, în principal, prin ameliorarea situației pe piața UE, care a permis tuturor fabricanților produsului în cauză să își mărească prețurile. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (PA) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul mediu de import (CIF) | 100 | 100 | 102 | 99 | 109 |
| Indice: 2005 = 100


  Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare. |

(40)

Prețul mediu de import a fost stabil din 2005 până în 2008 și a crescut cu aproximativ 10 % în timpul PA. Aceasta se explică, în principal, prin ameliorarea situației pe piața UE, care a permis tuturor fabricanților produsului în cauză să își mărească prețurile.

2005

2006

2007

2008

2009 (PA)

Prețul mediu de import (CIF)

100

100

102

99

109

Indice: 2005 = 100

Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare.

| (41) | Cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză a crescut de aproape patru ori în timpul perioadei examinate și a reprezentat o cotă de piață situată între 10 și 15 % în cursul PA. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (PA) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață în BiH | 0-5 % | 0-5 % | 0-5 % | 5-10 % | 10-15 % |
| Indice: 2005 = 100 | 100 | 68 | 59 | 259 | 495 |
| Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare. |

(41)

Cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză a crescut de aproape patru ori în timpul perioadei examinate și a reprezentat o cotă de piață situată între 10 și 15 % în cursul PA.

2005

2006

2007

2008

2009 (PA)

Cota de piață în BiH

0-5 %

0-5 %

0-5 %

5-10 %

10-15 %

Indice: 2005 = 100

100

68

59

259

495

Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare.

5.3.2.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor

| (42) | Pentru a analiza subcotarea prețurilor, au fost comparate prețurile de import ale producătorului-exportator bosniac cu prețurile industriei din Uniune în timpul PA, pe baza unor valori medii reciproc echivalente. Prețurile industriei din Uniune au fost ajustate la un nivel net franco fabrică și au fost comparate cu prețurile de import CIF. Nu a fost luată în considerare nicio taxă vamală, întrucât producătorul-exportator bosniac beneficia de o rată preferențială de 0 % în cursul PA. |
| --- | --- |

(42)

Pentru a analiza subcotarea prețurilor, au fost comparate prețurile de import ale producătorului-exportator bosniac cu prețurile industriei din Uniune în timpul PA, pe baza unor valori medii reciproc echivalente. Prețurile industriei din Uniune au fost ajustate la un nivel net franco fabrică și au fost comparate cu prețurile de import CIF. Nu a fost luată în considerare nicio taxă vamală, întrucât producătorul-exportator bosniac beneficia de o rată preferențială de 0 % în cursul PA.

| (43) | Marja medie ponderată a subcotării constatate, exprimată sub formă de procentaj al prețurilor industriei din Uniune, se situează între 20 și 25 %. |
| --- | --- |

(43)

Marja medie ponderată a subcotării constatate, exprimată sub formă de procentaj al prețurilor industriei din Uniune, se situează între 20 și 25 %.

5.4.   Situația industriei din Uniune

5.4.1.   Observații preliminare

| (44) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(44)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune.

| (45) | Indicatorii referitori la elemente macroeconomice precum producția, capacitatea, volumul vânzărilor, cota de piață, etc., sunt bazate pe datele stabilite de către serviciile Comisiei și sunt trimise părților interesate pentru comentarii, astfel cum se indică în considerentul 35 de mai sus. Datele utilizate pentru acești indicatori reprezintă toți producătorii din Uniune. Atunci când sunt utilizate date referitoare la producătorii din Uniune în ansamblu, tabelele de mai jos folosesc macrodate drept sursă. Alți indicatori se bazează pe date verificate provenind de la producătorii incluși în eșantion. Acești indicatori sunt denumiți microdate. În ceea ce privește macrodatele, producătorul-exportator bosniac a declarat că, ținând seama de controversa privind codul NC adecvat utilizat pentru clasificarea produsului, este puțin probabil ca aceste date să fie fiabile. În această privință, trebuie notat că indicatorii de prejudiciu nu sunt cu nimic afectați de controversa presupusă privind codurile NC. Se reamintește faptul că definiția produsului în cauză a fost menționată în avizul de deschidere publicat. Această definiție este clară și nu poate fi, în nici un caz, fals interpretată. S-a cerut părților interesate să furnizeze informații privind baza definiției produsului, indiferent de codurile NC, întrucât avizul de deschidere indica faptul că codul NC este comunicat cu titlu pur informativ. Mai mult, se reamintește că producătorul-exportator bosniac nu a contestat informațiile privind consumul la nivelul Uniunii. Majoritatea informațiilor referitoare la importuri proveneau direct din datele producătorului-exportator bosniac, în timp ce restul se refereau la un volum redus de importuri provenind din alte țări. Pe baza celor de mai sus și a faptului că nu a fost prezentat niciun element de probă concret pentru a corobora afirmația referitoare la datele nefiabile, acest argument a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(45)

Indicatorii referitori la elemente macroeconomice precum producția, capacitatea, volumul vânzărilor, cota de piață, etc., sunt bazate pe datele stabilite de către serviciile Comisiei și sunt trimise părților interesate pentru comentarii, astfel cum se indică în considerentul 35 de mai sus. Datele utilizate pentru acești indicatori reprezintă toți producătorii din Uniune. Atunci când sunt utilizate date referitoare la producătorii din Uniune în ansamblu, tabelele de mai jos folosesc macrodate drept sursă. Alți indicatori se bazează pe date verificate provenind de la producătorii incluși în eșantion. Acești indicatori sunt denumiți microdate. În ceea ce privește macrodatele, producătorul-exportator bosniac a declarat că, ținând seama de controversa privind codul NC adecvat utilizat pentru clasificarea produsului, este puțin probabil ca aceste date să fie fiabile. În această privință, trebuie notat că indicatorii de prejudiciu nu sunt cu nimic afectați de controversa presupusă privind codurile NC. Se reamintește faptul că definiția produsului în cauză a fost menționată în avizul de deschidere publicat. Această definiție este clară și nu poate fi, în nici un caz, fals interpretată. S-a cerut părților interesate să furnizeze informații privind baza definiției produsului, indiferent de codurile NC, întrucât avizul de deschidere indica faptul că codul NC este comunicat cu titlu pur informativ. Mai mult, se reamintește că producătorul-exportator bosniac nu a contestat informațiile privind consumul la nivelul Uniunii. Majoritatea informațiilor referitoare la importuri proveneau direct din datele producătorului-exportator bosniac, în timp ce restul se refereau la un volum redus de importuri provenind din alte țări. Pe baza celor de mai sus și a faptului că nu a fost prezentat niciun element de probă concret pentru a corobora afirmația referitoare la datele nefiabile, acest argument a trebuit să fie respins.

5.4.2.   Indicatori de prejudiciu

Producția, capacitatea și utilizarea capacității

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (PA) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția | 100 | 108 | 114 | 90 | 86 |
| Capacitatea | 100 | 99 | 104 | 100 | 100 |
| Utilizarea capacității | 72% | 79% | 78% | 65% | 62% |
| Indice: 2005 = 100.

  Sursa: Macrodate. |

2005

2006

2007

2008

2009 (PA)

Producția

100

108

114

90

86

Capacitatea

100

99

104

100

100

Utilizarea capacității

72%

79%

78%

65%

62%

Indice: 2005 = 100.

Sursa: Macrodate.

| (46) | Volumul producției industriei din Uniune a scăzut cu 14 % în cursul perioadei luate în considerare. În 2008-2009, un producător din Uniune (Sasol Italy SpA) și-a încetat cu desăvârșire producția. În plus, Henkel AG și-a încetat producția de suspensie de zeolit (nu este vorba de produsul în cauză ci de o versiune lichidă, care este utilizată ca înlocuitor). Într-o oarecare măsură, aceste evoluții au avut un efect pozitiv asupra situației celorlalți producătorilor. |
| --- | --- |

(46)

Volumul producției industriei din Uniune a scăzut cu 14 % în cursul perioadei luate în considerare. În 2008-2009, un producător din Uniune (Sasol Italy SpA) și-a încetat cu desăvârșire producția. În plus, Henkel AG și-a încetat producția de suspensie de zeolit (nu este vorba de produsul în cauză ci de o versiune lichidă, care este utilizată ca înlocuitor). Într-o oarecare măsură, aceste evoluții au avut un efect pozitiv asupra situației celorlalți producătorilor.

| (47) | În pofida evoluțiilor susmenționate, capacitatea a fost relativ stabilă în cursul perioadei considerate, pe baza metodei de calcul utilizate în mod normal în industrie. Totuși, verificarea producătorilor incluși în eșantion a arătat că calculul capacităților pentru această industrie poate varia în funcție de evoluția relativă a pieței produsului în cauză și a pieței altor produse care pot fi fabricate în aceleași uzine. |
| --- | --- |

(47)

În pofida evoluțiilor susmenționate, capacitatea a fost relativ stabilă în cursul perioadei considerate, pe baza metodei de calcul utilizate în mod normal în industrie. Totuși, verificarea producătorilor incluși în eșantion a arătat că calculul capacităților pentru această industrie poate varia în funcție de evoluția relativă a pieței produsului în cauză și a pieței altor produse care pot fi fabricate în aceleași uzine.

| (48) | Cifrele care reflectă utilizarea capacităților de mai sus arată o scădere de 14 %. Mai mult, această rată nu a atins niciodată 80 %, ceea ce demonstrează o anumită supracapacitate. Acest aspect este examinat mai detaliat în secțiunea privind cauzalitatea.

  Stocurile | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (PA) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocul la sfârșitul anului | Mai mic de 2 % | Mai mic de 2 % | Mai mic de 2 % | Mai mic de 2 % | Mai mic de 2 % |
| Indice: 2005 = 100.

  Sursa: Macrodate. |

(48)

Cifrele care reflectă utilizarea capacităților de mai sus arată o scădere de 14 %. Mai mult, această rată nu a atins niciodată 80 %, ceea ce demonstrează o anumită supracapacitate. Acest aspect este examinat mai detaliat în secțiunea privind cauzalitatea.

Stocurile

2005

2006

2007

2008

2009 (PA)

Stocul la sfârșitul anului

Mai mic de 2 %

Mai mic de 2 %

Mai mic de 2 %

Mai mic de 2 %

Mai mic de 2 %

Indice: 2005 = 100.

Sursa: Macrodate.

| (49) | Nivelul stocurilor industriei din Uniune a fost scăzut și stabil pe parcursul perioadei examinate. Era prevăzut ca producția produsului similar să corespundă comenzilor, iar stocurile au fost întotdeauna menținute la nivelul cel mai scăzut posibil. În consecință, acesta nu a constituit un factor important pentru această anchetă.

  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (PA) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul de vânzări ale UE | 100 | 108 | 116 | 93 | 82 |
| Cota de piață | 95-100 % | 95-100 % | 95-100 % | 90-95 % | 85-90 % |
| Indicele cotei de piață | 100 | 101 | 101 | 96 | 89 |
| Indice: 2005 = 100.

  Sursa: Macrodate. |

(49)

Nivelul stocurilor industriei din Uniune a fost scăzut și stabil pe parcursul perioadei examinate. Era prevăzut ca producția produsului similar să corespundă comenzilor, iar stocurile au fost întotdeauna menținute la nivelul cel mai scăzut posibil. În consecință, acesta nu a constituit un factor important pentru această anchetă.

Volumul vânzărilor și cota de piață

2005

2006

2007

2008

2009 (PA)

Volumul de vânzări ale UE

100

108

116

93

82

Cota de piață

95-100 %

95-100 %

95-100 %

90-95 %

85-90 %

Indicele cotei de piață

100

101

101

96

89

Indice: 2005 = 100.

Sursa: Macrodate.

| (50) | Volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 18 % pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(50)

Volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 18 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (51) | Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 11 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

  Prețurile de vânzare | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (PA) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul mediu de vânzare în EUR/tonă | 292 | 306 | 315 | 332 | 354 |
| Sursa: Microdate. |

(51)

Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 11 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

Prețurile de vânzare

2005

2006

2007

2008

2009 (PA)

Prețul mediu de vânzare în EUR/tonă

292

306

315

332

354

Sursa: Microdate.

| (52) | Prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune către părțile independente din UE a crescut cu 21 % în cursul perioadei luate în considerare. În ansamblu, acesta reflectă prețurile mai ridicate ale materiilor prime și ale energiei și nu este, prin urmare, considerat ca fiind un indicator semnificativ.

  Rentabilitatea | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (PA) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marjă de profit înaintea impozitării | 3,2 % | 0,8 % | 1,4 % | –1,8 % | 4,3 % |
| Sursa: Microdate. |

(52)

Prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune către părțile independente din UE a crescut cu 21 % în cursul perioadei luate în considerare. În ansamblu, acesta reflectă prețurile mai ridicate ale materiilor prime și ale energiei și nu este, prin urmare, considerat ca fiind un indicator semnificativ.

Rentabilitatea

2005

2006

2007

2008

2009 (PA)

Marjă de profit înaintea impozitării

3,2 %

0,8 %

1,4 %

–1,8 %

4,3 %

Sursa: Microdate.

| (53) | Rentabilitatea industriei din Uniune a fost scăzută pe tot parcursul perioadei luate în considerare. Această situație a decurs din incapacitatea sa de a-și mări prețurile din motivele dezbătute în cadrul secțiunii de mai jos privind cauzalitatea și, în special, din cauza existenței unor volume crescânde de importuri care fac obiectul unui dumping. Ea a decurs, de asemenea, din utilizarea redusă a capacităților descrisă în considerentul 47. |
| --- | --- |

(53)

Rentabilitatea industriei din Uniune a fost scăzută pe tot parcursul perioadei luate în considerare. Această situație a decurs din incapacitatea sa de a-și mări prețurile din motivele dezbătute în cadrul secțiunii de mai jos privind cauzalitatea și, în special, din cauza existenței unor volume crescânde de importuri care fac obiectul unui dumping. Ea a decurs, de asemenea, din utilizarea redusă a capacităților descrisă în considerentul 47.

| (54) | Din 2005 până în 2008, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut în mod considerabil, iar în 2008, aceasta a devenit deficitară. Ea s-a redresat în cursul PA la nivelul cel mai ridicat din cursul perioadei examinate, fără a atinge, totuși, procentul de 5,9 % de profit pe care industria ar fi putut să-l realizeze în absența unor importuri care fac obiectul unui dumping (a se vedea considerentul 67 de mai jos). |
| --- | --- |

(54)

Din 2005 până în 2008, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut în mod considerabil, iar în 2008, aceasta a devenit deficitară. Ea s-a redresat în cursul PA la nivelul cel mai ridicat din cursul perioadei examinate, fără a atinge, totuși, procentul de 5,9 % de profit pe care industria ar fi putut să-l realizeze în absența unor importuri care fac obiectul unui dumping (a se vedea considerentul 67 de mai jos).

| (55) | Producătorul-exportator a afirmat că rentabilitatea producătorilor din Uniune era bună în 2009. Această afirmație nu a fost confirmată de niciun element de probă direct ci face, mai curând, referință la „informații public disponibile”. Producătorii incluși în eșantion au afirmat că rata de rentabilitate atinsă în 2009 a fost de natură excepțională și că nu putea fi menținută în condițiile intrării dinamice pe piață a producătorilor-exportatori bosniaci, caracterizată prin cantități importante de produse și prin prețuri reduse care fac obiectul unui dumping. Producătorii incluși în eșantion au afirmat că rentabilitatea în 2010 era susceptibilă să scadă din nou la nivelul din 2008. |
| --- | --- |

(55)

Producătorul-exportator a afirmat că rentabilitatea producătorilor din Uniune era bună în 2009. Această afirmație nu a fost confirmată de niciun element de probă direct ci face, mai curând, referință la „informații public disponibile”. Producătorii incluși în eșantion au afirmat că rata de rentabilitate atinsă în 2009 a fost de natură excepțională și că nu putea fi menținută în condițiile intrării dinamice pe piață a producătorilor-exportatori bosniaci, caracterizată prin cantități importante de produse și prin prețuri reduse care fac obiectul unui dumping. Producătorii incluși în eșantion au afirmat că rentabilitatea în 2010 era susceptibilă să scadă din nou la nivelul din 2008.

| (56) | Serviciile Comisiei au examinat afirmațiile susmenționate. Examinarea a cuprins, în special, evoluția materiilor prime și a costurilor de desfacere și prețurile indicate în contractele în cauză. S-a constatat că, în 2009, industria din Uniune a beneficiat de anumiți factori temporari care au dus la creșterea rentabilității ei, în ciuda existenței unor volume considerabile de importuri care făceau obiectul unui dumping:






  (i) | producătorii incluși în eșantion au beneficiat, într-o oarecare măsură, de producția și de volumul de vânzări sporite ca urmare a încetării producției a doi alți producători din Uniune, după cum se menționează în considerentul 46; |
| --- | --- | --- |

(56)

Serviciile Comisiei au examinat afirmațiile susmenționate. Examinarea a cuprins, în special, evoluția materiilor prime și a costurilor de desfacere și prețurile indicate în contractele în cauză. S-a constatat că, în 2009, industria din Uniune a beneficiat de anumiți factori temporari care au dus la creșterea rentabilității ei, în ciuda existenței unor volume considerabile de importuri care făceau obiectul unui dumping:

(i)

producătorii incluși în eșantion au beneficiat, într-o oarecare măsură, de producția și de volumul de vânzări sporite ca urmare a încetării producției a doi alți producători din Uniune, după cum se menționează în considerentul 46;

| (ii) | deși, începând cu 2008, a avut loc o creștere generală a prețurilor materiilor prime, anumiți producători incluși în eșantion au beneficiat de contracte anuale privind materiile prime care au limitat impactul unor astfel de creșteri; |
| --- | --- |

(ii)

deși, începând cu 2008, a avut loc o creștere generală a prețurilor materiilor prime, anumiți producători incluși în eșantion au beneficiat de contracte anuale privind materiile prime care au limitat impactul unor astfel de creșteri;

| (iii) | un producător inclus în eșantion a beneficiat de costuri financiare mult mai reduse în 2009, datorită unei restructurări în cadrul propriului grup. |
| --- | --- |

(iii)

un producător inclus în eșantion a beneficiat de costuri financiare mult mai reduse în 2009, datorită unei restructurări în cadrul propriului grup.

| (57) | Pe această bază, evoluția marjei de profit a indicat, totuși, existența unui prejudiciu, întrucât profitul ar fi fost cu mult mai ridicat în absența importurilor care au făcut obiectul unui dumping.

  Investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și capacitatea de a atrage capital | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (PA) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investițiile (în EUR) | 577 448 | 337 865 | 324 636 | 1 012 717 | 366 235 |
| Randamentul activelor nete | 17 % | 6 % | 11 % | –10 % | 26 % |
| Fluxul de lichidități (în EUR) | 1 013 223 | 744 905 | 905 792 | – 930 920 | 1 638 112 |
| Sursa: Microdate. |

(57)

Pe această bază, evoluția marjei de profit a indicat, totuși, existența unui prejudiciu, întrucât profitul ar fi fost cu mult mai ridicat în absența importurilor care au făcut obiectul unui dumping.

Investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și capacitatea de a atrage capital

2005

2006

2007

2008

2009 (PA)

Investițiile (în EUR)

577 448

337 865

324 636

1 012 717

366 235

Randamentul activelor nete

17 %

6 %

11 %

–10 %

26 %

Fluxul de lichidități (în EUR)

1 013 223

744 905

905 792

– 930 920

1 638 112

Sursa: Microdate.

| (58) | Producătorul-exportator bosniac a susținut că investițiile fuseseră slabe în cursul perioadei examinate, în timp ce industria din Uniune a explicat că randamentul investițiilor era prea mic pentru a justifica o investiție substanțială în produsul în cauză. |
| --- | --- |

(58)

Producătorul-exportator bosniac a susținut că investițiile fuseseră slabe în cursul perioadei examinate, în timp ce industria din Uniune a explicat că randamentul investițiilor era prea mic pentru a justifica o investiție substanțială în produsul în cauză.

| (59) | Randamentul investițiilor industriei din Uniune, exprimat în termeni de profituri nete și de valoare contabilă netă a investițiilor acesteia respectă tendința de rentabilitate arătată mai sus. Trebuie subliniat faptul că activele nete implicate erau deja puternic devalorizate. |
| --- | --- |

(59)

Randamentul investițiilor industriei din Uniune, exprimat în termeni de profituri nete și de valoare contabilă netă a investițiilor acesteia respectă tendința de rentabilitate arătată mai sus. Trebuie subliniat faptul că activele nete implicate erau deja puternic devalorizate.

| (60) | Situația fluxului de lichidități al industriei din Uniune se încadrează, de asemenea, în tendința de rentabilitate indicată mai sus. Situația fluxului de lichidități era preocupantă în 2008, întrucât producătorii au trebuit să își respecte în continuare obligațiile contractuale pentru a achiziționa materii prime. |
| --- | --- |

(60)

Situația fluxului de lichidități al industriei din Uniune se încadrează, de asemenea, în tendința de rentabilitate indicată mai sus. Situația fluxului de lichidități era preocupantă în 2008, întrucât producătorii au trebuit să își respecte în continuare obligațiile contractuale pentru a achiziționa materii prime.

| (61) | Industria din Uniune nu a menționat dificultăți cu privire la capacitatea de a atrage capital.

  Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (PA) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă (ENI) | 241 | 241 | 253 | 244 | 221 |
| Costul mediu al forței de muncă pe lucrător (în EUR) | 36 574 | 39 644 | 40 207 | 39 130 | 40 225 |
| Productivitatea pe lucrător | 1 423 | 1 529 | 1 535 | 1 296 | 1 223 |
| Sursa: Microdate, cu excepția ocupării forței de muncă (macrodate). |

(61)

Industria din Uniune nu a menționat dificultăți cu privire la capacitatea de a atrage capital.

Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile

2005

2006

2007

2008

2009 (PA)

Ocuparea forței de muncă (ENI)

241

241

253

244

221

Costul mediu al forței de muncă pe lucrător (în EUR)

36 574

39 644

40 207

39 130

40 225

Productivitatea pe lucrător

1 423

1 529

1 535

1 296

1 223

Sursa: Microdate, cu excepția ocupării forței de muncă (macrodate).

| (62) | Numărul de angajați ai ansamblului producătorilor din Uniune implicați în fabricarea produsului similar a scăzut în cursul perioadei examinate, în paralel cu reducerea volumului producției și vânzărilor. Costul mediu al forței de muncă pe lucrător a crescut, reflectând creșterea inflației. |
| --- | --- |

(62)

Numărul de angajați ai ansamblului producătorilor din Uniune implicați în fabricarea produsului similar a scăzut în cursul perioadei examinate, în paralel cu reducerea volumului producției și vânzărilor. Costul mediu al forței de muncă pe lucrător a crescut, reflectând creșterea inflației.

| (63) | Productivitatea, exprimată în termeni de producție per lucrător, a scăzut cu 14 % în cursul perioadei examinate, întrucât scăderea volumului vânzărilor a fost mai mare decât cea a ocupării forței de muncă. Această evoluție negativă este susceptibilă de a provoca alte pierderi de locuri de muncă pe viitor. |
| --- | --- |

(63)

Productivitatea, exprimată în termeni de producție per lucrător, a scăzut cu 14 % în cursul perioadei examinate, întrucât scăderea volumului vânzărilor a fost mai mare decât cea a ocupării forței de muncă. Această evoluție negativă este susceptibilă de a provoca alte pierderi de locuri de muncă pe viitor.

5.4.3.   Amploarea dumpingului

| (64) | Date fiind volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, impactul marjei actuale de dumping asupra pieței din UE nu poate fi considerat ca fiind neglijabil. |
| --- | --- |

(64)

Date fiind volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, impactul marjei actuale de dumping asupra pieței din UE nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.

5.5.   Concluzie privind prejudiciul

| (65) | În cursul perioadei examinate, producătorii din Uniune au suferit un prejudiciu considerabil în materie de volum, ceea ce rezultă în mod clar din analiza susmenționată a tendințelor privind producția, utilizarea capacităților, volumul vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă și productivitatea. |
| --- | --- |

(65)

În cursul perioadei examinate, producătorii din Uniune au suferit un prejudiciu considerabil în materie de volum, ceea ce rezultă în mod clar din analiza susmenționată a tendințelor privind producția, utilizarea capacităților, volumul vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă și productivitatea.

| (66) | Se constată, de asemenea, un prejudiciu în ceea ce privește prețurile și rentabilitatea. Această analiză este, totuși, mai complexă din cauza creșterii prețurilor materiilor prime și energiei, care au un impact asupra prețului produsului în cauză. Rentabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor au scăzut în cursul perioadei 2005-2008. Anul 2008 a fost deosebit de dificil pentru industrie, îndeosebi datorită faptului că întreprinderile au avut obligații contractuale privind materiile prime, dar au pierdut peste 20 % din volumul lor de vânzări. |
| --- | --- |

(66)

Se constată, de asemenea, un prejudiciu în ceea ce privește prețurile și rentabilitatea. Această analiză este, totuși, mai complexă din cauza creșterii prețurilor materiilor prime și energiei, care au un impact asupra prețului produsului în cauză. Rentabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor au scăzut în cursul perioadei 2005-2008. Anul 2008 a fost deosebit de dificil pentru industrie, îndeosebi datorită faptului că întreprinderile au avut obligații contractuale privind materiile prime, dar au pierdut peste 20 % din volumul lor de vânzări.

| (67) | În 2009, situația pieței s-a destins și creșterea prețurilor a permis o ameliorare a rentabilității dar, după cum se menționează mai sus în considerentul 56, era clar că era vorba doar de un răgaz temporar și că era puțin probabil ca situația pieței din 2009 să se repete. Cu toate acestea, trebuie remarcat că nici în 2009, rata rentabilității nu atinsese nivelul de 5,9 %, considerat a fi un beneficiu normal pentru această industrie. |
| --- | --- |

(67)

În 2009, situația pieței s-a destins și creșterea prețurilor a permis o ameliorare a rentabilității dar, după cum se menționează mai sus în considerentul 56, era clar că era vorba doar de un răgaz temporar și că era puțin probabil ca situația pieței din 2009 să se repete. Cu toate acestea, trebuie remarcat că nici în 2009, rata rentabilității nu atinsese nivelul de 5,9 %, considerat a fi un beneficiu normal pentru această industrie.

| (68) | Prejudiciul a fost evaluat pentru ansamblul industriei din Uniune (indicatori macroeconomici), deși pentru anumiți indicatori au fost evaluați numai producătorii incluși în eșantion (indicatori microeconomici). Nu a fost identificată nicio diferență majoră între indicatorii micro și macroeconomici. |
| --- | --- |

(68)

Prejudiciul a fost evaluat pentru ansamblul industriei din Uniune (indicatori macroeconomici), deși pentru anumiți indicatori au fost evaluați numai producătorii incluși în eșantion (indicatori microeconomici). Nu a fost identificată nicio diferență majoră între indicatorii micro și macroeconomici.

| (69) | Având în vedere cele menționate anterior, se stabilește provizoriu că un procent important din industria din Uniune a suferit prejudicii, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(69)

Având în vedere cele menționate anterior, se stabilește provizoriu că un procent important din industria din Uniune a suferit prejudicii, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

6.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

6.1.   Introducere

| (70) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză cauzaseră industriei din Uniune un prejudiciu care să poată fi considerat important. Au fost examinați și alți factori cunoscuți, pe lângă importurile care fac obiectul unui dumping, care, în același timp, ar fi putut prejudicia industria din Uniune, astfel încât să se verifice ca posibilul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost generat de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(70)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză cauzaseră industriei din Uniune un prejudiciu care să poată fi considerat important. Au fost examinați și alți factori cunoscuți, pe lângă importurile care fac obiectul unui dumping, care, în același timp, ar fi putut prejudicia industria din Uniune, astfel încât să se verifice ca posibilul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost generat de importurile care fac obiectul unui dumping.

6.2.   Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

| (71) | În cursul perioadei examinate, importurile provenind din țara în cauză au crescut cu aproape 400 % și au câștigat o piață considerabilă, și anume, au crescut de la mai puțin de 5 % la 10-15 %. În paralel, situația economică a industriei din Uniune s-a deteriorat în mod direct și comparabil, aceasta constituind singurul alt operator semnificativ de pe piața din UE deoarece importurile din alte surse sunt neglijabile. |
| --- | --- |

(71)

În cursul perioadei examinate, importurile provenind din țara în cauză au crescut cu aproape 400 % și au câștigat o piață considerabilă, și anume, au crescut de la mai puțin de 5 % la 10-15 %. În paralel, situația economică a industriei din Uniune s-a deteriorat în mod direct și comparabil, aceasta constituind singurul alt operator semnificativ de pe piața din UE deoarece importurile din alte surse sunt neglijabile.

| (72) | Creșterea cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping s-a produs în contextul unei scăderi cu 7 % a consumului din UE în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(72)

Creșterea cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping s-a produs în contextul unei scăderi cu 7 % a consumului din UE în cursul perioadei luate în considerare.

| (73) | Volumul ascendent al importurilor care fac obiectul unui dumping a determinat o subcotare a prețurilor industriei din Uniune cu 20-25 % în cursul PA. Se poate concluziona în mod rezonabil că existența acestui tip de importuri crescânde pe o piață în curs de restrângere a dus la blocajul prețurilor în 2008 și 2009. Acest efect al importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor a fost exacerbat de faptul că majoritatea vânzărilor au fost efectuate pe baza unor contracte anuale. Astfel, importurile bosniace care fac obiectul unui dumping ar putea fi utilizate pentru a suprima creșterea prețurilor unor volume de vânzări importante, în ciuda creșterii prețurilor materiilor prime. În 2009, acest efect s-a atenuat, dar nu în măsură suficientă pentru a permite industriei în ansamblu să atingă nivelul normal de profit de 5,9 %. |
| --- | --- |

(73)

Volumul ascendent al importurilor care fac obiectul unui dumping a determinat o subcotare a prețurilor industriei din Uniune cu 20-25 % în cursul PA. Se poate concluziona în mod rezonabil că existența acestui tip de importuri crescânde pe o piață în curs de restrângere a dus la blocajul prețurilor în 2008 și 2009. Acest efect al importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor a fost exacerbat de faptul că majoritatea vânzărilor au fost efectuate pe baza unor contracte anuale. Astfel, importurile bosniace care fac obiectul unui dumping ar putea fi utilizate pentru a suprima creșterea prețurilor unor volume de vânzări importante, în ciuda creșterii prețurilor materiilor prime. În 2009, acest efect s-a atenuat, dar nu în măsură suficientă pentru a permite industriei în ansamblu să atingă nivelul normal de profit de 5,9 %.

| (74) | Având în vedere suprapunerea temporală clară între creșterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri care subcotează prețurile industriei din Uniune, pe de o parte, și pierderea în volum de vânzări și producție a industriei din Uniune, scăderea cotei de piață și blocarea prețurilor sale, pe de altă parte, se concluzionează provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping au jucat un rol important în prejudicierea situației industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(74)

Având în vedere suprapunerea temporală clară între creșterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri care subcotează prețurile industriei din Uniune, pe de o parte, și pierderea în volum de vânzări și producție a industriei din Uniune, scăderea cotei de piață și blocarea prețurilor sale, pe de altă parte, se concluzionează provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping au jucat un rol important în prejudicierea situației industriei din Uniune.

6.3.   Efectele altor factori

6.3.1.   Performanța la export a producătorilor din Uniune

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (PA) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzările la export ale producției din Uniune | 100 | 108 | 90 | 57 | 121 |
| Indice: 2005 = 100


  Sursa: Macrodate. |

2005

2006

2007

2008

2009 (PA)

Vânzările la export ale producției din Uniune

100

108

90

57

121

Indice: 2005 = 100

Sursa: Macrodate.

| (75) | Volumul exporturilor tuturor producătorilor din Uniune a crescut în cursul perioadei examinate, dar nu reprezenta, în medie, decât aproximativ 10 % din producție. Exporturile producătorilor incluși în eșantion au sporit și au compensat în mod parțial volumul de vânzări pierdut de UE. |
| --- | --- |

(75)

Volumul exporturilor tuturor producătorilor din Uniune a crescut în cursul perioadei examinate, dar nu reprezenta, în medie, decât aproximativ 10 % din producție. Exporturile producătorilor incluși în eșantion au sporit și au compensat în mod parțial volumul de vânzări pierdut de UE.

| (76) | Prin urmare, performanța la export a producătorilor din Uniune a ajutat la susținerea activității sale economice și nu a contribuit la prejudiciul important suferit. |
| --- | --- |

(76)

Prin urmare, performanța la export a producătorilor din Uniune a ajutat la susținerea activității sale economice și nu a contribuit la prejudiciul important suferit.

6.3.2.   Importurile provenind din țări terțe

| (77) | Importurile provenind din țări terțe au fost neglijabile în cursul perioadei examinate și nu ar fi putut să contribuie la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Producătorul-exportator bosniac a susținut că producătorii din Uniune și-au pierdut cota de piață în favoarea importurilor provenind din China sau Coreea, dar această afirmație nu se sprijină pe fapte reale, întrucât importurile provenind din aceste țări au fost minore. |
| --- | --- |

(77)

Importurile provenind din țări terțe au fost neglijabile în cursul perioadei examinate și nu ar fi putut să contribuie la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Producătorul-exportator bosniac a susținut că producătorii din Uniune și-au pierdut cota de piață în favoarea importurilor provenind din China sau Coreea, dar această afirmație nu se sprijină pe fapte reale, întrucât importurile provenind din aceste țări au fost minore.

6.3.3.   Impactul unei scăderi a consumului

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (PA) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul UE în tone | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Sursa: Macrodate. |

2005

2006

2007

2008

2009 (PA)

Consumul UE în tone

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Sursa: Macrodate.

| (78) | În cursul perioadei examinate, consumul a scăzut cu aproximativ 24 000 de tone (7 %), ceea ce dovedește faptul că industria detergenților a utilizat din ce în ce mai multe produse alternative pentru înlocuirea produsului în cauză în formulele sale. Producătorul-exportator a afirmat că aceasta a dus la „saturarea stocurilor, anularea comenzilor și profituri inferioare”. |
| --- | --- |

(78)

În cursul perioadei examinate, consumul a scăzut cu aproximativ 24 000 de tone (7 %), ceea ce dovedește faptul că industria detergenților a utilizat din ce în ce mai multe produse alternative pentru înlocuirea produsului în cauză în formulele sale. Producătorul-exportator a afirmat că aceasta a dus la „saturarea stocurilor, anularea comenzilor și profituri inferioare”.

| (79) | Trebuie semnalat că doi producători de pe piața UE și-au încetat producția către sfârșitul perioadei luate în considerare și că, prin urmare, s-a efectuat o ajustare a capacităților pentru a compensa scăderea consumului. Mai mult, după cum se indică în considerentul 49, nivelurile stocurilor au rămas scăzute și stabile, ceea ce înseamnă că producția s-a adaptat la nivelurile inferioare de consum. |
| --- | --- |

(79)

Trebuie semnalat că doi producători de pe piața UE și-au încetat producția către sfârșitul perioadei luate în considerare și că, prin urmare, s-a efectuat o ajustare a capacităților pentru a compensa scăderea consumului. Mai mult, după cum se indică în considerentul 49, nivelurile stocurilor au rămas scăzute și stabile, ceea ce înseamnă că producția s-a adaptat la nivelurile inferioare de consum.

| (80) | În consecință, deși nu se poate exclude faptul că scăderea consumului a contribuit la prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, se pare că acest impact nu este important. |
| --- | --- |

(80)

În consecință, deși nu se poate exclude faptul că scăderea consumului a contribuit la prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, se pare că acest impact nu este important.

6.3.4.   Impactul investițiilor

| (81) | Producătorul-exportator a susținut că prejudiciul a fost cauzat de aplicarea legislației REACH. Cu toate acestea, după cum se explică în considerentul 58, ținând cont de nivelul de investiții în produsul în cauză pe toată durata perioadei examinate, legislația REACH nu ar fi putut să contribuie în mod semnificativ la prejudiciul suferit. Mai mult, costurile asociate acestei legislații au fost moderate. |
| --- | --- |

(81)

Producătorul-exportator a susținut că prejudiciul a fost cauzat de aplicarea legislației REACH. Cu toate acestea, după cum se explică în considerentul 58, ținând cont de nivelul de investiții în produsul în cauză pe toată durata perioadei examinate, legislația REACH nu ar fi putut să contribuie în mod semnificativ la prejudiciul suferit. Mai mult, costurile asociate acestei legislații au fost moderate.

6.3.5.   Impactul creșterii costurilor materiilor prime și energiei

| (82) | Anumite părți au declarat că creșterea costurilor materiilor prime și energiei au contribuit la prejudiciu. Creșterea acestor costuri a fost, într-adevăr, semnificativă și s-a produs mai ales în 2008. Ea a avut, cu siguranță, un impact asupra rentabilității în anul respectiv, deoarece a intervenit într-o perioadă în care volumul vânzărilor era în scădere. Într-o oarecare măsură, creșterea costurilor energiei s-a repercutat, totuși, asupra creșterii prețurilor, după cum se indică în considerentul 52, deși efectul scăderii prețurilor importurilor care făceau obiectul unui dumping a împiedicat realizarea unor niveluri de creștere adecvate. |
| --- | --- |

(82)

Anumite părți au declarat că creșterea costurilor materiilor prime și energiei au contribuit la prejudiciu. Creșterea acestor costuri a fost, într-adevăr, semnificativă și s-a produs mai ales în 2008. Ea a avut, cu siguranță, un impact asupra rentabilității în anul respectiv, deoarece a intervenit într-o perioadă în care volumul vânzărilor era în scădere. Într-o oarecare măsură, creșterea costurilor energiei s-a repercutat, totuși, asupra creșterii prețurilor, după cum se indică în considerentul 52, deși efectul scăderii prețurilor importurilor care făceau obiectul unui dumping a împiedicat realizarea unor niveluri de creștere adecvate.

| (83) | Prin urmare, se consideră că creșterea costurilor materiilor prime și energiei nu a contribuit la prejudiciul suferit. |
| --- | --- |

(83)

Prin urmare, se consideră că creșterea costurilor materiilor prime și energiei nu a contribuit la prejudiciul suferit.

6.3.6.   Impactul problemelor de capacitate

| (84) | Problemele de supracapacitate și de capacitate scăzută de utilizare au fost discutate în considerentul 46. Efectul problemelor de capacitate asupra rentabilității trebuie să fie examinat atât în lumina caracteristicilor structurale ale acestei industrii, cât și a existenței importurilor care fac obiectul unui dumping. Efectul asupra rentabilității se explică prin costurile fixe substanțiale care ar putea fi recuperate dacă ratele de utilizare ar fi mai ridicate. |
| --- | --- |

(84)

Problemele de supracapacitate și de capacitate scăzută de utilizare au fost discutate în considerentul 46. Efectul problemelor de capacitate asupra rentabilității trebuie să fie examinat atât în lumina caracteristicilor structurale ale acestei industrii, cât și a existenței importurilor care fac obiectul unui dumping. Efectul asupra rentabilității se explică prin costurile fixe substanțiale care ar putea fi recuperate dacă ratele de utilizare ar fi mai ridicate.

| (85) | Cu toate acestea, problemele de supracapacitate și de capacitate de utilizare scăzută pot să explice, parțial, anumiți indicatori de prejudiciu negativi înregistrați de producătorii din Uniune, dar nu explică scăderile importante ale producției, ale volumului vânzărilor și ale cotei de piață în 2009. Prin urmare, este evident că aceștia nu anulează legătura de cauzalitate dintre creșterea considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de producătorii din Uniune. |
| --- | --- |

(85)

Cu toate acestea, problemele de supracapacitate și de capacitate de utilizare scăzută pot să explice, parțial, anumiți indicatori de prejudiciu negativi înregistrați de producătorii din Uniune, dar nu explică scăderile importante ale producției, ale volumului vânzărilor și ale cotei de piață în 2009. Prin urmare, este evident că aceștia nu anulează legătura de cauzalitate dintre creșterea considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de producătorii din Uniune.

6.3.7.   Impactul crizei mondiale a creditului/crizei economice generale

| (86) | Anumite părți interesate au susținut că criza mondială a creditului și criza economică generală au contribuit la prejudiciu. Consumul produsului în cauză a scăzut, într-adevăr, în 2008-2009, atunci când s-au produs aceste crize. |
| --- | --- |

(86)

Anumite părți interesate au susținut că criza mondială a creditului și criza economică generală au contribuit la prejudiciu. Consumul produsului în cauză a scăzut, într-adevăr, în 2008-2009, atunci când s-au produs aceste crize.

| (87) | Totuși, aceste probleme nu explică de ce cota de piață a producătorilor din Uniune a scăzut în mod considerabil în 2009, în timp ce cota de piață deținută de importurile bosniace a crescut și a redus prețurile din UE cu peste 20 %. În consecință, în timp ce scăderea consumului în 2008-2009 ar fi trebuit să afecteze, ca atare, industria din Uniune, creșterea semnificativă a importurilor provenind din BiH a avut un impact cu mult mai important asupra volumului vânzărilor industriei din Uniune și, datorită subcotării, asupra prețurilor. Astfel, criza nu a anulat legătura de cauzalitate dintre creșterea considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de producătorii din Uniune. |
| --- | --- |

(87)

Totuși, aceste probleme nu explică de ce cota de piață a producătorilor din Uniune a scăzut în mod considerabil în 2009, în timp ce cota de piață deținută de importurile bosniace a crescut și a redus prețurile din UE cu peste 20 %. În consecință, în timp ce scăderea consumului în 2008-2009 ar fi trebuit să afecteze, ca atare, industria din Uniune, creșterea semnificativă a importurilor provenind din BiH a avut un impact cu mult mai important asupra volumului vânzărilor industriei din Uniune și, datorită subcotării, asupra prețurilor. Astfel, criza nu a anulat legătura de cauzalitate dintre creșterea considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de producătorii din Uniune.

6.3.8.   Impactul asupra industriei utilizatoare consolidate

| (88) | Deși peste 10 societăți au fabricat produsul în cauză în cursul PA, principala industrie utilizatoare (fabricanți de detergenți pentru textile și de agenți de dedurizare a apei) era compusă din patru mari grupuri (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble și Unilever). De fapt, cei doi utilizatori principali cooperanți reprezentau aproape 40 % din achizițiile produsului în cauză din UE. Mulțumită centralizării achizițiilor, aceste patru grupuri sunt efectiv capabile să mențină prețuri scăzute pentru produsul în cauză. |
| --- | --- |

(88)

Deși peste 10 societăți au fabricat produsul în cauză în cursul PA, principala industrie utilizatoare (fabricanți de detergenți pentru textile și de agenți de dedurizare a apei) era compusă din patru mari grupuri (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble și Unilever). De fapt, cei doi utilizatori principali cooperanți reprezentau aproape 40 % din achizițiile produsului în cauză din UE. Mulțumită centralizării achizițiilor, aceste patru grupuri sunt efectiv capabile să mențină prețuri scăzute pentru produsul în cauză.

| (89) | Cu toate acestea, acest fenomen nu este nou, ci există de mulți ani. Din această cauză, nici el nu poate să explice scăderea importantă a producției, a volumului vânzărilor și a cotei de piață în 2009. Prin urmare, este evident că acesta nu anulează legătura de cauzalitate dintre creșterea considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de producătorii din Uniune. |
| --- | --- |

(89)

Cu toate acestea, acest fenomen nu este nou, ci există de mulți ani. Din această cauză, nici el nu poate să explice scăderea importantă a producției, a volumului vânzărilor și a cotei de piață în 2009. Prin urmare, este evident că acesta nu anulează legătura de cauzalitate dintre creșterea considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de producătorii din Uniune.

6.4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (90) | Pe baza celor de mai sus, se concluzionează, în mod provizoriu, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(90)

Pe baza celor de mai sus, se concluzionează, în mod provizoriu, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping.

| (91) | A fost examinat un anumit număr de factori, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, dar niciunul dintre aceștia nu a putut explica pierderile importante în termeni de cotă de piață, producție și volum de vânzări care au intervenit în 2008 și 2009 și care coincid cu creșterea volumului importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(91)

A fost examinat un anumit număr de factori, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, dar niciunul dintre aceștia nu a putut explica pierderile importante în termeni de cotă de piață, producție și volum de vânzări care au intervenit în 2008 și 2009 și care coincid cu creșterea volumului importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (92) | Ținând cont de analiza de mai sus, care a făcut distincție și a separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează în mod provizoriu că importurile din BiH au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(92)

Ținând cont de analiza de mai sus, care a făcut distincție și a separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează în mod provizoriu că importurile din BiH au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

7.   INTERESUL UNIUNII

7.1.   Observații generale

| (93) | Comisia a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind existența dumpingului prejudiciabil, există motive covârșitoare care ar putea duce la concluzia că nu este în interesul Uniunii să adopte măsuri în acest caz particular. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură și, de asemenea, consecințele neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate. |
| --- | --- |

(93)

Comisia a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind existența dumpingului prejudiciabil, există motive covârșitoare care ar putea duce la concluzia că nu este în interesul Uniunii să adopte măsuri în acest caz particular. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură și, de asemenea, consecințele neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate.

7.2.   Interesul industriei din Uniune

| (94) | Analiza prejudiciului a demonstrat în mod clar că importurile care fac obiectul unui dumping au adus prejudicii industriei din Uniune. Prezența sporită, în ultimii ani, a importurilor care fac obiectul unui dumping a cauzat o blocare a vânzărilor pe piața Uniunii și o pierdere de cotă de piață pentru industria din Uniune. Aceasta a împiedicat industria din Uniune să atingă niveluri de rentabilitate similare cu cele obținute pentru alte produse. |
| --- | --- |

(94)

Analiza prejudiciului a demonstrat în mod clar că importurile care fac obiectul unui dumping au adus prejudicii industriei din Uniune. Prezența sporită, în ultimii ani, a importurilor care fac obiectul unui dumping a cauzat o blocare a vânzărilor pe piața Uniunii și o pierdere de cotă de piață pentru industria din Uniune. Aceasta a împiedicat industria din Uniune să atingă niveluri de rentabilitate similare cu cele obținute pentru alte produse.

| (95) | Ancheta a arătat că orice creștere a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara vizată se obține în detrimentul direct al industriei din Uniune. În pofida restructurării produse în mijlocul producătorilor din Uniune (două societăți și-au încetat producția) situația nu s-a ameliorat. În acest sens, trebuie notat că pudra de zeolit A este un produs important pentru societățile incluse în eșantion, deoarece reprezintă până la 30 % din cifra lor de afaceri. În absența instituirii unor măsuri, situația industriei din Uniune ar continua, cu siguranță, să se deterioreze. Instituirea de măsuri va readuce prețul importurilor la niveluri neprejudiciabile, permițând industriei din Uniune să concureze în condiții comerciale corecte. |
| --- | --- |

(95)

Ancheta a arătat că orice creștere a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara vizată se obține în detrimentul direct al industriei din Uniune. În pofida restructurării produse în mijlocul producătorilor din Uniune (două societăți și-au încetat producția) situația nu s-a ameliorat. În acest sens, trebuie notat că pudra de zeolit A este un produs important pentru societățile incluse în eșantion, deoarece reprezintă până la 30 % din cifra lor de afaceri. În absența instituirii unor măsuri, situația industriei din Uniune ar continua, cu siguranță, să se deterioreze. Instituirea de măsuri va readuce prețul importurilor la niveluri neprejudiciabile, permițând industriei din Uniune să concureze în condiții comerciale corecte.

| (96) | În consecință, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(96)

În consecință, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.

7.3.   Interesul importatorilor

| (97) | Impactul probabil al măsurilor asupra importatorilor a fost examinat în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. În acest sens, se menționează că importatorii independenți care s-au făcut cunoscuți erau, de asemenea, utilizatori. Astfel, analiza care îi menționează este prezentată în secțiunea referitoare la interesul utilizatorilor. |
| --- | --- |

(97)

Impactul probabil al măsurilor asupra importatorilor a fost examinat în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. În acest sens, se menționează că importatorii independenți care s-au făcut cunoscuți erau, de asemenea, utilizatori. Astfel, analiza care îi menționează este prezentată în secțiunea referitoare la interesul utilizatorilor.

7.4.   Interesul utilizatorilor și al consumatorilor

| (98) | Nu s-au primit observații din partea organizațiilor de consumatori în urma publicării avizului de deschidere pentru prezenta procedură. Prin urmare, analiza a fost limitată la efectele măsurilor asupra utilizatorilor. |
| --- | --- |

(98)

Nu s-au primit observații din partea organizațiilor de consumatori în urma publicării avizului de deschidere pentru prezenta procedură. Prin urmare, analiza a fost limitată la efectele măsurilor asupra utilizatorilor.

| (99) | S-au trimis chestionare unui număr de 8 utilizatori cunoscuți. Cu toate acestea, numai doi dintre ei au făcut comentarii pertinente. În consecință, analiza interesului Uniunii se bazează pe răspunsurile celor doi utilizatori relativ importanți care reprezintă, împreună, aproape 40 % din consumul Uniunii. |
| --- | --- |

(99)

S-au trimis chestionare unui număr de 8 utilizatori cunoscuți. Cu toate acestea, numai doi dintre ei au făcut comentarii pertinente. În consecință, analiza interesului Uniunii se bazează pe răspunsurile celor doi utilizatori relativ importanți care reprezintă, împreună, aproape 40 % din consumul Uniunii.

| (100) | Cei doi utilizatori din Uniune cooperanți sunt operatori majori în industria detergenților și a agenților de dedurizare a apei. Amândoi s-au opus instituirii de măsuri. |
| --- | --- |

(100)

Cei doi utilizatori din Uniune cooperanți sunt operatori majori în industria detergenților și a agenților de dedurizare a apei. Amândoi s-au opus instituirii de măsuri.

| (101) | Ancheta a stabilit că cel puțin o treime din consumul utilizatorilor din Uniune care au cooperat era constituit din importuri provenind de la producătorul-exportator bosniac. Restul era acoperit de achiziții efectuate de la producătorii din Uniune, care rămân sursa de aprovizionare principală a utilizatorilor cooperanți. Ținând cont de rata scăzută de utilizare a capacităților producătorilor din Uniune, după cum se explică în considerentele 47 și 48 de mai sus, este clar că instituirea unor măsuri nu ar trebui să conducă la o penurie în aprovizionare sau la o creștere considerabilă a prețurilor. |
| --- | --- |

(101)

Ancheta a stabilit că cel puțin o treime din consumul utilizatorilor din Uniune care au cooperat era constituit din importuri provenind de la producătorul-exportator bosniac. Restul era acoperit de achiziții efectuate de la producătorii din Uniune, care rămân sursa de aprovizionare principală a utilizatorilor cooperanți. Ținând cont de rata scăzută de utilizare a capacităților producătorilor din Uniune, după cum se explică în considerentele 47 și 48 de mai sus, este clar că instituirea unor măsuri nu ar trebui să conducă la o penurie în aprovizionare sau la o creștere considerabilă a prețurilor.

| (102) | În plus, se pare că industria utilizatoare din Uniune a început deja să examineze posibilitatea unor importuri provenind din China. Faptul că o asemenea opțiune există și este considerată drept viabilă arată că instituirea de măsuri nu va duce, în nici un caz la o penurie a produsului în cauză. |
| --- | --- |

(102)

În plus, se pare că industria utilizatoare din Uniune a început deja să examineze posibilitatea unor importuri provenind din China. Faptul că o asemenea opțiune există și este considerată drept viabilă arată că instituirea de măsuri nu va duce, în nici un caz la o penurie a produsului în cauză.

| (103) | Procentajul în cifra de afaceri a produselor finale care includ produsul în cauză a fost, de asemenea, examinat. În acest sens, se menționează că, în ambele cazuri, produsele în cauză reprezintă mai puțin decât 10 % din cifra lor de afaceri. |
| --- | --- |

(103)

Procentajul în cifra de afaceri a produselor finale care includ produsul în cauză a fost, de asemenea, examinat. În acest sens, se menționează că, în ambele cazuri, produsele în cauză reprezintă mai puțin decât 10 % din cifra lor de afaceri.

| (104) | Procentajul de produs în cauză incorporat în produsele finale a fost, de asemenea, examinat. Ancheta a stabilit că, în general, acest procentaj este extrem de mic (în medie, mai puțin de 5 % din costul total) și, prin urmare, produsul în cauză nu reprezintă o parte foarte semnificativă din costul produselor finite. |
| --- | --- |

(104)

Procentajul de produs în cauză incorporat în produsele finale a fost, de asemenea, examinat. Ancheta a stabilit că, în general, acest procentaj este extrem de mic (în medie, mai puțin de 5 % din costul total) și, prin urmare, produsul în cauză nu reprezintă o parte foarte semnificativă din costul produselor finite.

| (105) | Comisia a examinat, de asemenea, dacă instituirea de măsuri ar avea un impact financiar negativ major asupra situației acestor doi utilizatori. Comisia a stabilit două scenarii, și anume un scenariu pesimist și altul, mai realist. |
| --- | --- |

(105)

Comisia a examinat, de asemenea, dacă instituirea de măsuri ar avea un impact financiar negativ major asupra situației acestor doi utilizatori. Comisia a stabilit două scenarii, și anume un scenariu pesimist și altul, mai realist.

| (106) | Scenariul pesimist presupune că atât importurile, cât și prețurile din Uniune ar fi crescut pentru a atinge nivelul taxei. Aceasta ar duce la creșterea costurilor utilizatorilor cu mai puțin de 2 %, în medie. |
| --- | --- |

(106)

Scenariul pesimist presupune că atât importurile, cât și prețurile din Uniune ar fi crescut pentru a atinge nivelul taxei. Aceasta ar duce la creșterea costurilor utilizatorilor cu mai puțin de 2 %, în medie.

| (107) | Situația de mai sus trebuie să fie comparată cu ratele de rentabilitate ale utilizatorilor din Uniune care au cooperat. Rentabilitatea utilizatorilor pentru produsele care incorporează produsul în cauză este de aproximativ 11 % și era de peste 20 % pentru ansamblul produselor lor. Ținând cont de aceste rate de rentabilitate, nici măcar un pachet complet de măsuri, aplicat atât importurilor, cât și prețurilor din Uniune, nu ar avea un efect disproporționat asupra situației financiare a acestor părți. |
| --- | --- |

(107)

Situația de mai sus trebuie să fie comparată cu ratele de rentabilitate ale utilizatorilor din Uniune care au cooperat. Rentabilitatea utilizatorilor pentru produsele care incorporează produsul în cauză este de aproximativ 11 % și era de peste 20 % pentru ansamblul produselor lor. Ținând cont de aceste rate de rentabilitate, nici măcar un pachet complet de măsuri, aplicat atât importurilor, cât și prețurilor din Uniune, nu ar avea un efect disproporționat asupra situației financiare a acestor părți.

| (108) | De fapt, un scenariu mult mai realist este acela prin care instituirea de măsuri ar duce la o situație în care numai prețurile de import din BiH ar crește, în timp ce industria din Uniune ar beneficia de economii de scară sporite. Într-adevăr, conform explicației de mai sus, situația aprovizionării cu produsul în cauză în cadrul UE este pe deplin suficientă, întrucât majoritatea producătorilor din Uniune sunt departe de a funcționa la o capacitate completă. |
| --- | --- |

(108)

De fapt, un scenariu mult mai realist este acela prin care instituirea de măsuri ar duce la o situație în care numai prețurile de import din BiH ar crește, în timp ce industria din Uniune ar beneficia de economii de scară sporite. Într-adevăr, conform explicației de mai sus, situația aprovizionării cu produsul în cauză în cadrul UE este pe deplin suficientă, întrucât majoritatea producătorilor din Uniune sunt departe de a funcționa la o capacitate completă.

| (109) | Ar trebui să se noteze, de asemenea, că ancheta a stabilit existența unor produse capabile de a înlocui produsul în cauză. Într-adevăr, este clar că atât utilizatorii cooperanți, cât și cei necooperanți produc detergenți pentru textile care nu conțin produsul în cauză. În cazul acestui scenariu mai realist, costurile utilizatorilor cooperanți nu ar crește decât cu un procent. Cu alte cuvinte, în lumina cifrelor rentabilității, instituirea de măsuri nu va avea decât consecințe neglijabile pentru utilizatori. |
| --- | --- |

(109)

Ar trebui să se noteze, de asemenea, că ancheta a stabilit existența unor produse capabile de a înlocui produsul în cauză. Într-adevăr, este clar că atât utilizatorii cooperanți, cât și cei necooperanți produc detergenți pentru textile care nu conțin produsul în cauză. În cazul acestui scenariu mai realist, costurile utilizatorilor cooperanți nu ar crește decât cu un procent. Cu alte cuvinte, în lumina cifrelor rentabilității, instituirea de măsuri nu va avea decât consecințe neglijabile pentru utilizatori.

| (110) | Ținând seama de cele de mai sus, este clar că instituirea de măsuri nu ar avea niciun impact semnificativ asupra utilizatorilor și, astfel, este foarte puțin probabil că ar duce la vreo creștere a prețului pentru consumatori. |
| --- | --- |

(110)

Ținând seama de cele de mai sus, este clar că instituirea de măsuri nu ar avea niciun impact semnificativ asupra utilizatorilor și, astfel, este foarte puțin probabil că ar duce la vreo creștere a prețului pentru consumatori.

7.5.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (111) | În ansamblu, industria din Uniune ar trebui să fie, în mod clar, avantajată în urma măsurilor. Într-adevăr, ea ar putea, în primul rând, beneficia de economii de scară sporite, din cauza unei utilizări mai intensive a capacităților, datorită unei creșteri a producției și a vânzărilor. |
| --- | --- |

(111)

În ansamblu, industria din Uniune ar trebui să fie, în mod clar, avantajată în urma măsurilor. Într-adevăr, ea ar putea, în primul rând, beneficia de economii de scară sporite, din cauza unei utilizări mai intensive a capacităților, datorită unei creșteri a producției și a vânzărilor.

| (112) | Ținând seama de cele de mai sus, se concluzionează, în mod provizoriu, că instituirea de măsuri privind importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză provenind din Bosnia și Herțegovina nu va avea efecte semnificative asupra utilizatorilor din Uniune și că, în ansamblu, aceasta este în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(112)

Ținând seama de cele de mai sus, se concluzionează, în mod provizoriu, că instituirea de măsuri privind importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză provenind din Bosnia și Herțegovina nu va avea efecte semnificative asupra utilizatorilor din Uniune și că, în ansamblu, aceasta este în interesul Uniunii.

8.   PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (113) | Având în vedere constatările stabilite anterior în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat și interesul Uniunii, ar trebui să se instituie măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză provenite din Bosnia și Herțegovina, pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(113)

Având în vedere constatările stabilite anterior în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat și interesul Uniunii, ar trebui să se instituie măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză provenite din Bosnia și Herțegovina, pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.

8.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (114) | Nivelul măsurilor antidumping provizorii ar trebui să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate. |
| --- | --- |

(114)

Nivelul măsurilor antidumping provizorii ar trebui să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate.

| (115) | La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsuri ar trebui să îi permită industriei din Uniune să își acopere costurile și să obțină un profit înainte de impozitare, care s-ar obține în mod rezonabil în condiții normale de concurență, și anume, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit înainte de impozitare utilizată în acest calcul este de 5,9 % din cifra de afaceri. Aceasta corespunde nivelului de beneficiu atins de către industria din Uniune în cursul PA pentru toate produsele sale, inclusiv pentruprodusul în cauză. Știind că rentabilitatea produsului în cauză a fost afectată de importurile care fac obiectul unui dumping, este clar că acest nivel de beneficiu este prudent și nu excesiv. S-a luat în considerare, de asemenea, eventualitatea utilizării marjelor de profit realizate de industria din Uniune în 2005-2007, dar marjele de profit erau scăzute în termeni de rentabilitate atinsă de către societăți pentru produse similare și nu păreau a fi reprezentative pentru o industrie viabilă. Aceasta se explică prin faptul că importurile bosniace au dus la o subcotare de 10-20 % a importurilor industriei din Uniune în cursul acestor 3 ani și astfel de diferențe ar fi jucat un rol semnificativ în cadrul negocierilor de contract anuale. Astfel, aceste marje de profit nu puteau fi considerate ca reprezentative ale unei situații normale pe piața UE. Pe baza celor de mai sus, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil s-a obținut adăugând marja de profit menționată anterior la costul de producție. |
| --- | --- |

(115)

La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsuri ar trebui să îi permită industriei din Uniune să își acopere costurile și să obțină un profit înainte de impozitare, care s-ar obține în mod rezonabil în condiții normale de concurență, și anume, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit înainte de impozitare utilizată în acest calcul este de 5,9 % din cifra de afaceri. Aceasta corespunde nivelului de beneficiu atins de către industria din Uniune în cursul PA pentru toate produsele sale, inclusiv pentruprodusul în cauză. Știind că rentabilitatea produsului în cauză a fost afectată de importurile care fac obiectul unui dumping, este clar că acest nivel de beneficiu este prudent și nu excesiv. S-a luat în considerare, de asemenea, eventualitatea utilizării marjelor de profit realizate de industria din Uniune în 2005-2007, dar marjele de profit erau scăzute în termeni de rentabilitate atinsă de către societăți pentru produse similare și nu păreau a fi reprezentative pentru o industrie viabilă. Aceasta se explică prin faptul că importurile bosniace au dus la o subcotare de 10-20 % a importurilor industriei din Uniune în cursul acestor 3 ani și astfel de diferențe ar fi jucat un rol semnificativ în cadrul negocierilor de contract anuale. Astfel, aceste marje de profit nu puteau fi considerate ca reprezentative ale unei situații normale pe piața UE. Pe baza celor de mai sus, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil s-a obținut adăugând marja de profit menționată anterior la costul de producție.

| (116) | Majorarea necesară a prețului a fost, așadar, determinată pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat, utilizat pentru stabilirea subcotării, și prețul mediu neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața UE. Diferența care rezultă din această comparație a fost, apoi, exprimată ca procent din valoarea CIF medie de import. Marja de subcotare astfel calculată se ridica la 31,5 %. |
| --- | --- |

(116)

Majorarea necesară a prețului a fost, așadar, determinată pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat, utilizat pentru stabilirea subcotării, și prețul mediu neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața UE. Diferența care rezultă din această comparație a fost, apoi, exprimată ca procent din valoarea CIF medie de import. Marja de subcotare astfel calculată se ridica la 31,5 %.

8.2.   Măsurile provizorii

| (117) | Ținând seama de cele menționate anterior și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să fie instituite măsuri antidumping provizorii la importurile originare din Bosnia și Herțegovina, la nivelul marjei de dumping constatate. |
| --- | --- |

(117)

Ținând seama de cele menționate anterior și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să fie instituite măsuri antidumping provizorii la importurile originare din Bosnia și Herțegovina, la nivelul marjei de dumping constatate.

| (118) | Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping provizorii pentru Bosnia și Herțegovina este de 28,1 %. |
| --- | --- |

(118)

Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping provizorii pentru Bosnia și Herțegovina este de 28,1 %.

9.   INFORMAREA PĂRȚILOR

| (119) | În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, ar trebui precizat că concluziile privind instituirea unor taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricărei taxe definitive, |
| --- | --- |

(119)

În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, ar trebui precizat că concluziile privind instituirea unor taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricărei taxe definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping provizorie privind importurile de pudră de zeolit 4A, denumită, de asemenea, pudră de zeolit NaA, încadrată, în prezent, în codul NC ex 2842 10 00 (cod TARIC 2842100030) și originară din Bosnia și Herțegovina.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil pentru produsul descris la alineatul (1) la prețul net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 28,1 %.

(3)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(4)   În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

(1)   Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)   În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 noiembrie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 40, 17.2.2010, p. 5.

2

---

| 16.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/44

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1037/2010 AL COMISIEI

din 15 noiembrie 2010

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 16 noiembrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 noiembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 39,6 |
| MA | 72,3 |
| MK | 61,3 |
| ZZ | 57,7 |
| 0707 00 05 | AL | 68,6 |
| EG | 161,4 |
| TR | 136,0 |
| ZZ | 122,0 |
| 0709 90 70 | MA | 87,2 |
| TR | 137,5 |
| ZZ | 112,4 |
| 0805 20 10 | MA | 62,2 |
| ZA | 145,6 |
| ZZ | 103,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 45,5 |
| TR | 59,9 |
| UY | 55,0 |
| ZZ | 53,5 |
| 0805 50 10 | AR | 42,7 |
| TR | 67,8 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 69,3 |
| 0806 10 10 | BR | 258,3 |
| TR | 146,2 |
| US | 260,4 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 186,0 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 75,7 |
| US | 96,5 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 75,9 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| ZZ | 54,9 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

AL

39,6

MA

72,3

MK

61,3

ZZ

57,7

0707 00 05

AL

68,6

EG

161,4

TR

136,0

ZZ

122,0

0709 90 70

MA

87,2

TR

137,5

ZZ

112,4

0805 20 10

MA

62,2

ZA

145,6

ZZ

103,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

45,5

TR

59,9

UY

55,0

ZZ

53,5

0805 50 10

AR

42,7

TR

67,8

UY

57,1

ZA

109,5

ZZ

69,3

0806 10 10

BR

258,3

TR

146,2

US

260,4

ZA

79,2

ZZ

186,0

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

MK

27,2

NZ

75,7

US

96,5

ZA

96,2

ZZ

75,9

0808 20 50

CN

54,9

ZZ

54,9

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 16.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/46

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1038/2010 AL COMISIEI

din 15 noiembrie 2010

de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 16 noiembrie 2010

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 642/2010 al Comisiei din 20 iulie 2010 de stabilirea a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește drepturile de import în sectorul cerealelor (2), în special articolul 2 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că taxa la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002, ex 1005, cu excepția hibrizilor pentru sămânță și ex 1007, cu excepția hibrizilor destinați însămânțării, este egală cu prețul de intervenție valabil pentru aceste produse la data importării, majorat cu 55 %, din care se deduce prețul la import CIF aplicabil lotului în cauză. Cu toate acestea, taxa respectivă nu poate depăși nivelul taxelor din Tariful Vamal Comun. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că taxa la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002, ex 1005, cu excepția hibrizilor pentru sămânță și ex 1007, cu excepția hibrizilor destinați însămânțării, este egală cu prețul de intervenție valabil pentru aceste produse la data importării, majorat cu 55 %, din care se deduce prețul la import CIF aplicabil lotului în cauză. Cu toate acestea, taxa respectivă nu poate depăși nivelul taxelor din Tariful Vamal Comun.

| (2) | Articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că, pentru calcularea taxei la import menționate la alineatul (1) din articolul de mai sus, se stabilesc periodic, pentru produsele în cauză, prețuri CIF reprezentative la import. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că, pentru calcularea taxei la import menționate la alineatul (1) din articolul de mai sus, se stabilesc periodic, pentru produsele în cauză, prețuri CIF reprezentative la import.

| (3) | În temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010, prețul care trebuie utilizat pentru calcularea taxei la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 și 1007 00 90 este prețul CIF reprezentativ la import, stabilit zilnic în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 5 din regulamentul menționat anterior. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010, prețul care trebuie utilizat pentru calcularea taxei la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 și 1007 00 90 este prețul CIF reprezentativ la import, stabilit zilnic în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 5 din regulamentul menționat anterior.

| (4) | Este necesar să se stabilească taxele la import pentru perioada începând cu 16 noiembrie 2010, aplicabile până la stabilirea și intrarea în vigoare a unei noi taxe, |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se stabilească taxele la import pentru perioada începând cu 16 noiembrie 2010, aplicabile până la stabilirea și intrarea în vigoare a unei noi taxe,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Începând de la 16 noiembrie 2010, taxele la import în sectorul cerealelor menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 sunt stabilite în anexa I la prezentul regulament, pe baza elementelor menționate în anexa II.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 16 noiembrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 noiembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 187, 21.7.2010, p. 5.

2

---

ANEXA I

Taxe la import pentru produsele menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 aplicabile de la 16 noiembrie 2010

| Cod NC | Descrierea mărfurilor | Taxa la import (1)

  (în EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | GRÂU dur de calitate superioară | 0,00 |
| de calitate medie | 0,00 |
| de calitate inferioară | 0,00 |
| 1001 90 91 | GRÂU comun, pentru sămânță | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță | 0,00 |
| 1002 00 00 | SECARĂ | 0,00 |
| 1005 10 90 | PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid | 0,00 |
| 1005 90 00 | PORUMB, altul decât pentru sămânță (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării | 0,00 |

Cod NC

Descrierea mărfurilor

Taxa la import (1)

(în EUR/t)

1001 10 00

GRÂU dur de calitate superioară

0,00

de calitate medie

0,00

de calitate inferioară

0,00

1001 90 91

GRÂU comun, pentru sămânță

0,00

ex 1001 90 99

GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță

0,00

1002 00 00

SECARĂ

0,00

1005 10 90

PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid

0,00

1005 90 00

PORUMB, altul decât pentru sămânță (2)

0,00

1007 00 90

SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării

0,00

---

(1)  Pentru mărfurile care intră în Uniune prin Oceanul Atlantic sau prin Canalul de Suez, importatorul poate beneficia, în aplicarea articolului 2 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 al Comisiei, de o reducere a taxelor, în valoare de:

| — | 3 EUR/t, dacă portul de descărcare a mărfurilor se află la Marea Mediterană sau la Marea Neagră, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, dacă portul de descărcare a mărfurilor se află la Marea Mediterană sau la Marea Neagră,

| — | 2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice.

(2)  Importatorul poate beneficia de o reducere forfetară de 24 EUR/t atunci când sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 al Comisiei.

---

ANEXA II

Elemente pentru calcularea taxelor prevăzute în anexa I

2.11.2010-12.11.2010

| 1. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Grâu comun (1) | Porumb | Grâu dur de calitate superioară | Grâu dur de calitate medie (2) | Grâu dur de calitate inferioară (3) | Orz |
| Bursa | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Cotația | 219,39 | 161,99 | — | — | — | — |
| Prețul FOB USA | — | — | 208,44 | 198,44 | 178,44 | 123,34 |
| Primă pentru Golf | — | 17,04 | — | — | — | — |
| Primă pentru Marile Lacuri | 20,14 | — | — | — | — | — |

1.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:

(EUR/t)

Grâu comun (1)

Porumb

Grâu dur de calitate superioară

Grâu dur de calitate medie (2)

Grâu dur de calitate inferioară (3)

Orz

Bursa

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Cotația

219,39

161,99

—

—

—

—

Prețul FOB USA

—

—

208,44

198,44

178,44

123,34

Primă pentru Golf

—

17,04

—

—

—

—

Primă pentru Marile Lacuri

20,14

—

—

—

—

—

| 2. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:






  Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam: | 18,20 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam: | 46,32 EUR/t |

2.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:

Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam:

18,20 EUR/t

Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam:

46,32 EUR/t

---

(1)  Primă pozitivă încorporată de 14 EUR/t [articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010].

(2)  Primă negativă de 10 EUR/t [articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010].

(3)  Primă negativă de 30 EUR/t [articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010].

---

| 16.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/49

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1039/2010 AL COMISIEI

din 15 noiembrie 2010

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2010/11 s-au stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 1029/2010 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2010/11 s-au stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 1029/2010 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 16 noiembrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 noiembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 259, 1.10.2010, p. 3.

3

(4)  JO L 296, 13.11.2010, p. 17.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 16 noiembrie 2010

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,75 | 1,94 |
| 1701 99 10 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

55,54

0,00

1701 11 90 (1)

55,54

0,00

1701 12 10 (1)

55,54

0,00

1701 12 90 (1)

55,54

0,00

1701 91 00 (2)

51,75

1,94

1701 99 10 (2)

51,75

0,00

1701 99 90 (2)

51,75

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

DECIZII

| 16.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/51

---

DECIZIA COMISIEI

din 4 august 2010

privind ajutorul de stat C 40/08 (ex N 163/08) pus în aplicare de Polonia în favoarea PZL Hydral S.A.

[notificată cu numărul C(2010) 5406]

(Numai versiunea în limba polonă este autentică)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2010/690/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

având în vedere Decizia C(2008)4753 final (1) prin care Comisia a decis inițierea procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Decizia C(2008) 6371 final (2) de extindere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește ajutorul nr. C 40/2008 (ex N 163/2008).

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în temeiul prevederilor de mai sus,

întrucât:

I.   PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din 27 martie 2008, autoritățile poloneze au transmis o notificare privind un plan de restructurare în favoarea PZL Hydral S.A. („PZL Hydral”). Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 6 mai 2008. Prin scrisoarea din 4 iunie 2008, autoritățile poloneze au solicitat prelungirea termenului limită pentru transmiterea unui răspuns până la data de 27 iunie 2008; Comisia a acceptat prin scrisoarea din 10 iunie 2008. Autoritățile poloneze au furnizat informații suplimentare privind planul de restructurare prin scrisoarea din 7 iulie 2008. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 27 martie 2008, autoritățile poloneze au transmis o notificare privind un plan de restructurare în favoarea PZL Hydral S.A. („PZL Hydral”). Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 6 mai 2008. Prin scrisoarea din 4 iunie 2008, autoritățile poloneze au solicitat prelungirea termenului limită pentru transmiterea unui răspuns până la data de 27 iunie 2008; Comisia a acceptat prin scrisoarea din 10 iunie 2008. Autoritățile poloneze au furnizat informații suplimentare privind planul de restructurare prin scrisoarea din 7 iulie 2008.

| (2) | Procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (procedura oficială de investigare) a fost inițiată la 10 septembrie 2008. Procedura oficială de investigare a fost prelungită ulterior printr-o decizie adoptată la data de 12 noiembrie 2008. |
| --- | --- |

(2)

Procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (procedura oficială de investigare) a fost inițiată la 10 septembrie 2008. Procedura oficială de investigare a fost prelungită ulterior printr-o decizie adoptată la data de 12 noiembrie 2008.

| (3) | Polonia și-a prezentat observațiile la 14 octombrie și 22 decembrie 2008, furnizând informații suplimentare la 7 aprilie 2009. Comisia nu a primit observații din partea unor terțe părți. |
| --- | --- |

(3)

Polonia și-a prezentat observațiile la 14 octombrie și 22 decembrie 2008, furnizând informații suplimentare la 7 aprilie 2009. Comisia nu a primit observații din partea unor terțe părți.

| (4) | Reuniunile cu autoritățile poloneze au avut loc la 27 aprilie și 14 octombrie 2009 și la 12 februarie 2010. La 18 decembrie 2009, Comisia a solicitat informații suplimentare. Au avut loc mai multe schimburi de mesaje electronice între Comisie și autoritățile poloneze, acestea din urmă prezentând informații suplimentare prin e-mail la următoarele date: 20 octombrie 2009,23 noiembrie 2009,15 decembrie 2009,13 ianuarie 2010,16 ianuarie 2010,9 februarie 2010,10 februarie 2010,26 februarie 2010,1 martie 2010,3 martie 2010,4 martie 2010,19 martie 2010, 5 mai 2010, 12 mai 2010, 20 mai 2010, 28 mai 2010, 3 iunie 2010,4 iunie 2010,7 iunie 2010,8 iunie 2010,9 iunie 2010,17 iunie 2010,23 iunie 2010,24 iunie 2010,28 iunie 2010,7 iulie 2010,8 iulie 2010,9 iulie 2010,12 iulie 2010 și 13 iulie 2010. |
| --- | --- |

(4)

Reuniunile cu autoritățile poloneze au avut loc la 27 aprilie și 14 octombrie 2009 și la 12 februarie 2010. La 18 decembrie 2009, Comisia a solicitat informații suplimentare. Au avut loc mai multe schimburi de mesaje electronice între Comisie și autoritățile poloneze, acestea din urmă prezentând informații suplimentare prin e-mail la următoarele date: 20 octombrie 2009,23 noiembrie 2009,15 decembrie 2009,13 ianuarie 2010,16 ianuarie 2010,9 februarie 2010,10 februarie 2010,26 februarie 2010,1 martie 2010,3 martie 2010,4 martie 2010,19 martie 2010, 5 mai 2010, 12 mai 2010, 20 mai 2010, 28 mai 2010, 3 iunie 2010,4 iunie 2010,7 iunie 2010,8 iunie 2010,9 iunie 2010,17 iunie 2010,23 iunie 2010,24 iunie 2010,28 iunie 2010,7 iulie 2010,8 iulie 2010,9 iulie 2010,12 iulie 2010 și 13 iulie 2010.

II.   DESCRIERE

II.1.   Beneficiarii: PZL Hydral și PZL Wrocław

| (5) | PZL Hydral a fost înființată în 1946 ca întreprindere de stat. În prezent, este o întreprindere de mari dimensiuni care, până în 2008, era specializată în producția de sisteme hidraulice industriale civile și militare, în proiectarea, fabricarea și reparare de sisteme hidromecanice electronice de reglare a carburanților pentru motoare de avion de toate tipurile, sisteme de comandă hidraulice pentru avioane și sisteme hidraulice de putere pentru elicoptere. Începând din 2008, PZL Hydral a funcționat în calitate de societate-mamă în cadrul unui grup, fără a mai desfășura activități industriale proprii. |
| --- | --- |

(5)

PZL Hydral a fost înființată în 1946 ca întreprindere de stat. În prezent, este o întreprindere de mari dimensiuni care, până în 2008, era specializată în producția de sisteme hidraulice industriale civile și militare, în proiectarea, fabricarea și reparare de sisteme hidromecanice electronice de reglare a carburanților pentru motoare de avion de toate tipurile, sisteme de comandă hidraulice pentru avioane și sisteme hidraulice de putere pentru elicoptere. Începând din 2008, PZL Hydral a funcționat în calitate de societate-mamă în cadrul unui grup, fără a mai desfășura activități industriale proprii.

| (6) | În 2003, Agenția pentru Dezvoltare Industrială („ADI”), organism public, a achiziționat 80,94 % din acțiunile PZL Hydral (1 284 686) de la Trezorerie. Alte transferuri de acțiuni între Trezorerie și ADI au avut loc în 2005 (499 103 acțiuni), care au crescut participația ADI la 87,39 %, în 2007 (64 374 acțiuni), care au crescut participația la 90,54 %, și la 12 ianuarie 2010 (38 399 acțiuni), prin care participația a ajuns la 92,42 %. Fiecare dintre aceste tranzacții a fost efectuată la prețul simbolic de 1 PLN. Începând cu 12 ianuarie 2010, ADI deține 18 886 562 de acțiuni cu o valoare nominală de 18 865 620 PLN. Acțiunile rămase (7,58 %), cu o valoare nominală de 1 547 210 PLN, sunt deținute în prezent de către angajați. |
| --- | --- |

(6)

În 2003, Agenția pentru Dezvoltare Industrială („ADI”), organism public, a achiziționat 80,94 % din acțiunile PZL Hydral (1 284 686) de la Trezorerie. Alte transferuri de acțiuni între Trezorerie și ADI au avut loc în 2005 (499 103 acțiuni), care au crescut participația ADI la 87,39 %, în 2007 (64 374 acțiuni), care au crescut participația la 90,54 %, și la 12 ianuarie 2010 (38 399 acțiuni), prin care participația a ajuns la 92,42 %. Fiecare dintre aceste tranzacții a fost efectuată la prețul simbolic de 1 PLN. Începând cu 12 ianuarie 2010, ADI deține 18 886 562 de acțiuni cu o valoare nominală de 18 865 620 PLN. Acțiunile rămase (7,58 %), cu o valoare nominală de 1 547 210 PLN, sunt deținute în prezent de către angajați.

| (7) | În 2007, PZL Hydral controla următoarele filiale: Zakład Odlewniczy „Hydral” Sp. z o.o., a cărei principală activitate constă în turnarea, topirea, prelucrarea și tratarea pieselor din oțel, Zakład Cieplowniczy Term „Hydral” Sp. z o.o., care produce și vinde energie termică, Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o., care produce supape și distribuitoare hidraulice, prelucrează echipamente metalice și oferă servicii de reparație a utilajelor și echipamentelor hidraulice, și PZL Wrocław Sp. z o.o. („PZL Wrocław”). În plus, PZL Hydral mai controla alte două întreprinderi, aflate în prezent în procedură de lichidare. La sfârșitul anului 2006, întregul grup avea un număr de 795 de angajați. |
| --- | --- |

(7)

În 2007, PZL Hydral controla următoarele filiale: Zakład Odlewniczy „Hydral” Sp. z o.o., a cărei principală activitate constă în turnarea, topirea, prelucrarea și tratarea pieselor din oțel, Zakład Cieplowniczy Term „Hydral” Sp. z o.o., care produce și vinde energie termică, Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o., care produce supape și distribuitoare hidraulice, prelucrează echipamente metalice și oferă servicii de reparație a utilajelor și echipamentelor hidraulice, și PZL Wrocław Sp. z o.o. („PZL Wrocław”). În plus, PZL Hydral mai controla alte două întreprinderi, aflate în prezent în procedură de lichidare. La sfârșitul anului 2006, întregul grup avea un număr de 795 de angajați.

| (8) | PZL Wroclaw a fost constituită în 2004 ca filială deținută integral de PZL Hydral în scopul creării unei societăți de exploatare care să preia activitatea operațională a PZL Hydral, permițând, astfel, acesteia să funcționeze în calitate de societate de tip holding și să gestioneze procesul de restructurare a grupului PZL Hydral. |
| --- | --- |

(8)

PZL Wroclaw a fost constituită în 2004 ca filială deținută integral de PZL Hydral în scopul creării unei societăți de exploatare care să preia activitatea operațională a PZL Hydral, permițând, astfel, acesteia să funcționeze în calitate de societate de tip holding și să gestioneze procesul de restructurare a grupului PZL Hydral.

| (9) | O parte dintre activele PZL Wrocław au fost transferate de la PZL Hydral către PZL Wrocław fie printr-o contribuție în natură la capitalul PZL Wrocław, fie printr-o vânzare la valoarea contabilă din registrele PZL Hydral începând cu 2004, după cum se arată în tabelul 1.

  Tabelul 1


  Transferul activelor printr-o contribuție în natură sau prin vânzare (în PLN)









  Data transferului | Tipul de active | Metodă de transfer (vânzare/contribuție în natură) | Valoarea contabilă a activelor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2004 | active fixe – bunuri mobile | contribuție în natură | 3 917 321,0 |
| 30.12.2004 | active necorporale | contribuție în natură | 801 332,0 |
| 30.12.2004 | lucrări în curs | contribuție în natură | 1 251 352,0 |
| 30.12.2004 | materiale | contribuție în natură | 251 719,0 |
| 30.11.2006 | active fixe – bunuri mobile | contribuție în natură | 138 516,44 |
| 30.11.2006 | materiale | contribuție în natură | 679 915,73 |
| 30.11.2006 | active fixe – bunuri mobile | contribuție în natură | 1 186 803,54 |
| 30.11.2006 | active necorporale | contribuție în natură | 290 268,95 |
| 20.6.2007 | active fixe – bunuri mobile | vânzare | 1 250 000,0 |
| 30.12.2007 | active fixe – bunuri mobile | contribuție în natură | 1 293 600,0 |
| 21/23.12.2008 | lucrări în curs | vânzare | 5 230 644,91 |
| 27.3.2008 | materiale | vânzare | 2 985 631,15 |
| 10.3.2009 | materiale | vânzare | 304 294,33 |

(9)

O parte dintre activele PZL Wrocław au fost transferate de la PZL Hydral către PZL Wrocław fie printr-o contribuție în natură la capitalul PZL Wrocław, fie printr-o vânzare la valoarea contabilă din registrele PZL Hydral începând cu 2004, după cum se arată în tabelul 1.

Tabelul 1

Transferul activelor printr-o contribuție în natură sau prin vânzare (în PLN)

Data transferului

Tipul de active

Metodă de transfer (vânzare/contribuție în natură)

Valoarea contabilă a activelor

30.12.2004

active fixe – bunuri mobile

contribuție în natură

3 917 321,0

30.12.2004

active necorporale

contribuție în natură

801 332,0

30.12.2004

lucrări în curs

contribuție în natură

1 251 352,0

30.12.2004

materiale

contribuție în natură

251 719,0

30.11.2006

active fixe – bunuri mobile

contribuție în natură

138 516,44

30.11.2006

materiale

contribuție în natură

679 915,73

30.11.2006

active fixe – bunuri mobile

contribuție în natură

1 186 803,54

30.11.2006

active necorporale

contribuție în natură

290 268,95

20.6.2007

active fixe – bunuri mobile

vânzare

1 250 000,0

30.12.2007

active fixe – bunuri mobile

contribuție în natură

1 293 600,0

21/23.12.2008

lucrări în curs

vânzare

5 230 644,91

27.3.2008

materiale

vânzare

2 985 631,15

10.3.2009

materiale

vânzare

304 294,33

| (10) | Activele corporale fixe achiziționate de PZL Wrocław de la PZL Hydral au fost transferate fie sub formă de contribuție la capitalul PZL Wrocław, fie prin intermediul unei vânzări, conform tabelului 2. În ambele cazuri, valoarea tranzacției a fost calculată pe baza evaluării unui expert independent. În momentul transferului, aceste active fixe erau deja grevate de ipoteci pe proprietăți imobiliare, în favoarea următorilor creditori publici: Oficiul de Securitate Socială, Administrația Fiscală a regiunii Silezia Inferioară și Consiliul Local Wrocław, în sumă totală de 142,558 milioane PLN.

  Tabelul 2


  Transfer de proprietăți imobiliare (în PLN)









  Data transferului | Tipul de active | Metodă de transfer (vânzare/contribuție în natură) | Valoarea contabilă a activelor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2007 | active fixe – proprietăți imobiliare | contribuție în natură | 8 337 000,0 |
| 30.12.2007 | active fixe – proprietăți imobiliare | vânzare | 10 309 508,56 |

(10)

Activele corporale fixe achiziționate de PZL Wrocław de la PZL Hydral au fost transferate fie sub formă de contribuție la capitalul PZL Wrocław, fie prin intermediul unei vânzări, conform tabelului 2. În ambele cazuri, valoarea tranzacției a fost calculată pe baza evaluării unui expert independent. În momentul transferului, aceste active fixe erau deja grevate de ipoteci pe proprietăți imobiliare, în favoarea următorilor creditori publici: Oficiul de Securitate Socială, Administrația Fiscală a regiunii Silezia Inferioară și Consiliul Local Wrocław, în sumă totală de 142,558 milioane PLN.

Tabelul 2

Transfer de proprietăți imobiliare (în PLN)

Data transferului

Tipul de active

Metodă de transfer (vânzare/contribuție în natură)

Valoarea contabilă a activelor

30.12.2007

active fixe – proprietăți imobiliare

contribuție în natură

8 337 000,0

30.12.2007

active fixe – proprietăți imobiliare

vânzare

10 309 508,56

| (11) | La 31 decembrie 2007, PZL Hydral a transferat către PZL Wrocław fonduri în valoare nominală de 918 900 PLN, printr-o contribuție la capitalul acesteia. |
| --- | --- |

(11)

La 31 decembrie 2007, PZL Hydral a transferat către PZL Wrocław fonduri în valoare nominală de 918 900 PLN, printr-o contribuție la capitalul acesteia.

| (12) | Restul activelor transferate de la PZL Hydral la PZL Wrocław în perioada 17 ianuarie 2006 - 27 aprilie 2010 au fost vândute la valoarea lor contabilă și constau în numeroase transferuri de active în construcție, libere de orice garanții sau ipoteci. |
| --- | --- |

(12)

Restul activelor transferate de la PZL Hydral la PZL Wrocław în perioada 17 ianuarie 2006 - 27 aprilie 2010 au fost vândute la valoarea lor contabilă și constau în numeroase transferuri de active în construcție, libere de orice garanții sau ipoteci.

| (13) | Valoarea totală a activelor transferate de PZL Hydral către PZL Wrocław între 2004 și 2010 s-a ridicat la 44 708 791,02 PLN. |
| --- | --- |

(13)

Valoarea totală a activelor transferate de PZL Hydral către PZL Wrocław între 2004 și 2010 s-a ridicat la 44 708 791,02 PLN.

| (14) | În 2008, PZL Hydral a transferat către PZL Wrocław 559 de angajați, iar în 200937 de angajați. |
| --- | --- |

(14)

În 2008, PZL Hydral a transferat către PZL Wrocław 559 de angajați, iar în 200937 de angajați.

| (15) | PZL Wrocław produce componente pentru aeronavele forțelor armate poloneze (până la sfârșitul anului 2007, acestea au fost fabricate de PZL Hydral) și oferă servicii de întreținere și reparație a echipamentelor utilizate de armata poloneză. Produsele militare fac obiectul unei certificări specifice tipului de produs, în conformitate cu specificațiile tehnice ale forțelor armate poloneze. În fiecare etapă se prezintă o documentație individuală, iar aceste produse (și serviciile de întreținere asociate) sunt supervizate de un reprezentant militar rezident. |
| --- | --- |

(15)

PZL Wrocław produce componente pentru aeronavele forțelor armate poloneze (până la sfârșitul anului 2007, acestea au fost fabricate de PZL Hydral) și oferă servicii de întreținere și reparație a echipamentelor utilizate de armata poloneză. Produsele militare fac obiectul unei certificări specifice tipului de produs, în conformitate cu specificațiile tehnice ale forțelor armate poloneze. În fiecare etapă se prezintă o documentație individuală, iar aceste produse (și serviciile de întreținere asociate) sunt supervizate de un reprezentant militar rezident.

| (16) | În prezent, PZL Wrocław funcționează în temeiul autorizației nr. B-007/2007, emisă de Ministerul Afacerilor Interne și Administrației la 17 ianuarie 2007 pentru desfășurarea de activități economice în următoarele domenii:






  — | fabricarea și comercializarea de dispozitive de tragere pentru muniție de alarmă, de semnalizare și cu gaze, conforme cu definiția de la alineatul 8 (tipuri de arme și muniții) din apendicele nr. 1 la Regulamentul din 3 decembrie 2001 al Cabinetului privind tipuri de arme și muniții și o listă de produse și tehnologii pentru uz militar și polițienesc pentru a căror fabricare și comercializare este necesară o autorizație (3); |
| --- | --- | --- |

(16)

În prezent, PZL Wrocław funcționează în temeiul autorizației nr. B-007/2007, emisă de Ministerul Afacerilor Interne și Administrației la 17 ianuarie 2007 pentru desfășurarea de activități economice în următoarele domenii:

—

fabricarea și comercializarea de dispozitive de tragere pentru muniție de alarmă, de semnalizare și cu gaze, conforme cu definiția de la alineatul 8 (tipuri de arme și muniții) din apendicele nr. 1 la Regulamentul din 3 decembrie 2001 al Cabinetului privind tipuri de arme și muniții și o listă de produse și tehnologii pentru uz militar și polițienesc pentru a căror fabricare și comercializare este necesară o autorizație (3);

| — | fabricarea și comercializarea de produse pentru uz militar și polițienesc enumerate la titlul „WT V” și componente și constituenți ai produselor definite la titlurile „WT II”, „WT III” și „WT XIV” (alineatele 1-4 și 7-10) din apendicele nr. 2 (Lista de produse și tehnologii pentru uz militar și polițienesc pentru a căror fabricare și comercializare este necesară o autorizație) la Regulamentul cabinetului susmenționat; |
| --- | --- |

—

fabricarea și comercializarea de produse pentru uz militar și polițienesc enumerate la titlul „WT V” și componente și constituenți ai produselor definite la titlurile „WT II”, „WT III” și „WT XIV” (alineatele 1-4 și 7-10) din apendicele nr. 2 (Lista de produse și tehnologii pentru uz militar și polițienesc pentru a căror fabricare și comercializare este necesară o autorizație) la Regulamentul cabinetului susmenționat;

| — | fabricarea și comercializarea de echipamente pentru fabricarea produselor de uz militar sau polițienesc și comercializarea de tehnologii pentru fabricarea produselor destinate acestui scop, conform definiției de la titlul „WT XIII” din apendicele nr. 2 (Lista de produse și tehnologii pentru uz militar și polițienesc pentru a căror fabricare și comercializare este necesară o autorizație) la Regulamentul cabinetului susmenționat; |
| --- | --- |

—

fabricarea și comercializarea de echipamente pentru fabricarea produselor de uz militar sau polițienesc și comercializarea de tehnologii pentru fabricarea produselor destinate acestui scop, conform definiției de la titlul „WT XIII” din apendicele nr. 2 (Lista de produse și tehnologii pentru uz militar și polițienesc pentru a căror fabricare și comercializare este necesară o autorizație) la Regulamentul cabinetului susmenționat;

| (17) | PZL Wrocław deține următoarele certificate:






  — | certificat de conformitate cu cerințele ISO 9001:2000, emis de Bureau Veritas Certification; |
| --- | --- | --- |

(17)

PZL Wrocław deține următoarele certificate:

—

certificat de conformitate cu cerințele ISO 9001:2000, emis de Bureau Veritas Certification;

| — | certificat de conformitate cu cerințele AS9100-B, emis de Bureau Veritas Certification; |
| --- | --- |

—

certificat de conformitate cu cerințele AS9100-B, emis de Bureau Veritas Certification;

| — | certificat de autorizare a fabricării de accesorii aeronautice care îndeplinesc cerințele reglementărilor aeronautice PART 21, emise de Biroul de aviație civilă din Polonia; |
| --- | --- |

—

certificat de autorizare a fabricării de accesorii aeronautice care îndeplinesc cerințele reglementărilor aeronautice PART 21, emise de Biroul de aviație civilă din Polonia;

| — | certificat privind executarea reparațiilor tehnice pentru produsele care îndeplinesc cerințele reglementărilor aeronautice PART 145, emise de Biroul de aviație civilă din Polonia; |
| --- | --- |

—

certificat privind executarea reparațiilor tehnice pentru produsele care îndeplinesc cerințele reglementărilor aeronautice PART 145, emise de Biroul de aviație civilă din Polonia;

| — | certificat NADCAP emis de Performance Review Institute (Institutul pentru analiza performanțelor) pentru o serie de procese speciale selectate: tratament termic (TT), încercare nedistructivă (IN), procese chimice (PC), prelucrare prin electroeroziune (EDM). |
| --- | --- |

—

certificat NADCAP emis de Performance Review Institute (Institutul pentru analiza performanțelor) pentru o serie de procese speciale selectate: tratament termic (TT), încercare nedistructivă (IN), procese chimice (PC), prelucrare prin electroeroziune (EDM).

| (18) | Autoritățile poloneze au informat Comisia cu privire la faptul că gama de produse a PZL Hydral (și, în prezent, a PZL Wrocław) reprezintă o parte importantă a planului de dezvoltare economică lansat de guvernul polonez în 1995 pentru perioada 1996-2000, și în 2000 pentru perioada 2001-2006. |
| --- | --- |

(18)

Autoritățile poloneze au informat Comisia cu privire la faptul că gama de produse a PZL Hydral (și, în prezent, a PZL Wrocław) reprezintă o parte importantă a planului de dezvoltare economică lansat de guvernul polonez în 1995 pentru perioada 1996-2000, și în 2000 pentru perioada 2001-2006.

| (19) | În plus, se face referire explicită la PZL Hydral sau la activitățile sale economice în mai multe măsuri de punere în aplicare și orientări guvernamentale privind planul de dezvoltare economică, cum ar fi:






  — | orientările ministrului/șefului Oficiului Central de Planificare din 30 ianuarie 1995 privind planul de dezvoltare economică pentru 1996-2000; |
| --- | --- | --- |

(19)

În plus, se face referire explicită la PZL Hydral sau la activitățile sale economice în mai multe măsuri de punere în aplicare și orientări guvernamentale privind planul de dezvoltare economică, cum ar fi:

—

orientările ministrului/șefului Oficiului Central de Planificare din 30 ianuarie 1995 privind planul de dezvoltare economică pentru 1996-2000;

| — | orientările ministrului pentru afaceri economice din iulie 2000 privind planul de dezvoltare economică centralizată pentru 2001-2006; |
| --- | --- |

—

orientările ministrului pentru afaceri economice din iulie 2000 privind planul de dezvoltare economică centralizată pentru 2001-2006;

| — | Legea din 23 august 2001 privind organizarea muncii aplicate de întreprinderi în scopul apărării naționale (4); |
| --- | --- |

—

Legea din 23 august 2001 privind organizarea muncii aplicate de întreprinderi în scopul apărării naționale (4);

| — | Regulamentul din 24 iunie 2003 al Cabinetului privind facilitățile de importanță deosebită pentru securitatea și apărarea statului și protecția specială a acestora (5); |
| --- | --- |

—

Regulamentul din 24 iunie 2003 al Cabinetului privind facilitățile de importanță deosebită pentru securitatea și apărarea statului și protecția specială a acestora (5);

| — | Regulamentul din 20 august 2004 a Cabinetului de stabilire a întreprinderilor de importanță deosebită pentru economie și apărare (6); |
| --- | --- |

—

Regulamentul din 20 august 2004 a Cabinetului de stabilire a întreprinderilor de importanță deosebită pentru economie și apărare (6);

| — | Regulamentul din 9 noiembrie 2007 al Cabinetului de stabilire a întreprinderilor de importanță deosebită pentru economie și apărare (7); |
| --- | --- |

—

Regulamentul din 9 noiembrie 2007 al Cabinetului de stabilire a întreprinderilor de importanță deosebită pentru economie și apărare (7);

| (20) | Societățile care figurează pe listele de acest tip trebuie să prezinte rapoarte anuale detaliate privind capacitatea de producție în scopuri de apărare (cantități, profil, valori) pentru a permite ministerului să garanteze îndeplinirea sarcinilor militare. |
| --- | --- |

(20)

Societățile care figurează pe listele de acest tip trebuie să prezinte rapoarte anuale detaliate privind capacitatea de producție în scopuri de apărare (cantități, profil, valori) pentru a permite ministerului să garanteze îndeplinirea sarcinilor militare.

| (21) | Autoritățile poloneze au informat Comisia că autorizațiile și certificatele relevante (considerentele 16 și 17) permit furnizarea de bunuri și servicii de o anumită calitate către clienți speciali (întreprinderi de importanță deosebită pentru apărarea statului și pentru Ministerul Apărării). PZL Wrocław (în trecut PZL Hydral) nu se limitează la a furniza componente pentru sisteme hidraulice, sisteme de carburanți și sisteme de comandă; reparațiile subansamblelor instalate sunt esențiale pentru funcționarea aeronavelor operate de forțele armate poloneze (W-3, Mi-2, M28 Bryza și PZL 130 Orlik); autoritățile poloneze au subliniat, de asemenea, că W-3 și Mi-2 sunt principalele elicoptere utilizate de armata poloneză. |
| --- | --- |

(21)

Autoritățile poloneze au informat Comisia că autorizațiile și certificatele relevante (considerentele 16 și 17) permit furnizarea de bunuri și servicii de o anumită calitate către clienți speciali (întreprinderi de importanță deosebită pentru apărarea statului și pentru Ministerul Apărării). PZL Wrocław (în trecut PZL Hydral) nu se limitează la a furniza componente pentru sisteme hidraulice, sisteme de carburanți și sisteme de comandă; reparațiile subansamblelor instalate sunt esențiale pentru funcționarea aeronavelor operate de forțele armate poloneze (W-3, Mi-2, M28 Bryza și PZL 130 Orlik); autoritățile poloneze au subliniat, de asemenea, că W-3 și Mi-2 sunt principalele elicoptere utilizate de armata poloneză.

| (22) | Bunurile produse de PZL Hydral pentru a fi utilizate de forțele armate sunt marcate cu codul NATO corespunzător prevăzut de Acordul de standardizare NATO, societatea având propriul cod NATO. |
| --- | --- |

(22)

Bunurile produse de PZL Hydral pentru a fi utilizate de forțele armate sunt marcate cu codul NATO corespunzător prevăzut de Acordul de standardizare NATO, societatea având propriul cod NATO.

| (23) | După cum s-a arătat la considerentul 9 și la considerentele următoare acestuia, începând din decembrie 2004, PZL Hydral și-a transferat activele către PZL Wrocław. Numai activele transferate la 30 decembrie 2007 (proprietăți imobiliare) erau grevate de ipoteci în favoarea creditorilor publici. |
| --- | --- |

(23)

După cum s-a arătat la considerentul 9 și la considerentele următoare acestuia, începând din decembrie 2004, PZL Hydral și-a transferat activele către PZL Wrocław. Numai activele transferate la 30 decembrie 2007 (proprietăți imobiliare) erau grevate de ipoteci în favoarea creditorilor publici.

| (24) | Autoritățile poloneze au confirmat faptul că, după începerea activității, PZL Wrocław și-a achitat la termen toate datoriile către creditorii publici, inclusiv contribuțiile de securitate socială și impozitele pentru angajații săi. |
| --- | --- |

(24)

Autoritățile poloneze au confirmat faptul că, după începerea activității, PZL Wrocław și-a achitat la termen toate datoriile către creditorii publici, inclusiv contribuțiile de securitate socială și impozitele pentru angajații săi.

II.2.   Dificultățile financiare ale PZL Hydral

| (25) | În 1998, PZL Hydral a început să aibă dificultăți în rambursarea datoriilor către creditorii săi publici și privați. |
| --- | --- |

(25)

În 1998, PZL Hydral a început să aibă dificultăți în rambursarea datoriilor către creditorii săi publici și privați.

| (26) | La sfârșitul anului 1998, datoriile private ale PZL Hydral către bănci și furnizori se ridicau la 90,4 milioane PLN, cea mai mare parte a acestora fiind către două bănci: Banca [...] (8) și Banca [...]. |
| --- | --- |

(26)

La sfârșitul anului 1998, datoriile private ale PZL Hydral către bănci și furnizori se ridicau la 90,4 milioane PLN, cea mai mare parte a acestora fiind către două bănci: Banca [...] (8) și Banca [...].

| (27) | PZL Hydral datora Băncii [...] 54 de milioane PLN la sfârșitul anului 1998 și 86,4 milioane PLN până în luna noiembrie 2006, la momentul semnării unui acord de plată, creanța sa fiind în final achitată în 2007. PZL Hydral datora Băncii [...] 23 de milioane PLN la sfârșitul lui 1998 și 55,6 milioane PLN până în luna octombrie 2003, creanța sa fiind în final achitată în 2004.

  Tabelul 3


  Modificări ale sumei totale datorate de PZL Hydral către [...] (mii PLN) | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suma principală | 44 447 | 48 424 | 51 605 | 49 628 | 37 416 | 39 041 | 38 741 | 38 291 | 35 377 |
| Dobânda | 9 583 | 17 683 | 26 194 | 34 449 | 29 157 | 38 184 | 40 920 | 43 776 | 51 018 |
| Total | 54 030 | 66 107 | 77 798 | 84 077 | 66 573 | 77 225 | 79 721 | 82 067 | 86 395 |

(27)

PZL Hydral datora Băncii [...] 54 de milioane PLN la sfârșitul anului 1998 și 86,4 milioane PLN până în luna noiembrie 2006, la momentul semnării unui acord de plată, creanța sa fiind în final achitată în 2007. PZL Hydral datora Băncii [...] 23 de milioane PLN la sfârșitul lui 1998 și 55,6 milioane PLN până în luna octombrie 2003, creanța sa fiind în final achitată în 2004.

Tabelul 3

Modificări ale sumei totale datorate de PZL Hydral către [...] (mii PLN)

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

Suma principală

44 447

48 424

51 605

49 628

37 416

39 041

38 741

38 291

35 377

Dobânda

9 583

17 683

26 194

34 449

29 157

38 184

40 920

43 776

51 018

Total

54 030

66 107

77 798

84 077

66 573

77 225

79 721

82 067

86 395

Tabelul 4

Modificări ale sumei totale datorate de PZL Hydral către [...] (mii PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suma principală | 18 571 | 21 986 | 21 959 | 21 127 | 20 741 | 19 825 | 4 000 | 0 | 0 |
| Dobânda | 4 572 | 5 983 | 10 842 | 16 759 | 23 975 | 35 773 | 0 | 0 | 0 |
| Total | 23 143 | 27 969 | 32 801 | 37 886 | 44 716 | 55 598 | 4 000 | 0 | 0 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

Suma principală

18 571

21 986

21 959

21 127

20 741

19 825

4 000

0

0

Dobânda

4 572

5 983

10 842

16 759

23 975

35 773

0

0

0

Total

23 143

27 969

32 801

37 886

44 716

55 598

4 000

0

0

| (28) | Aceste bănci private dețineau garanții de prim rang (a se vedea descrierea detaliată de la considerentele 32 și 34) și și-ar fi putut recupera creanțele cu ușurință, pe baza unor ordine de executare a garanțiilor bancare. În temeiul Legii bancare din 1997 (9), băncile pot emite ordine de executare a garanțiilor bancare pe baza înregistrărilor lor sau a altor documente referitoare la tranzacțiile bancare. Un ordin de executare a garanțiilor bancare poate servi drept temei pentru executare după ce i-a fost anexată o clauză executorie prin hotărâre judecătorească. Această metodă este mult mai rapidă decât cea aplicată de alți creditori, care, anterior executării, trebuie să solicite unei instanțe competente pronunțarea unei hotărâri. În ciuda acestui fapt, creditorii privați nu au luat măsuri de executare silită; cu alte cuvinte, nu au solicitat instituirea procedurii de faliment împotriva PZL Hydral, și nici nu au luat alte măsuri de executare a creanțelor asupra activelor. |
| --- | --- |

(28)

Aceste bănci private dețineau garanții de prim rang (a se vedea descrierea detaliată de la considerentele 32 și 34) și și-ar fi putut recupera creanțele cu ușurință, pe baza unor ordine de executare a garanțiilor bancare. În temeiul Legii bancare din 1997 (9), băncile pot emite ordine de executare a garanțiilor bancare pe baza înregistrărilor lor sau a altor documente referitoare la tranzacțiile bancare. Un ordin de executare a garanțiilor bancare poate servi drept temei pentru executare după ce i-a fost anexată o clauză executorie prin hotărâre judecătorească. Această metodă este mult mai rapidă decât cea aplicată de alți creditori, care, anterior executării, trebuie să solicite unei instanțe competente pronunțarea unei hotărâri. În ciuda acestui fapt, creditorii privați nu au luat măsuri de executare silită; cu alte cuvinte, nu au solicitat instituirea procedurii de faliment împotriva PZL Hydral, și nici nu au luat alte măsuri de executare a creanțelor asupra activelor.

| (29) | Atunci când PZL Hydral s-a confruntat cu dificultăți de rambursare a creditelor în perioada 1998-2006, băncile i-ar fi putut percepe, în temeiul Codului Civil, dobândă legală la o rată stabilită de Cabinet, conform celor prezentate în tabelul 7. Cu toate acestea, în loc să aplice această dobândă în mod sistematic, băncile aplicau, uneori, doar ratele dobânzii prezentate în tabelul 5 și tabelul 6.

  Tabelul 5


  Ratele dobânzii aplicate de Banca [...] (împrumuturi în USD la rata LIBOR)
















  Anul | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 8,53 | 8,71 | 9,87 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 |

(29)

Atunci când PZL Hydral s-a confruntat cu dificultăți de rambursare a creditelor în perioada 1998-2006, băncile i-ar fi putut percepe, în temeiul Codului Civil, dobândă legală la o rată stabilită de Cabinet, conform celor prezentate în tabelul 7. Cu toate acestea, în loc să aplice această dobândă în mod sistematic, băncile aplicau, uneori, doar ratele dobânzii prezentate în tabelul 5 și tabelul 6.

Tabelul 5

Ratele dobânzii aplicate de Banca [...] (împrumuturi în USD la rata LIBOR)

Anul

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

8,53

8,71

9,87

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

Tabelul 6

Ratele dobânzii aplicate de [...] (împrumuturi în USD la rata LIBOR)

| Anul | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 7,78 | 7,96 | 9,12 | 6,08 | 4,45 | 3,62 | 4,37 | 6,26 | 7,63 | 7,37 |

Anul

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

7,78

7,96

9,12

6,08

4,45

3,62

4,37

6,26

7,63

7,37

Tabelul 7

Ratele dobânzii legale

| Anul | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 34 | 23 | 23 | 30 | 18 | 13 | 12 | 13 | 11,5 | 11,5 |

Anul

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

34

23

23

30

18

13

12

13

11,5

11,5

| (30) | Conform autorităților poloneze, aceste bănci au considerat că vor înregistra rambursări mai consistente dacă participă la procesul de restructurare a PZL Hydral. Acestea au urmărit îndeaproape negocierile cu prima societate care s-a arătat interesată de achiziționarea PZL Wrocław, și anume [...] (a se vedea considerentul 57 și următoarele). Băncile au monitorizat periodic situația economică a PZL Hydral prin examinări ale rapoartelor financiare, vizite la sediul acesteia și analize de piață. |
| --- | --- |

(30)

Conform autorităților poloneze, aceste bănci au considerat că vor înregistra rambursări mai consistente dacă participă la procesul de restructurare a PZL Hydral. Acestea au urmărit îndeaproape negocierile cu prima societate care s-a arătat interesată de achiziționarea PZL Wrocław, și anume [...] (a se vedea considerentul 57 și următoarele). Băncile au monitorizat periodic situația economică a PZL Hydral prin examinări ale rapoartelor financiare, vizite la sediul acesteia și analize de piață.

| (31) | Banca [...] și-a achitat în final datoria prin intermediul unui acord de plată încheiat în aprilie 2003. Aceasta a anulat 51,6 milioane PLN și a acceptat rambursarea a numai 4 milioane PLN (7 %). Anulările rezultate din acordul de plată au fost introduse în contabilitatea PZL Hydral pentru exercițiul financiar 2004. |
| --- | --- |

(31)

Banca [...] și-a achitat în final datoria prin intermediul unui acord de plată încheiat în aprilie 2003. Aceasta a anulat 51,6 milioane PLN și a acceptat rambursarea a numai 4 milioane PLN (7 %). Anulările rezultate din acordul de plată au fost introduse în contabilitatea PZL Hydral pentru exercițiul financiar 2004.

| (32) | Banca [...] a acceptat acest acord pe baza propriei sale evaluări economice, în ciuda faptului că deținea ipoteci de prim rang. Mai precis, banca și-a securizat creditul prin constituirea de garanții în valoare de 13,7 milioane PLN asupra unor proprietăți imobiliare, cesionarea tuturor licențelor și drepturilor comerciale prevăzute de acordul de licență încheiat cu [...] în ceea ce privește producția de echipamente de aer condiționat în valoare de 1,2 milioane USD (aproximativ 3 968 000 PLN) (10), transferarea utilajelor și echipamentelor în valoare de 2,4 milioane USD (aproximativ 7 938 000 PLN) furnizate de [...] în temeiul acordului de licență și cesionarea creanțelor din vânzarea de aparate de aer condiționat în valoare de cel puțin 8 milioane USD pe an (aproximativ 26,5 milioane PLN) (11). |
| --- | --- |

(32)

Banca [...] a acceptat acest acord pe baza propriei sale evaluări economice, în ciuda faptului că deținea ipoteci de prim rang. Mai precis, banca și-a securizat creditul prin constituirea de garanții în valoare de 13,7 milioane PLN asupra unor proprietăți imobiliare, cesionarea tuturor licențelor și drepturilor comerciale prevăzute de acordul de licență încheiat cu [...] în ceea ce privește producția de echipamente de aer condiționat în valoare de 1,2 milioane USD (aproximativ 3 968 000 PLN) (10), transferarea utilajelor și echipamentelor în valoare de 2,4 milioane USD (aproximativ 7 938 000 PLN) furnizate de [...] în temeiul acordului de licență și cesionarea creanțelor din vânzarea de aparate de aer condiționat în valoare de cel puțin 8 milioane USD pe an (aproximativ 26,5 milioane PLN) (11).

| (33) | În noiembrie 2006, Banca [...] a încheiat un acord de plată pentru anularea a 86,4 milioane PLN, acceptând rambursarea a numai 11,5 milioane PLN. Astfel, PZL Hydral a achitat în cele din urmă doar 13 % din datorie. Restul, adică 74,9 milioane PLN, a fost anulat. |
| --- | --- |

(33)

În noiembrie 2006, Banca [...] a încheiat un acord de plată pentru anularea a 86,4 milioane PLN, acceptând rambursarea a numai 11,5 milioane PLN. Astfel, PZL Hydral a achitat în cele din urmă doar 13 % din datorie. Restul, adică 74,9 milioane PLN, a fost anulat.

| (34) | Banca [...] a acceptat această sumă redusă în ciuda faptului că deținea garanții de prim rang asupra celor mai importante proprietăți imobiliare de care depindea cea mai mare parte din producție și în care se aflau structurile administrative. Această garanție consta în special din ipoteci de prim rang asupra a două proprietăți imobiliare în sumă totală de 19,75 milioane PLN, o garanție de prim rang asupra unei linii tehnologice de producție de compresoare în valoare de 20 de milioane PLN, o cesiune de prim rang a creanțelor în temeiul contractelor de vânzare pentru compresoare în valoare de 20 de milioane PLN, o garanție înregistrată de prim rang asupra unor utilaje și echipamente în valoare totală de 2,8 milioane PLN și acorduri de transfer de prim rang pentru bunuri mobile în valoare de 2,65 milioane PLN, 2,4 milioane PLN, 0,56 milioane PLN și respectiv 1,1 milioane PLN. În plus, prin natura sa, garanția permite oricărui potențial cumpărător să continue producția după achiziționare; de asemenea, potențialul cumpărător poate transporta utilajele întregi sau sub formă de subansamble, fără a le demonta, în cazul în care decide să le deplaseze. |
| --- | --- |

(34)

Banca [...] a acceptat această sumă redusă în ciuda faptului că deținea garanții de prim rang asupra celor mai importante proprietăți imobiliare de care depindea cea mai mare parte din producție și în care se aflau structurile administrative. Această garanție consta în special din ipoteci de prim rang asupra a două proprietăți imobiliare în sumă totală de 19,75 milioane PLN, o garanție de prim rang asupra unei linii tehnologice de producție de compresoare în valoare de 20 de milioane PLN, o cesiune de prim rang a creanțelor în temeiul contractelor de vânzare pentru compresoare în valoare de 20 de milioane PLN, o garanție înregistrată de prim rang asupra unor utilaje și echipamente în valoare totală de 2,8 milioane PLN și acorduri de transfer de prim rang pentru bunuri mobile în valoare de 2,65 milioane PLN, 2,4 milioane PLN, 0,56 milioane PLN și respectiv 1,1 milioane PLN. În plus, prin natura sa, garanția permite oricărui potențial cumpărător să continue producția după achiziționare; de asemenea, potențialul cumpărător poate transporta utilajele întregi sau sub formă de subansamble, fără a le demonta, în cazul în care decide să le deplaseze.

| (35) | După acordurile încheiate cu băncile, garanțiile asupra activelor fixe au fost ridicate. Prin urmare, poziția creditorilor publici în ceea ce privește aceste garanții s-a îmbunătățit, concretizându-se în ridicarea rangului ipotecii (12). |
| --- | --- |

(35)

După acordurile încheiate cu băncile, garanțiile asupra activelor fixe au fost ridicate. Prin urmare, poziția creditorilor publici în ceea ce privește aceste garanții s-a îmbunătățit, concretizându-se în ridicarea rangului ipotecii (12).

| (36) | În 1998, datoriile întreprinderii către creditorii publici pe baza revendicărilor în temeiul dreptului public (de exemplu, revendicările Oficiului de Securitate Socială, Administrației Fiscale a Regiunii Silezia Inferioară, Administrației Fiscale Wrocław Psie Pole, Oficiului Regional din Silezia Inferioară, Consiliului Local Wrocław, Fondului de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap) se ridicau la 29 de milioane PLN. În plus, Ministerul de Finanțe ridica pretenții civile în valoare de 9,4 milioane PLN. Aceste datorii față de creditorii publici individuali au evoluat astfel cum se arată în tabelele 8, 9, 10, 11, 12, 13 și 14.

  Tabelul 8


  Datoriile PZL Hydral față de Oficiul de Securitate Socială (mii PLN) | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suma principală | 20 028 | 27 477 | 35 107 | 42 963 | 47 695 | 55 935 | 62 395 | 69 296 | 74 187 | 74 903 |
| Dobânda | 9 219 | 20 000 | 32 651 | 46 100 | 60 810 | 68 421 | 76 653 | 84 040 | 88 835 | 102 223 |
| Total | 29 247 | 47 477 | 67 758 | 89 063 | 108 505 | 124 356 | 139 048 | 153 336 | 163 022 | 177 126 |

(36)

În 1998, datoriile întreprinderii către creditorii publici pe baza revendicărilor în temeiul dreptului public (de exemplu, revendicările Oficiului de Securitate Socială, Administrației Fiscale a Regiunii Silezia Inferioară, Administrației Fiscale Wrocław Psie Pole, Oficiului Regional din Silezia Inferioară, Consiliului Local Wrocław, Fondului de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap) se ridicau la 29 de milioane PLN. În plus, Ministerul de Finanțe ridica pretenții civile în valoare de 9,4 milioane PLN. Aceste datorii față de creditorii publici individuali au evoluat astfel cum se arată în tabelele 8, 9, 10, 11, 12, 13 și 14.

Tabelul 8

Datoriile PZL Hydral față de Oficiul de Securitate Socială (mii PLN)

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Suma principală

20 028

27 477

35 107

42 963

47 695

55 935

62 395

69 296

74 187

74 903

Dobânda

9 219

20 000

32 651

46 100

60 810

68 421

76 653

84 040

88 835

102 223

Total

29 247

47 477

67 758

89 063

108 505

124 356

139 048

153 336

163 022

177 126

Tabelul 9

Datoriile PZL Hydral față de Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară (mii PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suma principală | 1 700 | 2 700 | 3 656 | 4 750 | 6 198 | 10 928 | 12 471 | 18 655 | 20 769 | 38 946 |
| Dobânda | 750 | 1 100 | 1 500 | 1 950 | 2 900 | 3 200 | 3 800 | 5 347 | 8 450 | 10 553 |
| Total | 2 450 | 3 800 | 5 156 | 6 700 | 9 098 | 14 128 | 16 271 | 24 002 | 29 219 | 49 499 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Suma principală

1 700

2 700

3 656

4 750

6 198

10 928

12 471

18 655

20 769

38 946

Dobânda

750

1 100

1 500

1 950

2 900

3 200

3 800

5 347

8 450

10 553

Total

2 450

3 800

5 156

6 700

9 098

14 128

16 271

24 002

29 219

49 499

Tabelul 10

Datoriile PZL Hydral față de Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole (mii PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.122000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suma principală | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Dobânda (13) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |
| Total | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |

31.12.1998

31.12.1999

31.122000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Suma principală

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Dobânda (13)

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

Total

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

Tabelul 11

Datoriile PZL Hydral față de Consiliul Local Wrocław (mii PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suma principală | 1 682 | 3 058 | 4 510 | 5 972 | 7 556 | 9 404 | 11 299 | 13 180 | 14 465 | 16 389 |
| Dobânda | 1 800 | 2 200 | 3 500 | 5 500 | 7 100 | 7 950 | 8 500 | 9 065 | 9 951 | 10 698 |
| Total | 3 482 | 5 258 | 8 010 | 11 472 | 14 656 | 17 354 | 19 799 | 22 245 | 24 416 | 27 087 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Suma principală

1 682

3 058

4 510

5 972

7 556

9 404

11 299

13 180

14 465

16 389

Dobânda

1 800

2 200

3 500

5 500

7 100

7 950

8 500

9 065

9 951

10 698

Total

3 482

5 258

8 010

11 472

14 656

17 354

19 799

22 245

24 416

27 087

Tabelul 12

Datoriile PZL Hydral față de Oficiul Regional din Silezia Inferioară (mii PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suma principală | 0 | 15 | 37 | 57 | 76 | 90 | 90 | 90 | 567 | 935 |
| Dobânda | 0 | 2 | 8 | 14 | 21 | 29 | 35 | 40 | 75 | 136 |
| Total | 0 | 17 | 45 | 71 | 97 | 119 | 125 | 130 | 642 | 1 071 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Suma principală

0

15

37

57

76

90

90

90

567

935

Dobânda

0

2

8

14

21

29

35

40

75

136

Total

0

17

45

71

97

119

125

130

642

1 071

Tabelul 13

Datoriile PZL Hydral față de Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap (mii PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suma principală | 2 446 | 2 937 | 3 457 | 3 394 | 4 313 | 4 771 | 4 927 | 5 510 | 5 577 | 5 639 |
| Dobânda | 3 550 | 3 900 | 4 100 | 4 308 | 4 807 | 5 080 | 5 518 | 6 040 | 6 898 | 7 245 |
| Total | 5 996 | 6 837 | 7 557 | 7 702 | 9 120 | 9 851 | 10 445 | 11 550 | 12 476 | 12 884 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Suma principală

2 446

2 937

3 457

3 394

4 313

4 771

4 927

5 510

5 577

5 639

Dobânda

3 550

3 900

4 100

4 308

4 807

5 080

5 518

6 040

6 898

7 245

Total

5 996

6 837

7 557

7 702

9 120

9 851

10 445

11 550

12 476

12 884

Tabelul 14

Datoriile PZL Hydral față de Ministerul de Finanțe (mii PLN)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suma principală | 8 018,8 | 14 395,5 | 64 717,1 | 64 717,1 | 19 687,7 | 19 646,5 | 19 422,5 | 18 773,1 | 18 260,3 | 18 260,3 |
| Dobânda | 1 372,9 | 2 639,2 | 9 627,6 | 28 741,3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 193,7 | 1 117,1 |
| Total | 9 391,7 | 17 034,7 | 74 344,7 | 93 458,4 | 19 687,7 | 19 646,5 | 19 422,5 | 18 773,1 | 18 454,0 | 19 377,4 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Suma principală

8 018,8

14 395,5

64 717,1

64 717,1

19 687,7

19 646,5

19 422,5

18 773,1

18 260,3

18 260,3

Dobânda

1 372,9

2 639,2

9 627,6

28 741,3

0

0

0

0

193,7

1 117,1

Total

9 391,7

17 034,7

74 344,7

93 458,4

19 687,7

19 646,5

19 422,5

18 773,1

18 454,0

19 377,4

| (37) | În ceea ce privește restanțele, creditorii publici au aplicat ratele dobânzii prezentate în tabelul 15. Este important de observat faptul că tabele 8-14 țin seama de rambursările parțiale ale sumelor și indică nivelul de la sfârșitul anului; prin urmare, dobânda datorată într-un an nu este legată în mod direct de suma principală a împrumutului, care poate varia.

  Tabelul 15


  Dobânda pentru restanțe la plata impozitelor
   (14)



















  An | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 50 | 35 | 44 | 40 | 23 | 15 | 15 | 14 | 11 | 12 | 14 | 11 | 10 |

(37)

În ceea ce privește restanțele, creditorii publici au aplicat ratele dobânzii prezentate în tabelul 15. Este important de observat faptul că tabele 8-14 țin seama de rambursările parțiale ale sumelor și indică nivelul de la sfârșitul anului; prin urmare, dobânda datorată într-un an nu este legată în mod direct de suma principală a împrumutului, care poate varia.

Tabelul 15

Dobânda pentru restanțe la plata impozitelor
   (14)

An

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

%

50

35

44

40

23

15

15

14

11

12

14

11

10

| (38) | Pe lângă aplicarea dobânzii corespunzătoare la restanțele la plata impozitelor, Oficiul de Securitate Socială, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară, Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole, Consiliul Local Wrocław și Oficiul Regional din Silezia Inferioară și-au asigurat creanțele față de PZL Hydral prin ipotecarea activelor sale imobile. Tabelele 16, 17, 18, 19 și 20 prezintă modificările aduse ipotecilor instituite asupra activelor PZL Hydral deținute de acești creditori publici.

  Tabelul 16


  Garanții asupra activelor PZL Hydral deținute de Oficiul de securitate socială | An | Sumă | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 21 996 411,92 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 2 | 1999 | 21 996 411,92 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 3 | 2000 | 21 996 411,92 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 4 | 2001 | 28 660 990,95 PLN | valoarea totală a ipotecilor
  s-a adăugat o ipotecă de 6 664 579,03 PLN |
| 5 | 2002 | 29 602 956,07 PLN | valoarea totală a ipotecilor
  s-a adăugat o ipotecă de 941 965,12 PLN |
| 6 | 2003 | 37 315 430,58 PLN | valoarea totală a ipotecilor
  s-a adăugat o ipotecă de 7 712 474,51 PLN |
| 7 | 2004 | 68 984 278,13 PLN | valoarea totală a ipotecilor
  s-a adăugat o ipotecă de 31 668 847,55 PLN |
| 8 | 2005 | 82 625 551,83 PLN | valoarea totală a ipotecilor
  s-a adăugat o ipotecă de 1 364 127,70 PLN |
| 9 | 2006 | 91 511 663,94 PLN | valoarea totală a ipotecilor
  s-a adăugat o ipotecă de 8 886 112,11 PLN |
| 10 | 2007 | 96 153 021,00 PLN | valoarea totală a ipotecilor
  s-a adăugat o ipotecă de 4 641 357,06 PLN |

(38)

Pe lângă aplicarea dobânzii corespunzătoare la restanțele la plata impozitelor, Oficiul de Securitate Socială, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară, Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole, Consiliul Local Wrocław și Oficiul Regional din Silezia Inferioară și-au asigurat creanțele față de PZL Hydral prin ipotecarea activelor sale imobile. Tabelele 16, 17, 18, 19 și 20 prezintă modificările aduse ipotecilor instituite asupra activelor PZL Hydral deținute de acești creditori publici.

Tabelul 16

Garanții asupra activelor PZL Hydral deținute de Oficiul de securitate socială

An

Sumă

Observații

1

1998

21 996 411,92 PLN

valoarea totală a ipotecilor

2

1999

21 996 411,92 PLN

valoarea totală a ipotecilor

3

2000

21 996 411,92 PLN

valoarea totală a ipotecilor

4

2001

28 660 990,95 PLN

valoarea totală a ipotecilor

s-a adăugat o ipotecă de 6 664 579,03 PLN

5

2002

29 602 956,07 PLN

valoarea totală a ipotecilor

s-a adăugat o ipotecă de 941 965,12 PLN

6

2003

37 315 430,58 PLN

valoarea totală a ipotecilor

s-a adăugat o ipotecă de 7 712 474,51 PLN

7

2004

68 984 278,13 PLN

valoarea totală a ipotecilor

s-a adăugat o ipotecă de 31 668 847,55 PLN

8

2005

82 625 551,83 PLN

valoarea totală a ipotecilor

s-a adăugat o ipotecă de 1 364 127,70 PLN

9

2006

91 511 663,94 PLN

valoarea totală a ipotecilor

s-a adăugat o ipotecă de 8 886 112,11 PLN

10

2007

96 153 021,00 PLN

valoarea totală a ipotecilor

s-a adăugat o ipotecă de 4 641 357,06 PLN

Tabelul 17

Garanții asupra activelor PZL Hydral deținute de Administrația Fiscală a regiunii Silezia Inferioară

| | An | Sumă | Observații |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | — | — |
| 4 | 2001 | — | — |
| 5 | 2002 | — | — |
| 6 | 2003 | — | — |
| 7 | 2004 | — | — |
| 8 | 2005 | 5 692 649,25 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 9 | 2006 | 5 692 649,25 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 10 | 2007 | 5 692 649,25 PLN | valoarea totală a ipotecilor |

An

Sumă

Observații

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

—

—

4

2001

—

—

5

2002

—

—

6

2003

—

—

7

2004

—

—

8

2005

5 692 649,25 PLN

valoarea totală a ipotecilor

9

2006

5 692 649,25 PLN

valoarea totală a ipotecilor

10

2007

5 692 649,25 PLN

valoarea totală a ipotecilor

Tabelul 18

Garanții asupra activelor PZL Hydral deținute de Oficiul Fiscal de Impozitare Personală Wrocław Psie Pole

| | An | Sumă | Observații |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | 112 759,61 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 4 | 2001 | 212 138,61 PLN | valoarea totală a ipotecilor
  se adaugă o ipotecă de 99 379,00 PLN |
| 5 | 2002 | 212 138,61 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 6 | 2003 | 212 138,61 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 7 | 2004 | 212 138,61 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 8 | 2005 | 212 138,61 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 9 | 2006 | 212 138,61 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 10 | 2007 | 212 138,61 PLN | valoarea totală a ipotecilor |

An

Sumă

Observații

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

112 759,61 PLN

valoarea totală a ipotecilor

4

2001

212 138,61 PLN

valoarea totală a ipotecilor

se adaugă o ipotecă de 99 379,00 PLN

5

2002

212 138,61 PLN

valoarea totală a ipotecilor

6

2003

212 138,61 PLN

valoarea totală a ipotecilor

7

2004

212 138,61 PLN

valoarea totală a ipotecilor

8

2005

212 138,61 PLN

valoarea totală a ipotecilor

9

2006

212 138,61 PLN

valoarea totală a ipotecilor

10

2007

212 138,61 PLN

valoarea totală a ipotecilor

Tabelul 19

Garanții asupra activelor PZL Hydral deținute de Consiliul Local Wrocław

| | An | Sumă | Observații |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 710 074,30 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 2 | 1999 | 710 074,30 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 3 | 2000 | 710 074,30 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 4 | 2001 | 945 962,80 PLN | valoarea totală a ipotecilor
  se adaugă o ipotecă de 235 888,50 PLN |
| 5 | 2002 | 2 119 622,40 PLN | valoarea totală a ipotecilor
  se adaugă o ipotecă de 1 173 659,60 PLN |
| 6 | 2003 | 2 119 622,40 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 7 | 2004 | 11 217 294,85 PLN | valoarea totală a ipotecilor
  se adaugă o ipotecă de 9 097 672,45 PLN |
| 8 | 2005 | 11 217 294,85 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 9 | 2006 | 12 589 452,85 PLN | valoarea totală a ipotecilor
  se adaugă o ipotecă de 3 538 324,00 PLN |
| 10 | 2007 | 15 379 758,25 PLN | valoarea totală a ipotecilor
  se adaugă o ipotecă de 2 790 305,40 PLN |

An

Sumă

Observații

1

1998

710 074,30 PLN

valoarea totală a ipotecilor

2

1999

710 074,30 PLN

valoarea totală a ipotecilor

3

2000

710 074,30 PLN

valoarea totală a ipotecilor

4

2001

945 962,80 PLN

valoarea totală a ipotecilor

se adaugă o ipotecă de 235 888,50 PLN

5

2002

2 119 622,40 PLN

valoarea totală a ipotecilor

se adaugă o ipotecă de 1 173 659,60 PLN

6

2003

2 119 622,40 PLN

valoarea totală a ipotecilor

7

2004

11 217 294,85 PLN

valoarea totală a ipotecilor

se adaugă o ipotecă de 9 097 672,45 PLN

8

2005

11 217 294,85 PLN

valoarea totală a ipotecilor

9

2006

12 589 452,85 PLN

valoarea totală a ipotecilor

se adaugă o ipotecă de 3 538 324,00 PLN

10

2007

15 379 758,25 PLN

valoarea totală a ipotecilor

se adaugă o ipotecă de 2 790 305,40 PLN

Tabelul 20

Garanții asupra activelor PZL Hydral deținute de Oficiul Regional din Silezia inferioară

| | An | Sumă | Observații |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | — | — |
| 4 | 2001 | — | — |
| 5 | 2002 | 634 594,10 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 6 | 2003 | 634 594,10 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 7 | 2004 | 634 594,10 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 8 | 2005 | 634 594,10 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 9 | 2006 | 634 594,10 PLN | valoarea totală a ipotecilor |
| 10 | 2007 | 634 594,10 PLN | valoarea totală a ipotecilor |

An

Sumă

Observații

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

—

—

4

2001

—

—

5

2002

634 594,10 PLN

valoarea totală a ipotecilor

6

2003

634 594,10 PLN

valoarea totală a ipotecilor

7

2004

634 594,10 PLN

valoarea totală a ipotecilor

8

2005

634 594,10 PLN

valoarea totală a ipotecilor

9

2006

634 594,10 PLN

valoarea totală a ipotecilor

10

2007

634 594,10 PLN

valoarea totală a ipotecilor

| (39) | Autoritățile poloneze au mai observat că creditorii publici au luat în calcul creșterea considerabilă a valorii proprietăților imobiliare industriale din Wrocław în perioada 2003-2008. Prețurile proprietăților imobiliare au crescut în ansamblu cu 100 %, iar valoarea proprietăților imobiliare ale PZL Hydral a crescut cu 300 %. Prin urmare, creditorii publici care dețineau ipoteci asupra activelor PZL Hydral au înregistrat o creștere de facto a valorii garanțiilor lor. |
| --- | --- |

(39)

Autoritățile poloneze au mai observat că creditorii publici au luat în calcul creșterea considerabilă a valorii proprietăților imobiliare industriale din Wrocław în perioada 2003-2008. Prețurile proprietăților imobiliare au crescut în ansamblu cu 100 %, iar valoarea proprietăților imobiliare ale PZL Hydral a crescut cu 300 %. Prin urmare, creditorii publici care dețineau ipoteci asupra activelor PZL Hydral au înregistrat o creștere de facto a valorii garanțiilor lor.

| (40) | Autoritățile poloneze au informat Comisia că Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap și Ministerul de Finanțe nu dețineau garanții (ipoteci) asupra activelor PZL Hydral. Cu toate acestea, Ministerul de Finanțe a executat o parte din creanțele sale printr-un acord de plată încheiat cu PZL Hydral la 20 mai 2002, în temeiul căruia PZL Hydral urma să ramburseze o parte substanțială din datoriile sale până la sfârșitul anului 2002, după cum se arată în tabelul 14. |
| --- | --- |

(40)

Autoritățile poloneze au informat Comisia că Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap și Ministerul de Finanțe nu dețineau garanții (ipoteci) asupra activelor PZL Hydral. Cu toate acestea, Ministerul de Finanțe a executat o parte din creanțele sale printr-un acord de plată încheiat cu PZL Hydral la 20 mai 2002, în temeiul căruia PZL Hydral urma să ramburseze o parte substanțială din datoriile sale până la sfârșitul anului 2002, după cum se arată în tabelul 14.

| (41) | Conform autorităților poloneze, creditorii publici – spre deosebire de creditorii privați – au luat măsuri de executare silită prin intermediul unui executor judecătoresc. Între 1998 și 2007, Oficiul de Securitate Socială a emis titluri executorii pentru o sumă de 119,95 milioane PLN, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară pentru o sumă de 43,8 milioane PLN, iar Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap pentru o sumă de 2,1 milioane PLN, dar sumele efectiv obținute prin executare nu au atins nivelul datoriilor menționate în titlurile executorii. Autoritățile poloneze au subliniat că alternativele, cum ar fi intrarea în posesia activelor, nu au fost considerate îndreptățite de către executorul judecătoresc și nu erau justificate din punct de vedere economic. Alți creditori publici nu au luat măsuri de executare, dar au monitorizat procesul de privatizare și de restructurare, ceea ce, în opinia lor, era mai profitabil decât executarea directă a creanțelor lor.

  Tabelul 21


  Rezumatul acțiunilor de executare silită ale creditorilor publici față de PZL Hydral (1997-2009) | An | Datorii la bugetul de stat rambursate |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 206 349,90 PLN |
| 2 | 1999 | 0,00 PLN |
| 3 | 2000 | 674 100,75 PLN |
| 4 | 2001 | 4 922 525,14 PLN |
| 5 | 2002 | 3 209 042,05 PLN |
| 6 | 2003 | 223 928,70 PLN |
| 7 | 2004 | 1 960 765,69 PLN |
| 8 | 2005 | 3 641 223,35 PLN |
| 9 | 2006 | 4 472 476,92 PLN |
| 10 | 2007 | 9 455 133,89 PLN |
| 11 | 2008 | 54 590 790,45 PLN |
| 12 | 2009 | 4 500 000 PLN |
| Total | | 87 846 336,84 PLN |

(41)

Conform autorităților poloneze, creditorii publici – spre deosebire de creditorii privați – au luat măsuri de executare silită prin intermediul unui executor judecătoresc. Între 1998 și 2007, Oficiul de Securitate Socială a emis titluri executorii pentru o sumă de 119,95 milioane PLN, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară pentru o sumă de 43,8 milioane PLN, iar Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap pentru o sumă de 2,1 milioane PLN, dar sumele efectiv obținute prin executare nu au atins nivelul datoriilor menționate în titlurile executorii. Autoritățile poloneze au subliniat că alternativele, cum ar fi intrarea în posesia activelor, nu au fost considerate îndreptățite de către executorul judecătoresc și nu erau justificate din punct de vedere economic. Alți creditori publici nu au luat măsuri de executare, dar au monitorizat procesul de privatizare și de restructurare, ceea ce, în opinia lor, era mai profitabil decât executarea directă a creanțelor lor.

Tabelul 21

Rezumatul acțiunilor de executare silită ale creditorilor publici față de PZL Hydral (1997-2009)

An

Datorii la bugetul de stat rambursate

1

1998

206 349,90 PLN

2

1999

0,00 PLN

3

2000

674 100,75 PLN

4

2001

4 922 525,14 PLN

5

2002

3 209 042,05 PLN

6

2003

223 928,70 PLN

7

2004

1 960 765,69 PLN

8

2005

3 641 223,35 PLN

9

2006

4 472 476,92 PLN

10

2007

9 455 133,89 PLN

11

2008

54 590 790,45 PLN

12

2009

4 500 000 PLN

Total

87 846 336,84 PLN

| (42) | În perioada 1998-2009 au fost rambursate datorii la bugetul de stat în valoare de 87,846 milioane PLN (26 %). |
| --- | --- |

(42)

În perioada 1998-2009 au fost rambursate datorii la bugetul de stat în valoare de 87,846 milioane PLN (26 %).

| (43) | Începând cu anul 2003, ritmul de rambursare a datoriilor la bugetul de stat ale PZL Hydral s-a accelerat semnificativ. |
| --- | --- |

(43)

Începând cu anul 2003, ritmul de rambursare a datoriilor la bugetul de stat ale PZL Hydral s-a accelerat semnificativ.

II.3   PZL Hydral ca întreprindere aflată în dificultate

| (44) | Tabelul 22 prezintă situația financiară a PZL Hydral pentru perioada 1998-2009.

  Tabelul 22


  Date selectate din rapoartele financiare ale PZL Hydral (mii PLN) | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venituri din vânzări nete | 44 088 | 46 403 | 45 691 | 37 933 | 35 500 | 37 111 | 34 651 | 47 560 | 48 618 | 55 741 | 32 757 | 11 870 |
| Profit (pierderi) din vânzări | (10 839) | (1 546) | 2 004 | (8 772) | (10 005) | (9 420) | (6 857) | 972 | 49 | 3 641 | (6 454) | (165 020) |
| Profit (pierderi) net(e) (15) | (13 661) | (13 354) | 217 | 18,473 | 49,346 | (177 982) | (48 151) | (14 927) | (1 076) | 61 578 | 23 902 | 46 |
| Total active | 203 936 | 212 834 | 228 344 | 250 115 | 192 013 | 113 255 | 86 966 | 92 011 | 76 986 | 111 051 | 35 661 | 30 617 |
| Capital (negativ) al acționarului | 9 707 | 3 078 | 268 | 18 440 | 15 074 | (166 664) | (214 815) | (229 743) | (250 500) | (188 922) | (165 020) | (164 974) |
| Pasive pe termen lung și rezerve | 194 231 | 209 756 | 228 075 | 231 675 | 176 939 | 279 920 | 301 781 | 321 753 | 327 486 | 299 973 | 200 681 | 195 592 |

(44)

Tabelul 22 prezintă situația financiară a PZL Hydral pentru perioada 1998-2009.

Tabelul 22

Date selectate din rapoartele financiare ale PZL Hydral (mii PLN)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Venituri din vânzări nete

44 088

46 403

45 691

37 933

35 500

37 111

34 651

47 560

48 618

55 741

32 757

11 870

Profit (pierderi) din vânzări

(10 839)

(1 546)

2 004

(8 772)

(10 005)

(9 420)

(6 857)

972

49

3 641

(6 454)

(165 020)

Profit (pierderi) net(e) (15)

(13 661)

(13 354)

217

18,473

49,346

(177 982)

(48 151)

(14 927)

(1 076)

61 578

23 902

46

Total active

203 936

212 834

228 344

250 115

192 013

113 255

86 966

92 011

76 986

111 051

35 661

30 617

Capital (negativ) al acționarului

9 707

3 078

268

18 440

15 074

(166 664)

(214 815)

(229 743)

(250 500)

(188 922)

(165 020)

(164 974)

Pasive pe termen lung și rezerve

194 231

209 756

228 075

231 675

176 939

279 920

301 781

321 753

327 486

299 973

200 681

195 592

| (45) | În perioada 1998-2002, PZL Hydral a avut un capital pozitiv. Începând cu 2003, valoarea capitalului a fost negativă și a înregistrat pierderi nete sistematice până în 2007. Între 2007 și 2009, PZL Hydral a înregistrat profit. Valoarea activelor PZL Hydral a scăzut de la 203,936 de milioane PLN în 1998 la 76,986 de milioane PLN în 2006. Pasivele pe termen lung au crescut constant din 1998 în 2001 și din 2003 în 2006, când au atins un nivel de 327,486 de milioane PLN. |
| --- | --- |

(45)

În perioada 1998-2002, PZL Hydral a avut un capital pozitiv. Începând cu 2003, valoarea capitalului a fost negativă și a înregistrat pierderi nete sistematice până în 2007. Între 2007 și 2009, PZL Hydral a înregistrat profit. Valoarea activelor PZL Hydral a scăzut de la 203,936 de milioane PLN în 1998 la 76,986 de milioane PLN în 2006. Pasivele pe termen lung au crescut constant din 1998 în 2001 și din 2003 în 2006, când au atins un nivel de 327,486 de milioane PLN.

| (46) | După cum s-a arătat mai sus, începând cu 2008, PZL Hydral a realizat venituri în mare parte din vânzarea de servicii și produse fabricate în anii precedenți și, în mică măsură, de la filialele sale. |
| --- | --- |

(46)

După cum s-a arătat mai sus, începând cu 2008, PZL Hydral a realizat venituri în mare parte din vânzarea de servicii și produse fabricate în anii precedenți și, în mică măsură, de la filialele sale.

II.4   PZL Wrocław ca întreprindere aflată în dificultate

| (47) | În ceea ce privește situația financiară a PZL Wrocław, nici în 2007, nici în 2008 și nici în 2009 aceasta nu a pierdut mai mult de 50 % din capitalul său, și nici nu a întrunit criteriile de eligibilitate pentru inițierea procedurii de insolvență în temeiul legislației poloneze. Cifra de afaceri a PZL Wrocław s-a ridicat la 5,3 milioane PLN în 2006,23 de milioane PLN în 2007 și 60 de milioane PLN în 2008. Pierderile nete din 2006 au fost de 1 milion PLN, în timp ce profitul net din 2007 a fost de 0,04 milioane PLN, crescând brusc la 8,7 milioane PLN în 2008. |
| --- | --- |

(47)

În ceea ce privește situația financiară a PZL Wrocław, nici în 2007, nici în 2008 și nici în 2009 aceasta nu a pierdut mai mult de 50 % din capitalul său, și nici nu a întrunit criteriile de eligibilitate pentru inițierea procedurii de insolvență în temeiul legislației poloneze. Cifra de afaceri a PZL Wrocław s-a ridicat la 5,3 milioane PLN în 2006,23 de milioane PLN în 2007 și 60 de milioane PLN în 2008. Pierderile nete din 2006 au fost de 1 milion PLN, în timp ce profitul net din 2007 a fost de 0,04 milioane PLN, crescând brusc la 8,7 milioane PLN în 2008.

| (48) | Conform rapoartelor financiare ale PZL Wrocław, valoarea activelor sale necirculante a crescut de la 4,8 milioane PLN în 2006 la 25,7 milioane PLN în 2007, la 27 de milioane PLN în 2008 și la 29 de milioane PLN în 2009. Conform prevederilor Legii bugetului din Polonia, Ministerul Apărării alocă anual resursele financiare pentru achiziționarea de echipamente militare. În 2008, PZL Wrocław a primit contracte pentru și a vândut echipamente militare (de exemplu, sisteme hidraulice, componente pneumatice pentru sisteme de control al carburanților) în valoare de [...], și a furnizat Ministerului Apărării servicii de întreținere în valoare de [...], reprezentând o sumă totală de [...]. |
| --- | --- |

(48)

Conform rapoartelor financiare ale PZL Wrocław, valoarea activelor sale necirculante a crescut de la 4,8 milioane PLN în 2006 la 25,7 milioane PLN în 2007, la 27 de milioane PLN în 2008 și la 29 de milioane PLN în 2009. Conform prevederilor Legii bugetului din Polonia, Ministerul Apărării alocă anual resursele financiare pentru achiziționarea de echipamente militare. În 2008, PZL Wrocław a primit contracte pentru și a vândut echipamente militare (de exemplu, sisteme hidraulice, componente pneumatice pentru sisteme de control al carburanților) în valoare de [...], și a furnizat Ministerului Apărării servicii de întreținere în valoare de [...], reprezentând o sumă totală de [...].

| (49) | Autoritățile poloneze mai susțin că, până la sfârșitul lui 2008, piața pe care opera PZL Wrocław, adică piața aeronautică și de apărare, nu prezenta semne de scădere. |
| --- | --- |

(49)

Autoritățile poloneze mai susțin că, până la sfârșitul lui 2008, piața pe care opera PZL Wrocław, adică piața aeronautică și de apărare, nu prezenta semne de scădere.

| (50) | Cu toate acestea, în 2009, PZL Wrocław s-a confruntat cu dificultăți financiare determinate de scăderea vertiginoasă a comenzilor Ministerului Apărării, ca urmare a crizei economice. În 2009, valoarea echipamentelor militare comandate și vândute (de exemplu, sisteme hidraulice, componente pneumatice pentru sisteme de control al carburanților) a scăzut la [...], iar valoarea serviciilor de întreținere furnizate a scăzut la [...]. Prin urmare, vânzările de echipamente militare au scăzut cu [...]% față de 2008. Astfel, PZL Wrocław a înregistrat o pierdere netă de 8,3 milioane PLN în 2009, iar cifra sa de afaceri a scăzut de la 60 de milioane PLN în 2008 la 41 de milioane PLN în 2009. |
| --- | --- |

(50)

Cu toate acestea, în 2009, PZL Wrocław s-a confruntat cu dificultăți financiare determinate de scăderea vertiginoasă a comenzilor Ministerului Apărării, ca urmare a crizei economice. În 2009, valoarea echipamentelor militare comandate și vândute (de exemplu, sisteme hidraulice, componente pneumatice pentru sisteme de control al carburanților) a scăzut la [...], iar valoarea serviciilor de întreținere furnizate a scăzut la [...]. Prin urmare, vânzările de echipamente militare au scăzut cu [...]% față de 2008. Astfel, PZL Wrocław a înregistrat o pierdere netă de 8,3 milioane PLN în 2009, iar cifra sa de afaceri a scăzut de la 60 de milioane PLN în 2008 la 41 de milioane PLN în 2009.

| (51) | Datoriile întreprinderii au crescut de la 31 de milioane PLN în 2008 la 35 de milioane PLN în 2009, iar datoriile au atins valoarea de 7 milioane PLN în 2006 și 18,4 milioane PLN în 2007. |
| --- | --- |

(51)

Datoriile întreprinderii au crescut de la 31 de milioane PLN în 2008 la 35 de milioane PLN în 2009, iar datoriile au atins valoarea de 7 milioane PLN în 2006 și 18,4 milioane PLN în 2007.

| (52) | Autoritățile poloneze au informat Comisia că, în temeiul legislației polonezet (16), PZL Wrocław nu era încă eligibilă pentru inițierea procedurii de faliment. Cu toate acestea, dacă procesul de restructurare în curs al grupului Hydral, bazat pe ipotezele aflate la baza planului de reeșalonare a datoriilor la bugetul de stat și pe acordul-cadru cu investitorul eșuează, PZL Wrocław va fi nevoită să prezinte o cerere de faliment. |
| --- | --- |

(52)

Autoritățile poloneze au informat Comisia că, în temeiul legislației polonezet (16), PZL Wrocław nu era încă eligibilă pentru inițierea procedurii de faliment. Cu toate acestea, dacă procesul de restructurare în curs al grupului Hydral, bazat pe ipotezele aflate la baza planului de reeșalonare a datoriilor la bugetul de stat și pe acordul-cadru cu investitorul eșuează, PZL Wrocław va fi nevoită să prezinte o cerere de faliment.

II.5   Planul de restructurare și procesul de privatizare

| (53) | Planul de restructurare a PZL Hydral și PZL Wrocław („Planul”) trebuie examinat în contextul încercărilor Poloniei de a privatiza părțile viabile ale activității economice, în special în domeniul aeronautic și al apărării. |
| --- | --- |

(53)

Planul de restructurare a PZL Hydral și PZL Wrocław („Planul”) trebuie examinat în contextul încercărilor Poloniei de a privatiza părțile viabile ale activității economice, în special în domeniul aeronautic și al apărării.

| (54) | În 1998, Business Management Finance S.A, un grup privat de consultanță, a elaborat o strategie de restructurare a PZL Hydral. Strategia cuprindea un diagnostic al situației financiare actuale a PZL Hydral, împreună cu o analiză a costurilor și activităților de restructurare. Strategia arată că este întemeiată izolarea unora dintre activele PZL Hydral și vânzarea acestora către un investitor privat în scopul reeșalonării datoriilor PZL Hydral. |
| --- | --- |

(54)

În 1998, Business Management Finance S.A, un grup privat de consultanță, a elaborat o strategie de restructurare a PZL Hydral. Strategia cuprindea un diagnostic al situației financiare actuale a PZL Hydral, împreună cu o analiză a costurilor și activităților de restructurare. Strategia arată că este întemeiată izolarea unora dintre activele PZL Hydral și vânzarea acestora către un investitor privat în scopul reeșalonării datoriilor PZL Hydral.

| (55) | Acționarii PZL Hydral și, după încorporarea sa în 2004, ai PZL Wrocław, au avut întrevederi periodice pentru a analiza privatizarea grupului sau a unor părți ale acestuia (PZL Wrocław) și au negociat condițiile tranzacției cu părțile interesate. |
| --- | --- |

(55)

Acționarii PZL Hydral și, după încorporarea sa în 2004, ai PZL Wrocław, au avut întrevederi periodice pentru a analiza privatizarea grupului sau a unor părți ale acestuia (PZL Wrocław) și au negociat condițiile tranzacției cu părțile interesate.

| (56) | Prin urmare, autoritățile poloneze au inițiat negocieri cu potențialii investitori, urmate la scurt timp de cele cu creditorii privați (doar în cazul primei încercări de privatizare cu [...]) și cu creditorii publici. S-au purtat negocieri cu următoarele întreprinderi: [...] (2002-2006), [...] (2007-2008), [...] (2008) și, începând din 2009, cu investitorul actual, [...] („[...]” sau „investitorul”). |
| --- | --- |

(56)

Prin urmare, autoritățile poloneze au inițiat negocieri cu potențialii investitori, urmate la scurt timp de cele cu creditorii privați (doar în cazul primei încercări de privatizare cu [...]) și cu creditorii publici. S-au purtat negocieri cu următoarele întreprinderi: [...] (2002-2006), [...] (2007-2008), [...] (2008) și, începând din 2009, cu investitorul actual, [...] („[...]” sau „investitorul”).

| (57) | În 2002, ca urmare a cooperării industriale, au fost inițiate negocieri pentru vânzarea PZL Hydral cu [...], un producător mondial de componente aeronautice cu o cifră de afaceri anuală de [...] în 2009. La 25 noiembrie 2002, [...] și PZL Hydral au încheiat un acord de confidențialitate. La 22 aprilie 2003, [...] a transmis o scrisoare de intenție către PZL Hydral prin care își exprima intenția de a achiziționa acțiunile PZL Hydral și de a realiza un studiu de analiză. Studiul de analiză a fost realizat în mai 2003. În aprilie 2005, [...] a extins sfera analizei pentru a include potențiala achiziție a PZL Wrocław, constituită în 2004. În iunie 2005, documentația a fost transferată către [...]. În a doua jumătate a lui 2005 și în prima jumătate a lui 2006 au avut loc numeroase reuniuni cu reprezentanții [...]. Cu toate acestea, [...] nu a luat nicio măsură în vederea încheierii tranzacției din luna noiembrie 2006. |
| --- | --- |

(57)

În 2002, ca urmare a cooperării industriale, au fost inițiate negocieri pentru vânzarea PZL Hydral cu [...], un producător mondial de componente aeronautice cu o cifră de afaceri anuală de [...] în 2009. La 25 noiembrie 2002, [...] și PZL Hydral au încheiat un acord de confidențialitate. La 22 aprilie 2003, [...] a transmis o scrisoare de intenție către PZL Hydral prin care își exprima intenția de a achiziționa acțiunile PZL Hydral și de a realiza un studiu de analiză. Studiul de analiză a fost realizat în mai 2003. În aprilie 2005, [...] a extins sfera analizei pentru a include potențiala achiziție a PZL Wrocław, constituită în 2004. În iunie 2005, documentația a fost transferată către [...]. În a doua jumătate a lui 2005 și în prima jumătate a lui 2006 au avut loc numeroase reuniuni cu reprezentanții [...]. Cu toate acestea, [...] nu a luat nicio măsură în vederea încheierii tranzacției din luna noiembrie 2006.

| (58) | Conform autorităților poloneze, [...] s-a retras din negocieri deoarece nu s-a găsit nicio soluție pentru problema datoriilor societății. |
| --- | --- |

(58)

Conform autorităților poloneze, [...] s-a retras din negocieri deoarece nu s-a găsit nicio soluție pentru problema datoriilor societății.

| (59) | Pe durata acestor negocieri, creditorii publici și privați au fost informați periodic, uneori săptămânal, cu privire la evoluția acestora. |
| --- | --- |

(59)

Pe durata acestor negocieri, creditorii publici și privați au fost informați periodic, uneori săptămânal, cu privire la evoluția acestora.

| (60) | Autoritățile poloneze au urmat o nouă strategie de privatizare, axată pe transformarea PZL Wrocław într-o întreprindere viabilă pentru a fi vândută și pe lichidarea ulterioară a PZL Hydral cu veniturile realizate în urma vânzării PZL Wrocław și a celorlalte filiale și active. Această strategie a fost acceptată de ADI, PZL Hydral și creditorii publici ai PZL Hydral, fiind adoptată sub forma planului de restructurare 2007-2010 („planul”) în al patrulea trimestru al anului 2007. |
| --- | --- |

(60)

Autoritățile poloneze au urmat o nouă strategie de privatizare, axată pe transformarea PZL Wrocław într-o întreprindere viabilă pentru a fi vândută și pe lichidarea ulterioară a PZL Hydral cu veniturile realizate în urma vânzării PZL Wrocław și a celorlalte filiale și active. Această strategie a fost acceptată de ADI, PZL Hydral și creditorii publici ai PZL Hydral, fiind adoptată sub forma planului de restructurare 2007-2010 („planul”) în al patrulea trimestru al anului 2007.

| (61) | Conform planului, creditorii publici urmau să fie plătiți din veniturile realizate în urma vânzării activelor PZL Hydral după cum urmează: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. – 1 milion PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. – 3 milioane PLN. Vânzarea PZL Wrocław ar fi trebuit să aducă 65,9 milioane PLN (inclusiv instalația de turnare). Vânzarea celorlalte active financiare trebuia să aducă un venit de 0,5 milioane PLN, precum și un activ imobiliar denumit BBCenter în valoare de 47,5 milioane PLN, o parcare pentru autovehicule în valoare de 2 milioane PLN și o centrală electrică (GSZ) în valoare de 0,9 milioane PLN. Prin urmare, planul se baza pe ipoteza conform căreia vânzarea activelor urma să genereze venituri totale de cel puțin 120,8 milioane PLN. |
| --- | --- |

(61)

Conform planului, creditorii publici urmau să fie plătiți din veniturile realizate în urma vânzării activelor PZL Hydral după cum urmează: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. – 1 milion PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. – 3 milioane PLN. Vânzarea PZL Wrocław ar fi trebuit să aducă 65,9 milioane PLN (inclusiv instalația de turnare). Vânzarea celorlalte active financiare trebuia să aducă un venit de 0,5 milioane PLN, precum și un activ imobiliar denumit BBCenter în valoare de 47,5 milioane PLN, o parcare pentru autovehicule în valoare de 2 milioane PLN și o centrală electrică (GSZ) în valoare de 0,9 milioane PLN. Prin urmare, planul se baza pe ipoteza conform căreia vânzarea activelor urma să genereze venituri totale de cel puțin 120,8 milioane PLN.

| (62) | De asemenea, planul mai prevedea o injecție de capital în valoare de 36 de milioane PLN prin care se garanta rambursarea a 156,8 milioane PLN către creditorii publici. De asemenea, anticipa posibilitatea ca ADI să acorde o injecție suplimentară de capital în valoare de 77,4 milioane PLN pentru plata datoriilor către Oficiul de Securitate Socială pentru perioada 1996-1998. |
| --- | --- |

(62)

De asemenea, planul mai prevedea o injecție de capital în valoare de 36 de milioane PLN prin care se garanta rambursarea a 156,8 milioane PLN către creditorii publici. De asemenea, anticipa posibilitatea ca ADI să acorde o injecție suplimentară de capital în valoare de 77,4 milioane PLN pentru plata datoriilor către Oficiul de Securitate Socială pentru perioada 1996-1998.

| (63) | Ulterior, în ianuarie 2007, PZL Wrocław a obținut certificate și autorizații militare pentru comerțul cu armament (a se vedea considerentul 16). În cursul anului 2007 a atras mai multe active, utilaje, echipamente și expertiză. Aceste achiziții au fost finanțate printr-un împrumut în valoare de 12,5 milioane PLN pe care ADI l-a acordat PZL Wrocław la 24 mai 2007 („împrumutul din 2007”) și printr-o contribuție în natură la capitalul PZL Wrocław din partea societății-mamă, PZL Hydral, sub forma unui transfer de active în decembrie 2007. |
| --- | --- |

(63)

Ulterior, în ianuarie 2007, PZL Wrocław a obținut certificate și autorizații militare pentru comerțul cu armament (a se vedea considerentul 16). În cursul anului 2007 a atras mai multe active, utilaje, echipamente și expertiză. Aceste achiziții au fost finanțate printr-un împrumut în valoare de 12,5 milioane PLN pe care ADI l-a acordat PZL Wrocław la 24 mai 2007 („împrumutul din 2007”) și printr-o contribuție în natură la capitalul PZL Wrocław din partea societății-mamă, PZL Hydral, sub forma unui transfer de active în decembrie 2007.

| (64) | Autoritățile poloneze au subliniat, de asemenea, că împrumutul din 2007 fusese acordat pentru ca ADI să obțină o cotă de aproximativ [...]% din PZL Wrocław (corespunzând unui schimb datorii-capital propriu) și să realizeze un venit adecvat în raport cu capitalul investit după vânzarea acțiunilor deținute la PZL Wrocław, PZL Hydral urmând să își utilizeze participația pentru a achita datoriile către creditorii publici. |
| --- | --- |

(64)

Autoritățile poloneze au subliniat, de asemenea, că împrumutul din 2007 fusese acordat pentru ca ADI să obțină o cotă de aproximativ [...]% din PZL Wrocław (corespunzând unui schimb datorii-capital propriu) și să realizeze un venit adecvat în raport cu capitalul investit după vânzarea acțiunilor deținute la PZL Wrocław, PZL Hydral urmând să își utilizeze participația pentru a achita datoriile către creditorii publici.

| (65) | Împrumutul din 2007 a fost acordat la o rată 3M WIBOR variabilă plus 200 de puncte de bază, la momentul respectiv 6,45 % pentru o perioadă inițială până în 2007, urmând a fi prelungit până în momentul schimbului datoriei în capital propriu, înainte de vânzarea PZL Wrocław. Împrumutul a fost securizat cu următoarele garanții:






  — | o garanție înregistrată (17) asupra activelor fixe ale PZL Wrocław (utilaje) în valoare de 5,5 milioane PLN, care a fost introdusă în registrul garanțiilor. |
| --- | --- | --- |

(65)

Împrumutul din 2007 a fost acordat la o rată 3M WIBOR variabilă plus 200 de puncte de bază, la momentul respectiv 6,45 % pentru o perioadă inițială până în 2007, urmând a fi prelungit până în momentul schimbului datoriei în capital propriu, înainte de vânzarea PZL Wrocław. Împrumutul a fost securizat cu următoarele garanții:

—

o garanție înregistrată (17) asupra activelor fixe ale PZL Wrocław (utilaje) în valoare de 5,5 milioane PLN, care a fost introdusă în registrul garanțiilor.

| — | o garanție ordinară (18) asupra unui număr de 66 850 de acțiuni, reprezentând 100 % din întreprindere în momentul tranzacției (mai 2007) și [...]% la sfârșitul anului 2007. |
| --- | --- |

—

o garanție ordinară (18) asupra unui număr de 66 850 de acțiuni, reprezentând 100 % din întreprindere în momentul tranzacției (mai 2007) și [...]% la sfârșitul anului 2007.

| (66) | Autoritățile poloneze au informat Comisia că, la solicitarea ADI, valoarea PZL Wrocław fusese evaluată în martie 2007 de către consultanți ai Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych, în calitate de experți independenți. Au fost utilizate trei metode de evaluare: metoda veniturilor bazată pe profitul net actualizat (metoda 1), metoda veniturilor bazată pe profitul net actualizat plus amortizare (metoda 2) și metoda fluxului de numerar actualizat (metoda 3) (19), inclusiv o analiză a sensibilității (scenarii moderate, optimiste și pesimiste). |
| --- | --- |

(66)

Autoritățile poloneze au informat Comisia că, la solicitarea ADI, valoarea PZL Wrocław fusese evaluată în martie 2007 de către consultanți ai Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych, în calitate de experți independenți. Au fost utilizate trei metode de evaluare: metoda veniturilor bazată pe profitul net actualizat (metoda 1), metoda veniturilor bazată pe profitul net actualizat plus amortizare (metoda 2) și metoda fluxului de numerar actualizat (metoda 3) (19), inclusiv o analiză a sensibilității (scenarii moderate, optimiste și pesimiste).

| (67) | Utilizând aceste trei metode, valoarea PZL Wrocław a fost estimată la: | Metoda 1:






  a) | conform scenariului moderat, valoarea este estimată la [...]; |
| --- | --- | --- | --- |

(67)

Utilizând aceste trei metode, valoarea PZL Wrocław a fost estimată la:

Metoda 1:

a)

conform scenariului moderat, valoarea este estimată la [...];

| b) | conform scenariului optimist, valoarea este estimată la [...]; |
| --- | --- |

b)

conform scenariului optimist, valoarea este estimată la [...];

| c) | conform scenariului pesimist, valoarea este estimată la [...]. |
| --- | --- |

c)

conform scenariului pesimist, valoarea este estimată la [...].

| | Metoda 2:






  a) | conform scenariului moderat, valoarea este estimată la [...]; |
| --- | --- | --- |

Metoda 2:

a)

conform scenariului moderat, valoarea este estimată la [...];

| b) | conform scenariului optimist, valoarea este estimată la [...]; |
| --- | --- |

b)

conform scenariului optimist, valoarea este estimată la [...];

| c) | conform scenariului pesimist, valoarea este estimată la [...]. |
| --- | --- |

c)

conform scenariului pesimist, valoarea este estimată la [...].

| | Metoda 3:






  a) | conform scenariului moderat, valoarea este estimată la [...]; |
| --- | --- | --- |

Metoda 3:

a)

conform scenariului moderat, valoarea este estimată la [...];

| b) | conform scenariului optimist, valoarea este estimată la [...]; |
| --- | --- |

b)

conform scenariului optimist, valoarea este estimată la [...];

| c) | conform scenariului pesimist, valoarea este estimată la [...]. |
| --- | --- |

c)

conform scenariului pesimist, valoarea este estimată la [...].

| (68) | Pentru evaluarea PZL Wrocław au fost utilizate următoarele trei elemente:






  — | previziunile financiare ale societății, inclusiv fluxurile de numerar, profitul net și amortizarea pentru 2007-2011 și o analiză a sensibilității (scenarii moderate, optimiste și pesimiste); a se vedea tabelul 23 de mai jos; |
| --- | --- | --- |

(68)

Pentru evaluarea PZL Wrocław au fost utilizate următoarele trei elemente:

—

previziunile financiare ale societății, inclusiv fluxurile de numerar, profitul net și amortizarea pentru 2007-2011 și o analiză a sensibilității (scenarii moderate, optimiste și pesimiste); a se vedea tabelul 23 de mai jos;

| — | rata de scont bazată pe costul mediu ponderat al capitalului (CMPC) egal cu 10,25 %; și |
| --- | --- |

—

rata de scont bazată pe costul mediu ponderat al capitalului (CMPC) egal cu 10,25 %; și

| — | ipoteza conform căreia fluxul de numerar devine constant după perioada 2007-2011. |
| --- | --- |

—

ipoteza conform căreia fluxul de numerar devine constant după perioada 2007-2011.

Tabelul 23

Scenariile diferite incluse în studiul din 2007 (mii PLN)

| An | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Scenariul moderat |
| Flux de numerar | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Profit net | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortizare | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Profit net + amortizare | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Scenariul optimist |
| Flux de numerar | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Profit net | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortizare | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Profit net + amortizare | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Scenariul pesimist |
| Flux de numerar | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Profit net | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortizare | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Profit net + amortizare | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

An

2007

2008

2009

2010

2011

Scenariul moderat

Flux de numerar

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Profit net

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortizare

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Profit net + amortizare

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Scenariul optimist

Flux de numerar

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Profit net

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortizare

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Profit net + amortizare

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Scenariul pesimist

Flux de numerar

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Profit net

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortizare

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Profit net + amortizare

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Rata de scont pentru toate cele trei metode de evaluare se bazează pe costul mediu ponderat al capitalului (CMPC) egal cu 10,25 % (20). Previziunile financiare ale societății, inclusiv fluxurile de numerar, profitul net și amortizarea pentru perioada 2007-2011, precum și analiza sensibilității (scenarii moderate, optimiste și pesimiste pentru perioada 2007-2011) se bazează pe datele furnizate de PZL Wrocław. Conform studiului, aceste date se bazează, în mare măsură, pe previziunile Ministerului Apărării. |
| --- | --- |

(69)

Rata de scont pentru toate cele trei metode de evaluare se bazează pe costul mediu ponderat al capitalului (CMPC) egal cu 10,25 % (20). Previziunile financiare ale societății, inclusiv fluxurile de numerar, profitul net și amortizarea pentru perioada 2007-2011, precum și analiza sensibilității (scenarii moderate, optimiste și pesimiste pentru perioada 2007-2011) se bazează pe datele furnizate de PZL Wrocław. Conform studiului, aceste date se bazează, în mare măsură, pe previziunile Ministerului Apărării.

| (70) | Pe baza acestei evaluări, în momentul determinării valorii acțiunilor societății, autoritățile poloneze au utilizat scenariul pesimist, în cadrul căruia s-a obținut rezultatul cel mai mic. Pe această bază, au presupus că garanțiile ordinare asupra acțiunilor PZL Wrocław aveau o valoare de piață de cel puțin 20,3 milioane PLN (21). Prin urmare, având în vedere garanția asupra utilajelor care, la momentul respectiv, avea o valoare de 5,5 milioane PLN, autoritățile poloneze consideră că valoarea garanțiilor din acel moment depășea valoarea împrumutului. |
| --- | --- |

(70)

Pe baza acestei evaluări, în momentul determinării valorii acțiunilor societății, autoritățile poloneze au utilizat scenariul pesimist, în cadrul căruia s-a obținut rezultatul cel mai mic. Pe această bază, au presupus că garanțiile ordinare asupra acțiunilor PZL Wrocław aveau o valoare de piață de cel puțin 20,3 milioane PLN (21). Prin urmare, având în vedere garanția asupra utilajelor care, la momentul respectiv, avea o valoare de 5,5 milioane PLN, autoritățile poloneze consideră că valoarea garanțiilor din acel moment depășea valoarea împrumutului.

| (71) | În plus, pe baza studiului de specialitate, ADI a considerat în 2007 că era justificată utilizarea unei valori de [...] pentru PZL Wrocław la sfârșitul anului 2007 și că se impunea luarea în considerare a scenariului moderat. De asemenea, ADI a considerat că investiția sa urma să producă un profit. Profitul direct care putea fi obținut de ADI în condițiile în care efectua un schimb datorie - capital propriu înainte de vânzare și urma să dețină [...]% din acțiuni (acesta este un procentaj aproximativ, reprezentând ipoteza de lucru utilizată de ADI), ar fi de cel puțin 48,5 milioane PLN. |
| --- | --- |

(71)

În plus, pe baza studiului de specialitate, ADI a considerat în 2007 că era justificată utilizarea unei valori de [...] pentru PZL Wrocław la sfârșitul anului 2007 și că se impunea luarea în considerare a scenariului moderat. De asemenea, ADI a considerat că investiția sa urma să producă un profit. Profitul direct care putea fi obținut de ADI în condițiile în care efectua un schimb datorie - capital propriu înainte de vânzare și urma să dețină [...]% din acțiuni (acesta este un procentaj aproximativ, reprezentând ipoteza de lucru utilizată de ADI), ar fi de cel puțin 48,5 milioane PLN.

| (72) | În consecință, autoritățile poloneze au susținut că, în ceea ce privește împrumutul din 2007, ADI a acționat ca investitor în contextul vânzării PZL Wrocław. Autoritățile poloneze au mai arătat că, prin urmare, împrumutul din 2007 nu fusese acordat PZL Hydral, astfel cum s-a afirmat în decizia de inițiere. |
| --- | --- |

(72)

În consecință, autoritățile poloneze au susținut că, în ceea ce privește împrumutul din 2007, ADI a acționat ca investitor în contextul vânzării PZL Wrocław. Autoritățile poloneze au mai arătat că, prin urmare, împrumutul din 2007 nu fusese acordat PZL Hydral, astfel cum s-a afirmat în decizia de inițiere.

| (73) | Pe baza noii strategii de privatizare și a planului de restructurare 2007-2010, [...], un principal furnizor mondial [...] de sisteme și servicii pentru industria aviatică, spațială și de apărare, cu venituri de [...] în 2009, a inițiat negocieri pentru vânzarea PZL Wrocław în primul trimestru al anului 2007 și a efectuat un studiu de analiză privind PZL Wrocław în iulie/august 2007 și în februarie 2008. Aceste negocieri au fost rezultatul cooperării industriale în curs. |
| --- | --- |

(73)

Pe baza noii strategii de privatizare și a planului de restructurare 2007-2010, [...], un principal furnizor mondial [...] de sisteme și servicii pentru industria aviatică, spațială și de apărare, cu venituri de [...] în 2009, a inițiat negocieri pentru vânzarea PZL Wrocław în primul trimestru al anului 2007 și a efectuat un studiu de analiză privind PZL Wrocław în iulie/august 2007 și în februarie 2008. Aceste negocieri au fost rezultatul cooperării industriale în curs.

| (74) | La 31 ianuarie 2008, [...] a depus o ofertă pentru acțiunile PZL Wrocław pe care a mărit-o pentru prima dată la 14 februarie 2008. La 17—18 martie 2008, reprezentanții [...] au participat la o întrevedere cu ADI. La 2 aprilie 2008, [...] și-a majorat oferta pentru a doua oară. Prețul oferit pentru acțiuni la 2 aprilie 2008 era de [...] (reflectând valoarea PZL Wrocław la 31 decembrie 2007), plus modificările aduse activelor curente, calculate conform unei formule specifice. Autoritățile poloneze au informat Comisia că aplicarea formulei pentru a se reflecta creșterea profitului ar determina o creștere a prețului cu [...]. |
| --- | --- |

(74)

La 31 ianuarie 2008, [...] a depus o ofertă pentru acțiunile PZL Wrocław pe care a mărit-o pentru prima dată la 14 februarie 2008. La 17—18 martie 2008, reprezentanții [...] au participat la o întrevedere cu ADI. La 2 aprilie 2008, [...] și-a majorat oferta pentru a doua oară. Prețul oferit pentru acțiuni la 2 aprilie 2008 era de [...] (reflectând valoarea PZL Wrocław la 31 decembrie 2007), plus modificările aduse activelor curente, calculate conform unei formule specifice. Autoritățile poloneze au informat Comisia că aplicarea formulei pentru a se reflecta creșterea profitului ar determina o creștere a prețului cu [...].

| (75) | Această ofertă corespundea evaluării unui expert independent angajat de ADI. Această evaluare, realizată de Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki, concluziona că valoarea PZL Wrocław din martie 2008, calculată prin metoda valorii nete a activelor (metoda VNA), era de [...]. Evaluarea prin această metodă are în vedere activele, luând în considerare valoarea acestora, precum și activul și pasivul, atât intra-, cât și extrabilanțier. În același timp, valoarea PZL Hydral pe baza metodei analizei fluxului de numerar actualizat (metoda FNA), care ia în considerare veniturile viitoare generate nu doar de activele corporale, ci și de cele necorporale aflate în posesia PZL Wrocław. Studiul nu conține nicio analiză a sensibilității (de exemplu, nu descrie scenarii diferite). |
| --- | --- |

(75)

Această ofertă corespundea evaluării unui expert independent angajat de ADI. Această evaluare, realizată de Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki, concluziona că valoarea PZL Wrocław din martie 2008, calculată prin metoda valorii nete a activelor (metoda VNA), era de [...]. Evaluarea prin această metodă are în vedere activele, luând în considerare valoarea acestora, precum și activul și pasivul, atât intra-, cât și extrabilanțier. În același timp, valoarea PZL Hydral pe baza metodei analizei fluxului de numerar actualizat (metoda FNA), care ia în considerare veniturile viitoare generate nu doar de activele corporale, ci și de cele necorporale aflate în posesia PZL Wrocław. Studiul nu conține nicio analiză a sensibilității (de exemplu, nu descrie scenarii diferite).

| (76) | Conform metodei FNA, previziunile privind fluxurile de numerar ulterioare anului 2008 au la bază planul financiar al PZL Wrocław pentru 2007-2013, care presupune că inflația pentru perioada în cauză va fi similară celei anticipate de Banca Națională a Poloniei în februarie 2008. Costul capitalului este evaluat la 16,65 %, incluzând rata dobânzii fără risc (4,70 %), prima de risc a pieței (7,17 %), prima de risc sectorial (1,78 %) și prima privind dimensiunea pieței (3 %), ceea ce permite luarea în calcul a dimensiunii PZL Wrocław în comparație cu concurenții săi (cum ar fi [...] sau [...]). Studiul presupune că, după anul 2014, fluxul de numerar va crește cu 3 % pe an (luând în calcul o inflație de 2 %).

  Tabelul 24


  Estimări ale fluxurilor viitoare de numerar ale PZL Wrocław (mii PLN)












  An | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul capitalului propriu (%) | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 |
| Estimări ale fluxurilor viitoare de numerar | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Estimări ale fluxurilor viitoare de numerar actualizate | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(76)

Conform metodei FNA, previziunile privind fluxurile de numerar ulterioare anului 2008 au la bază planul financiar al PZL Wrocław pentru 2007-2013, care presupune că inflația pentru perioada în cauză va fi similară celei anticipate de Banca Națională a Poloniei în februarie 2008. Costul capitalului este evaluat la 16,65 %, incluzând rata dobânzii fără risc (4,70 %), prima de risc a pieței (7,17 %), prima de risc sectorial (1,78 %) și prima privind dimensiunea pieței (3 %), ceea ce permite luarea în calcul a dimensiunii PZL Wrocław în comparație cu concurenții săi (cum ar fi [...] sau [...]). Studiul presupune că, după anul 2014, fluxul de numerar va crește cu 3 % pe an (luând în calcul o inflație de 2 %).

Tabelul 24

Estimări ale fluxurilor viitoare de numerar ale PZL Wrocław (mii PLN)

An

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Costul capitalului propriu (%)

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

Estimări ale fluxurilor viitoare de numerar

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Estimări ale fluxurilor viitoare de numerar actualizate

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (77) | Metoda valorii nete ajustate a activelor reprezintă un mod de evaluare pe baza principiului continuității activității prin ajustarea valorii tuturor activelor și pasivelor în funcție de valoarea reală pe piață (22). Ajustarea pasivelor având o valoare contabilă de 18,35 milioane PLN la o valoare a activului net de [...] a fost realizată în contextul schimbului datorie-capital propriu planificată pentru anul 2007. La ultima ajustate au fost luate în calcul activele extrabilanțiere.

  Tabelul 25


  PZL Wrocław – metoda VNA ajustată (mii PLN)
   (23) | Valoare contabilă | Valoarea netă a activelor |
| --- | --- | --- | --- |
| Active fixe | 25 710 | [...] |
| Active circulante | 9 945 | [...] |
| Pasive | 18 350 | [...] |
| Active extra-bilanțiere | 0 | [...] |
| Total | 17 305 | [...] |

(77)

Metoda valorii nete ajustate a activelor reprezintă un mod de evaluare pe baza principiului continuității activității prin ajustarea valorii tuturor activelor și pasivelor în funcție de valoarea reală pe piață (22). Ajustarea pasivelor având o valoare contabilă de 18,35 milioane PLN la o valoare a activului net de [...] a fost realizată în contextul schimbului datorie-capital propriu planificată pentru anul 2007. La ultima ajustate au fost luate în calcul activele extrabilanțiere.

Tabelul 25

PZL Wrocław – metoda VNA ajustată (mii PLN)
   (23)

Valoare contabilă

Valoarea netă a activelor

Active fixe

25 710

[...]

Active circulante

9 945

[...]

Pasive

18 350

[...]

Active extra-bilanțiere

0

[...]

Total

17 305

[...]

| (78) | Valoarea netă ajustată a activelor fixe este de [...], în timp ce valoarea contabilă a acestora se ridică la 25,710 milioane PLN. Ajustarea se efectuează în principal prin calcularea valorii reale pe piață pentru toate activele, pe baza unui studiu elaborat la 29 martie 2007 și prezentat Comisiei de către expertul independent Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. În esență, studiul evaluează valoarea unor proprietăți imobiliare, precum clădiri și terenuri. Valoarea clădirilor a fost evaluată pe baza următoarei formule:
  V = Cn(1-Nu/100) × R
  „Cn” reprezintă costul construcției unei clădiri noi; „Nu” reprezintă nivelul de utilizare a clădirii, iar „R” este coeficientul care reflectă diferențele de preț între diferitele regiuni. Valoarea terenurilor este determinată pe baza unei metode comparative, care presupune că prețul terenului este egal cu prețul obținut pentru o parcelă similară de teren, ajustat să reflecte diferențialele de inflație. |
| --- | --- |

(78)

Valoarea netă ajustată a activelor fixe este de [...], în timp ce valoarea contabilă a acestora se ridică la 25,710 milioane PLN. Ajustarea se efectuează în principal prin calcularea valorii reale pe piață pentru toate activele, pe baza unui studiu elaborat la 29 martie 2007 și prezentat Comisiei de către expertul independent Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. În esență, studiul evaluează valoarea unor proprietăți imobiliare, precum clădiri și terenuri. Valoarea clădirilor a fost evaluată pe baza următoarei formule:

V = Cn(1-Nu/100) × R

„Cn” reprezintă costul construcției unei clădiri noi; „Nu” reprezintă nivelul de utilizare a clădirii, iar „R” este coeficientul care reflectă diferențele de preț între diferitele regiuni. Valoarea terenurilor este determinată pe baza unei metode comparative, care presupune că prețul terenului este egal cu prețul obținut pentru o parcelă similară de teren, ajustat să reflecte diferențialele de inflație.

| (79) | Ajustarea pasivelor având o valoare contabilă de 18,350 milioane PLN la o valoare a activului net de [...] a fost realizată pe baza schimbului datorie - capital propriu planificată pentru anul 2007. |
| --- | --- |

(79)

Ajustarea pasivelor având o valoare contabilă de 18,350 milioane PLN la o valoare a activului net de [...] a fost realizată pe baza schimbului datorie - capital propriu planificată pentru anul 2007.

| (80) | La ultima ajustare au fost luate în calcul activele extrabilanțiere. Conform autorilor studiului, elementele care nu apar în bilanț, dar care ar trebui să apară în evaluare sunt: „organizarea resurselor umane” și „organizarea procesului de producție”, având în vedere aspectele necuantificabile ale evaluării legate de valoarea conducerii societății. |
| --- | --- |

(80)

La ultima ajustare au fost luate în calcul activele extrabilanțiere. Conform autorilor studiului, elementele care nu apar în bilanț, dar care ar trebui să apară în evaluare sunt: „organizarea resurselor umane” și „organizarea procesului de producție”, având în vedere aspectele necuantificabile ale evaluării legate de valoarea conducerii societății.

| (81) | În urma ofertei [...], autoritățile poloneze au notificat Comisiei, în martie 2008, planul prin care oferă ajutor de restructurare pentru PZL Hydral, presupunând că PZL Wrocław va fi vândută pentru [...]. Acestea au mai inclus împrumutul din 2007 și un împrumut suplimentar de 4 milioane PLN care urma a fi acordat PZL Wrocław în cadrul măsurilor de finalizare a negocierilor cu [...]. |
| --- | --- |

(81)

În urma ofertei [...], autoritățile poloneze au notificat Comisiei, în martie 2008, planul prin care oferă ajutor de restructurare pentru PZL Hydral, presupunând că PZL Wrocław va fi vândută pentru [...]. Acestea au mai inclus împrumutul din 2007 și un împrumut suplimentar de 4 milioane PLN care urma a fi acordat PZL Wrocław în cadrul măsurilor de finalizare a negocierilor cu [...].

| (82) | Împrumutul suplimentar („împrumutul din 2008”) a fost acordat la 2 aprilie 2008, data la care ADI a fost informată despre cea de a doua majorare a ofertei. ADI a acordat acest împrumut cu titlu de credit punte până la data finalizării tranzacției cu [...]. PZL Wrocław avea nevoie de bani pentru a gestiona numărul tot mai mare de comenzi ale Ministerului Apărării. |
| --- | --- |

(82)

Împrumutul suplimentar („împrumutul din 2008”) a fost acordat la 2 aprilie 2008, data la care ADI a fost informată despre cea de a doua majorare a ofertei. ADI a acordat acest împrumut cu titlu de credit punte până la data finalizării tranzacției cu [...]. PZL Wrocław avea nevoie de bani pentru a gestiona numărul tot mai mare de comenzi ale Ministerului Apărării.

| (83) | Împrumutul a fost acordat pentru o perioadă de cinci ani, la o rată variabilă a dobânzii, bazată pe rata de referință a Comisiei pentru Polonia (6,42 % în momentul acordării) și a fost securizat cu următoarele garanții:






  — | o garanție fixă asupra activelor fixe ale PZL Wrocław (patru utilaje și echipamente) în valoare de 2,8 milioane PLN, care a fost introdusă în registrul garanțiilor; |
| --- | --- | --- |

(83)

Împrumutul a fost acordat pentru o perioadă de cinci ani, la o rată variabilă a dobânzii, bazată pe rata de referință a Comisiei pentru Polonia (6,42 % în momentul acordării) și a fost securizat cu următoarele garanții:

—

o garanție fixă asupra activelor fixe ale PZL Wrocław (patru utilaje și echipamente) în valoare de 2,8 milioane PLN, care a fost introdusă în registrul garanțiilor;

| — | cesionarea creanțelor obținute în temeiul unui contract comercial în sumă de 5,2 milioane PLN. |
| --- | --- |

—

cesionarea creanțelor obținute în temeiul unui contract comercial în sumă de 5,2 milioane PLN.

| (84) | Prin urmare, autoritățile poloneze consideră că valoarea garanțiilor depășea valoarea împrumutului. |
| --- | --- |

(84)

Prin urmare, autoritățile poloneze consideră că valoarea garanțiilor depășea valoarea împrumutului.

| (85) | Împrumutul a fost acordat pentru a permite întreprinderii PZL Wrocław să achiziționeze utilajele necesare procesului de producție. ADI a acordat împrumutul din 2008 într-o etapă avansată a negocierilor cu [...], pornind de la premisa că va fi rambursat fie din fondurile proprii de către PZL Wrocław, fie de către investitor. |
| --- | --- |

(85)

Împrumutul a fost acordat pentru a permite întreprinderii PZL Wrocław să achiziționeze utilajele necesare procesului de producție. ADI a acordat împrumutul din 2008 într-o etapă avansată a negocierilor cu [...], pornind de la premisa că va fi rambursat fie din fondurile proprii de către PZL Wrocław, fie de către investitor.

| (86) | În acest sens, autoritățile poloneze au susținut că ADI a acționat nu doar asemenea unui investitor privat, ci și în calitate de vânzător al PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(86)

În acest sens, autoritățile poloneze au susținut că ADI a acționat nu doar asemenea unui investitor privat, ci și în calitate de vânzător al PZL Wrocław.

| (87) | De asemenea, autoritățile poloneze au adus la cunoștința Comisiei faptul că activitatea PZL Wrocław din 2008 a fost finanțată parțial prin leasing operațional. În iunie 2008 au fost semnate două contracte de leasing operațional, [...] și [...], cu societatea privată [...]. Valoarea netă a chiriei conform acestor contracte se ridica la 271 002 EUR și 401 263,20 EUR (0,82 milioane PLN, inclusiv taxa pe valoarea adăugată) (24). Costul de închiriere pentru PZL Wrocław în temeiul acestor contracte era de 88 762,30 EUR, reprezentând diferența între valoarea netă a utilajelor și valoarea netă a închirierii. Aceste contracte funcționează în mod similar cu împrumuturile, garanția fiind reprezentată de articolul care face obiectul închirierii. După expirarea contractului de leasing, PZL Wrocław va dobândi dreptul de a achiziționa utilajele la un preț de 5 835 EUR. Înainte de a încheia aceste acorduri de leasing cu PZL Wrocław, [...] a realizat o analiză amănunțită a situației financiare și economice a societății, inclusiv a capacității sale de a genera un flux de numerar suficient pentru plata ratelor. |
| --- | --- |

(87)

De asemenea, autoritățile poloneze au adus la cunoștința Comisiei faptul că activitatea PZL Wrocław din 2008 a fost finanțată parțial prin leasing operațional. În iunie 2008 au fost semnate două contracte de leasing operațional, [...] și [...], cu societatea privată [...]. Valoarea netă a chiriei conform acestor contracte se ridica la 271 002 EUR și 401 263,20 EUR (0,82 milioane PLN, inclusiv taxa pe valoarea adăugată) (24). Costul de închiriere pentru PZL Wrocław în temeiul acestor contracte era de 88 762,30 EUR, reprezentând diferența între valoarea netă a utilajelor și valoarea netă a închirierii. Aceste contracte funcționează în mod similar cu împrumuturile, garanția fiind reprezentată de articolul care face obiectul închirierii. După expirarea contractului de leasing, PZL Wrocław va dobândi dreptul de a achiziționa utilajele la un preț de 5 835 EUR. Înainte de a încheia aceste acorduri de leasing cu PZL Wrocław, [...] a realizat o analiză amănunțită a situației financiare și economice a societății, inclusiv a capacității sale de a genera un flux de numerar suficient pentru plata ratelor.

| (88) | În notificarea inițială, autoritățile poloneze au menționat și schimbul datorie - capital propriu prevăzută în plan, în valoare de 13,5 milioane PLN (plus dobânda). |
| --- | --- |

(88)

În notificarea inițială, autoritățile poloneze au menționat și schimbul datorie - capital propriu prevăzută în plan, în valoare de 13,5 milioane PLN (plus dobânda).

| (89) | Negocierile privind termenii și prevederile acordului de transfer de acțiuni au fost finalizate în martie și aprilie 2008. Cu toate acestea, [...] și-a retras oferta la 14 aprilie 2008. Conform autorităților poloneze, motivul probabil al retragerii a fost schimbările majore de pe piața mondială ca urmare a crizei economice. |
| --- | --- |

(89)

Negocierile privind termenii și prevederile acordului de transfer de acțiuni au fost finalizate în martie și aprilie 2008. Cu toate acestea, [...] și-a retras oferta la 14 aprilie 2008. Conform autorităților poloneze, motivul probabil al retragerii a fost schimbările majore de pe piața mondială ca urmare a crizei economice.

| (90) | Ca urmare a retragerii [...] din negocieri, procesul de vânzare a fost relansat. Vânzarea a fost anunțată în presa internă și internațională sub forma unei invitații de participare la negocierile pentru achiziția integrală a acțiunilor PZL Wrocław. La 19 mai 2008, invitația a fost publicată în Puls Biznesu (Pulsul afacerilor), cea mai mare publicație de specialitate din Polonia, și în Rzeczpospolita, cel mai mare cotidian polonez. Aceasta a mai fost publicată în Flight International la 20—26 mai 2008, cea mai importantă revistă internațională specializată în domeniul aviației. În noiembrie 2008, detaliile vânzării planificate au fost publicate în Raport Wojsko Technika Obronność, o revistă de aviație în limba poloneză cu cititori internaționali. Nu s-a primit nicio ofertă de achiziționare a acțiunilor. |
| --- | --- |

(90)

Ca urmare a retragerii [...] din negocieri, procesul de vânzare a fost relansat. Vânzarea a fost anunțată în presa internă și internațională sub forma unei invitații de participare la negocierile pentru achiziția integrală a acțiunilor PZL Wrocław. La 19 mai 2008, invitația a fost publicată în Puls Biznesu (Pulsul afacerilor), cea mai mare publicație de specialitate din Polonia, și în Rzeczpospolita, cel mai mare cotidian polonez. Aceasta a mai fost publicată în Flight International la 20—26 mai 2008, cea mai importantă revistă internațională specializată în domeniul aviației. În noiembrie 2008, detaliile vânzării planificate au fost publicate în Raport Wojsko Technika Obronność, o revistă de aviație în limba poloneză cu cititori internaționali. Nu s-a primit nicio ofertă de achiziționare a acțiunilor.

| (91) | În consecință, au fost efectuate noi demersuri, iar informațiile menționate mai sus au fost transmise și prezentate direct de PZL Hydral societăților potențial interesate în achiziția PZL Wrocław. Autoritățile poloneze au subliniat că vânzarea a fost anunțată în cadrul unor târguri și cu prilejul unor evenimente din domeniul industriei, inclusiv spectacole aviatice (25), precum și prin scrisori transmise către peste 80 de întreprinderi. Autoritățile poloneze au precizat și că informațiile despre vânzare au fost disponibile permanent pe site-ul internet al PZL Hydral, accesat în fiecare an de 500 000 de vizitatori. Având în vedere caracterul specific al producției PZL Wrocław (în calitatea sa de furnizor de bunuri și servicii pentru forțele armate poloneze, PZL Wrocław prezintă o importanță deosebită pentru securitatea națională) și nivelul relativ ridicat de concentrare a industriei aviatice în lume, ceea ce determină un număr relativ scăzut de potențiali investitori, autoritățile poloneze au susținut că toți potențialii investitori au avut ocazia să obțină informații despre vânzarea PZL Wrocław și să participe la procesul de privatizare. Prin urmare, conform autorităților poloneze, întregul sector industrial era informat în privința vânzării. |
| --- | --- |

(91)

În consecință, au fost efectuate noi demersuri, iar informațiile menționate mai sus au fost transmise și prezentate direct de PZL Hydral societăților potențial interesate în achiziția PZL Wrocław. Autoritățile poloneze au subliniat că vânzarea a fost anunțată în cadrul unor târguri și cu prilejul unor evenimente din domeniul industriei, inclusiv spectacole aviatice (25), precum și prin scrisori transmise către peste 80 de întreprinderi. Autoritățile poloneze au precizat și că informațiile despre vânzare au fost disponibile permanent pe site-ul internet al PZL Hydral, accesat în fiecare an de 500 000 de vizitatori. Având în vedere caracterul specific al producției PZL Wrocław (în calitatea sa de furnizor de bunuri și servicii pentru forțele armate poloneze, PZL Wrocław prezintă o importanță deosebită pentru securitatea națională) și nivelul relativ ridicat de concentrare a industriei aviatice în lume, ceea ce determină un număr relativ scăzut de potențiali investitori, autoritățile poloneze au susținut că toți potențialii investitori au avut ocazia să obțină informații despre vânzarea PZL Wrocław și să participe la procesul de privatizare. Prin urmare, conform autorităților poloneze, întregul sector industrial era informat în privința vânzării.

| (92) | Anunțul de vânzare reprezenta doar o invitație la negocieri și nu conținea nicio condiție specifică. |
| --- | --- |

(92)

Anunțul de vânzare reprezenta doar o invitație la negocieri și nu conținea nicio condiție specifică.

| (93) | În urma eforturilor susținute ale autorităților poloneze, ADI a primit o primă declarație de intenție în a doua jumătate a lui 2008 și, ulterior, o ofertă din partea [...]. În a doua jumătate a lui 2008, ADI a primit o a doua declarație de intenție, de această dată din partea [...]. |
| --- | --- |

(93)

În urma eforturilor susținute ale autorităților poloneze, ADI a primit o primă declarație de intenție în a doua jumătate a lui 2008 și, ulterior, o ofertă din partea [...]. În a doua jumătate a lui 2008, ADI a primit o a doua declarație de intenție, de această dată din partea [...].

| (94) | La 30 septembrie 2008, [...] a depus o primă ofertă fără angajament pentru achiziția întregului pachet de acțiuni ale PZL Wrocław („oferta din 30 septembrie 2008”) pentru o sumă de [...]. [...] este un fond de investiții care oferă plasamente pe piața privată de capital și al cărui proprietar (persoană privată) deține o participație de 100 % la [...] (26). Oferta din 30 decembrie 2008 a fost depusă pentru o societate degrevată de datorii, fiind condiționată de obținerea unor rezultate financiare pentru 2009 (în special profitul net și EBITDA) similare celor din 2008. Mai precis, se impunea atingerea unui EBITDA de cel puțin [...], iar profitul net din 2009 trebuia să fie de cel puțin [...]; în plus, se impunea o creștere a vânzărilor cu 5 %. Cu toate acestea, ca urmare a crizei financiare, veniturile PZL Wrocław au scăzut cu aproximativ 35 %, iar condițiile impuse în ofertă nu au fost îndeplinite. PZL Hydral a realizat încă din primul trimestru al lui 2009 faptul că rezultatul financiar nu va atinge pragul minim stabilit în oferta prezentată de [...]. În plus, la începutul lui 2009 s-a confirmat scăderea numărului de comenzi din partea Ministerului Apărării, acest fapt având implicații semnificative pentru profitul societății din anul următor. Nu au mai fost stabilite contacte cu [...]. |
| --- | --- |

(94)

La 30 septembrie 2008, [...] a depus o primă ofertă fără angajament pentru achiziția întregului pachet de acțiuni ale PZL Wrocław („oferta din 30 septembrie 2008”) pentru o sumă de [...]. [...] este un fond de investiții care oferă plasamente pe piața privată de capital și al cărui proprietar (persoană privată) deține o participație de 100 % la [...] (26). Oferta din 30 decembrie 2008 a fost depusă pentru o societate degrevată de datorii, fiind condiționată de obținerea unor rezultate financiare pentru 2009 (în special profitul net și EBITDA) similare celor din 2008. Mai precis, se impunea atingerea unui EBITDA de cel puțin [...], iar profitul net din 2009 trebuia să fie de cel puțin [...]; în plus, se impunea o creștere a vânzărilor cu 5 %. Cu toate acestea, ca urmare a crizei financiare, veniturile PZL Wrocław au scăzut cu aproximativ 35 %, iar condițiile impuse în ofertă nu au fost îndeplinite. PZL Hydral a realizat încă din primul trimestru al lui 2009 faptul că rezultatul financiar nu va atinge pragul minim stabilit în oferta prezentată de [...]. În plus, la începutul lui 2009 s-a confirmat scăderea numărului de comenzi din partea Ministerului Apărării, acest fapt având implicații semnificative pentru profitul societății din anul următor. Nu au mai fost stabilite contacte cu [...].

| (95) | [...], o întreprindere de [...] care este unul dintre cei mai mari furnizori mondiali de produse aeronautice de tehnologie avansată (pentru aeronave comerciale, regionale, pentru companii și militare) și produse industriale, cu o cifră de afaceri în 2009 de [...], a început în primul trimestru din 2009 negocierile în vederea achiziționării acțiunilor PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(95)

[...], o întreprindere de [...] care este unul dintre cei mai mari furnizori mondiali de produse aeronautice de tehnologie avansată (pentru aeronave comerciale, regionale, pentru companii și militare) și produse industriale, cu o cifră de afaceri în 2009 de [...], a început în primul trimestru din 2009 negocierile în vederea achiziționării acțiunilor PZL Wrocław.

| (96) | Această societate a realizat un studiu de analiză între 20 aprilie 2009 și 12 mai 2009. Pe baza acestui studiu, a semnat un memorandum de înțelegere (conținând condițiile generale ale tranzacției planificate) cu ADI la 20 august 2009 privind achiziția acțiunilor PZL Wrocław pentru o sumă de [...]. ADI s-a obligat să garanteze că toate activele PZL Wrocław erau degrevate de obligații din partea creditorilor publici ai PZL Hydral. Memorandumul de înțelegere pornea de la ipoteza că ADI va achiziționa 100 % din acțiunile PZL Wrocław pe care le va vinde ulterior investitorului. Investitorul se angaja să întocmească propriul plan detaliat de investiții în valoare de încă [...] după vânzare. La 18 decembrie 2009, ADI, PZL Hydral și [...] au semnat un acord-cadru. Anexa 2 la acord, care stabilește normele care guvernează schimbul parțial datorie - capital propriu, anularea parțială și rambursarea parțială a împrumuturilor din 2007 și 2008, a fost finalizată la 12 martie 2010. |
| --- | --- |

(96)

Această societate a realizat un studiu de analiză între 20 aprilie 2009 și 12 mai 2009. Pe baza acestui studiu, a semnat un memorandum de înțelegere (conținând condițiile generale ale tranzacției planificate) cu ADI la 20 august 2009 privind achiziția acțiunilor PZL Wrocław pentru o sumă de [...]. ADI s-a obligat să garanteze că toate activele PZL Wrocław erau degrevate de obligații din partea creditorilor publici ai PZL Hydral. Memorandumul de înțelegere pornea de la ipoteza că ADI va achiziționa 100 % din acțiunile PZL Wrocław pe care le va vinde ulterior investitorului. Investitorul se angaja să întocmească propriul plan detaliat de investiții în valoare de încă [...] după vânzare. La 18 decembrie 2009, ADI, PZL Hydral și [...] au semnat un acord-cadru. Anexa 2 la acord, care stabilește normele care guvernează schimbul parțial datorie - capital propriu, anularea parțială și rambursarea parțială a împrumuturilor din 2007 și 2008, a fost finalizată la 12 martie 2010.

| (97) | Autoritățile poloneze au confirmat că vânzarea nu a fost condiționată, în special în ceea ce privește menținerea locurilor de muncă. De asemenea, autoritățile poloneze au informat Comisia că investitorul avea libertatea de a stabili propriile sale relații de afaceri cu Ministerul Apărării. |
| --- | --- |

(97)

Autoritățile poloneze au confirmat că vânzarea nu a fost condiționată, în special în ceea ce privește menținerea locurilor de muncă. De asemenea, autoritățile poloneze au informat Comisia că investitorul avea libertatea de a stabili propriile sale relații de afaceri cu Ministerul Apărării.

| (98) | O descriere detaliată a negocierilor cu [...] este disponibilă la punctul VI. |
| --- | --- |

(98)

O descriere detaliată a negocierilor cu [...] este disponibilă la punctul VI.

II.6   Evaluarea juridică a planului de către autoritățile poloneze

| (99) | Conform autorităților poloneze, costurile totale ale restructurării urmau a se ridica la 262,2 milioane PLN, repartizate după cum urmează: restructurarea datoriilor către bugetul de stat în valoare de 234 de milioane PLN, alte restructurări financiare în valoare de 11,5 milioane PLN, investiții de 11 milioane PLN, restructurări ale activelor în valoare de 5,6 milioane PLN și restructurarea locurilor de muncă în valoare de 0,3 milioane PLN. |
| --- | --- |

(99)

Conform autorităților poloneze, costurile totale ale restructurării urmau a se ridica la 262,2 milioane PLN, repartizate după cum urmează: restructurarea datoriilor către bugetul de stat în valoare de 234 de milioane PLN, alte restructurări financiare în valoare de 11,5 milioane PLN, investiții de 11 milioane PLN, restructurări ale activelor în valoare de 5,6 milioane PLN și restructurarea locurilor de muncă în valoare de 0,3 milioane PLN.

| (100) | Conform autorităților poloneze, costurile totale de restructurare a PZL Hydral urmau a fi finanțate printr-un ajutor de stat în valoare de 130,5 milioane PLN și printr-o contribuție proprie în valoare de 132 de milioane PLN. Conform planului, contribuția proprie reprezintă 50,3 % din costurile de restructurare. Contribuția proprie include venituri realizate din vânzarea de active fixe și acțiuni, precum și fonduri care urmează a fi oferite de viitorul investitor al PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(100)

Conform autorităților poloneze, costurile totale de restructurare a PZL Hydral urmau a fi finanțate printr-un ajutor de stat în valoare de 130,5 milioane PLN și printr-o contribuție proprie în valoare de 132 de milioane PLN. Conform planului, contribuția proprie reprezintă 50,3 % din costurile de restructurare. Contribuția proprie include venituri realizate din vânzarea de active fixe și acțiuni, precum și fonduri care urmează a fi oferite de viitorul investitor al PZL Wrocław.

| (101) | În ceea ce privește măsurile compensatorii, planul propunea vânzarea câtorva mijloace de producție, vânzare concretizată parțial între 2004 și 2006, ceea ce a dus la reducerea capacității. Conform planului, vânzarea utilajelor și echipamentelor urma să scadă capacitatea societății cu un total de 380 000 de ore-mașină, adică un procent de 42 %. Cea mai mare parte a reducerii planificate (315 000 de ore-mașină) a fost deja aplicată. Autoritățile poloneze au susținut că o treime din această reducere nu era necesară pentru restabilirea viabilității, ci avea rolul de a reduce producția de sisteme hidraulice industriale, un segment cu profitabilitate redusă pentru care societatea a decis să își reducă participarea. |
| --- | --- |

(101)

În ceea ce privește măsurile compensatorii, planul propunea vânzarea câtorva mijloace de producție, vânzare concretizată parțial între 2004 și 2006, ceea ce a dus la reducerea capacității. Conform planului, vânzarea utilajelor și echipamentelor urma să scadă capacitatea societății cu un total de 380 000 de ore-mașină, adică un procent de 42 %. Cea mai mare parte a reducerii planificate (315 000 de ore-mașină) a fost deja aplicată. Autoritățile poloneze au susținut că o treime din această reducere nu era necesară pentru restabilirea viabilității, ci avea rolul de a reduce producția de sisteme hidraulice industriale, un segment cu profitabilitate redusă pentru care societatea a decis să își reducă participarea.

| (102) | În plus, planul arăta că retragerea plănuită din anumite activități (presupus profitabile) și vânzarea activelor neasociate producției trebuie considerate măsuri compensatorii în sensul Liniilor directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (27) („liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare”). În ultimul rând, autoritățile poloneze au declarat că privatizarea PZL Wrocław, care va permite concurenților societății să achiziționeze capacitatea, expertiza și cota de piață a PZL Hydral, trebuie, de asemenea, considerată o măsură compensatorie. |
| --- | --- |

(102)

În plus, planul arăta că retragerea plănuită din anumite activități (presupus profitabile) și vânzarea activelor neasociate producției trebuie considerate măsuri compensatorii în sensul Liniilor directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (27) („liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare”). În ultimul rând, autoritățile poloneze au declarat că privatizarea PZL Wrocław, care va permite concurenților societății să achiziționeze capacitatea, expertiza și cota de piață a PZL Hydral, trebuie, de asemenea, considerată o măsură compensatorie.

III.   REZERVELE EXPRIMATE DE COMISIE CU OCAZIA INIȚIERII ȘI EXTINDERII PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (103) | Planul a fost notificat sub formă de scenariu de restructurare în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare. Prin urmare, Comisia și-a bazat evaluarea preliminară pe informațiile de care dispunea la acea etapă. Pe baza acestor informații, Comisia și-a exprimat următoarele îndoieli: |
| --- | --- |

(103)

Planul a fost notificat sub formă de scenariu de restructurare în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare. Prin urmare, Comisia și-a bazat evaluarea preliminară pe informațiile de care dispunea la acea etapă. Pe baza acestor informații, Comisia și-a exprimat următoarele îndoieli:

| (104) | În ceea ce privește eligibilitatea societății pentru ajutoare de restructurare în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare, Comisia nu avea certitudinea că PZL Hydral nu a beneficiat de niciun ajutor de salvare sau restructurare în ultimii 10 ani. |
| --- | --- |

(104)

În ceea ce privește eligibilitatea societății pentru ajutoare de restructurare în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare, Comisia nu avea certitudinea că PZL Hydral nu a beneficiat de niciun ajutor de salvare sau restructurare în ultimii 10 ani.

| (105) | Comisa s-a întrebat, în special, dacă neexecutarea sau executarea cu întârziere a datoriilor la bugetul de stat nu ar trebui asimilată unui ajutor de stat. Comisia a subliniat că, atunci când un organism public cu atribuții de colectare a contribuțiilor de securitate socială tolerează neplata sau plata cu întârziere a acestor contribuții pe o perioadă lungă de timp, oferă neîndoielnic contribuabilului un avantaj prin reducerea sarcinii pe care aplicarea normală a sistemului de securitate socială o reprezintă pentru acesta (28). Deși recunoaște adoptarea unor măsuri de executare de către creditorii publici, Comisia și-a exprimat rezerva în ceea ce privește caracterul suficient sau, dacă ar fi fost adoptate într-o etapă ulterioară, eficacitatea acestora, în special în ceea ce privește garanțiile deținute de creditorii publici care puteau fi executate. Astfel, în această etapă a procedurii, Comisia nu a considerat că acțiunile creditorilor publici corespundeau comportamentului unui creditor privat în condiții similare. |
| --- | --- |

(105)

Comisa s-a întrebat, în special, dacă neexecutarea sau executarea cu întârziere a datoriilor la bugetul de stat nu ar trebui asimilată unui ajutor de stat. Comisia a subliniat că, atunci când un organism public cu atribuții de colectare a contribuțiilor de securitate socială tolerează neplata sau plata cu întârziere a acestor contribuții pe o perioadă lungă de timp, oferă neîndoielnic contribuabilului un avantaj prin reducerea sarcinii pe care aplicarea normală a sistemului de securitate socială o reprezintă pentru acesta (28). Deși recunoaște adoptarea unor măsuri de executare de către creditorii publici, Comisia și-a exprimat rezerva în ceea ce privește caracterul suficient sau, dacă ar fi fost adoptate într-o etapă ulterioară, eficacitatea acestora, în special în ceea ce privește garanțiile deținute de creditorii publici care puteau fi executate. Astfel, în această etapă a procedurii, Comisia nu a considerat că acțiunile creditorilor publici corespundeau comportamentului unui creditor privat în condiții similare.

| (106) | De asemenea, Comisia și-a exprimat rezervele în ceea ce privește alte măsuri raportate de autoritățile poloneze ca neimplicând ajutoare de stat. |
| --- | --- |

(106)

De asemenea, Comisia și-a exprimat rezervele în ceea ce privește alte măsuri raportate de autoritățile poloneze ca neimplicând ajutoare de stat.

| (107) | Comisia a pus la îndoială faptul că rambursarea parțială și anularea parțială a datoriilor la bugetul de stat, prezentate de autoritățile poloneze ca neimplicând ajutor de stat, respectau principiul creditorului privat. |
| --- | --- |

(107)

Comisia a pus la îndoială faptul că rambursarea parțială și anularea parțială a datoriilor la bugetul de stat, prezentate de autoritățile poloneze ca neimplicând ajutor de stat, respectau principiul creditorului privat.

| (108) | Comisia a mai pus sub semnul întrebării compatibilitatea planului cu piața internă în lumina prevederilor de la punctul 31 și cele care îi urmează din liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare. |
| --- | --- |

(108)

Comisia a mai pus sub semnul întrebării compatibilitatea planului cu piața internă în lumina prevederilor de la punctul 31 și cele care îi urmează din liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare.

| (109) | Comisia și-a exprimat rezerva în ceea ce privește caracterul real și efectiv al contribuției propuse și măsura în care planul respecta prevederile punctelor 43-45 din liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare. Comisia nu avea certitudinea că veniturile prevăzute a fi generate de vânzarea PZL Wrocław, chiar și în cazul în care ar fi fost obținute, puteau fi considerate contribuție proprie la restructurare. După cum s-a arătat mai sus, PZL Wrocław a fost înființată la sfârșitul lui 2004. Conform planului, transferul mijloacelor de producție și lansarea procesului de privatizare trebuiau să aibă loc cel mai devreme în 2007. Primele oferte ale potențialilor investitori trebuiau prezentate până în al patrulea trimestru al lui 2007 și, după încheierea negocierilor, trebuia încheiat un contract preliminar de vânzare în prima jumătate a lui 2008. Cu toate acestea, în momentul adoptării deciziei de inițiere, Comisia nu fusese informată despre intenția unor potențiali investitori de a achiziționa PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(109)

Comisia și-a exprimat rezerva în ceea ce privește caracterul real și efectiv al contribuției propuse și măsura în care planul respecta prevederile punctelor 43-45 din liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare. Comisia nu avea certitudinea că veniturile prevăzute a fi generate de vânzarea PZL Wrocław, chiar și în cazul în care ar fi fost obținute, puteau fi considerate contribuție proprie la restructurare. După cum s-a arătat mai sus, PZL Wrocław a fost înființată la sfârșitul lui 2004. Conform planului, transferul mijloacelor de producție și lansarea procesului de privatizare trebuiau să aibă loc cel mai devreme în 2007. Primele oferte ale potențialilor investitori trebuiau prezentate până în al patrulea trimestru al lui 2007 și, după încheierea negocierilor, trebuia încheiat un contract preliminar de vânzare în prima jumătate a lui 2008. Cu toate acestea, în momentul adoptării deciziei de inițiere, Comisia nu fusese informată despre intenția unor potențiali investitori de a achiziționa PZL Wrocław.

| (110) | De asemenea, Comisia a pus sub semnul îndoielii faptul că planul va putea să asigure viabilitatea pe termen lung prevăzută la punctele 34-37 din liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare. Comisia a observat că restructurarea planificată era de tip financiar, aproximativ 90 % din costurile de restructurare fiind alocate rambursării datoriilor către bugetul de stat. În consecință, restul măsurilor de restructurare erau relativ restrânse. Comisia a mai observat că, după cum s-a arătat mai sus, nu a fost informată despre interesul unor potențiali investitori în momentul adoptării deciziei de inițiere. Autoritățile poloneze au mai arătat că pot fi necesare măsuri suplimentare de restructurare după privatizarea societății, ceea ce a ridicat noi semne de întrebare privind viabilitatea planului. |
| --- | --- |

(110)

De asemenea, Comisia a pus sub semnul îndoielii faptul că planul va putea să asigure viabilitatea pe termen lung prevăzută la punctele 34-37 din liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare. Comisia a observat că restructurarea planificată era de tip financiar, aproximativ 90 % din costurile de restructurare fiind alocate rambursării datoriilor către bugetul de stat. În consecință, restul măsurilor de restructurare erau relativ restrânse. Comisia a mai observat că, după cum s-a arătat mai sus, nu a fost informată despre interesul unor potențiali investitori în momentul adoptării deciziei de inițiere. Autoritățile poloneze au mai arătat că pot fi necesare măsuri suplimentare de restructurare după privatizarea societății, ceea ce a ridicat noi semne de întrebare privind viabilitatea planului.

| (111) | De asemenea, Comisia a declarat că aștepta clarificări suplimentare în ceea ce privește compatibilitatea măsurilor compensatorii propuse cu prevederile de la punctele 38-42 din liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare. Conform notificării transmise de autoritățile poloneze, cel puțin o treime din reducerea capacităților avea rolul de a diminua capacitatea în segmentul puțin profitabil al hidraulicii industriale. Având în vedere informațiile de care dispunea, Comisia și-a exprimat rezerva în ceea ce privește faptul că reducerea capacităților de producție realizată sau planificată de societate era suficientă. Comisia mai observa că cel puțin câteva dintre măsurile propuse păreau a fi necesare pentru obținerea viabilității pe termen lung. Comisia sublinia în special că vânzarea unor mijloace de producție din trecut părea a fi urmărit cu precădere restabilirea viabilității. În mod similar, vânzarea planificată de proprietăți imobiliare urma a fi utilizată ca sursă de finanțare, nu de compensare a denaturării concurenței. |
| --- | --- |

(111)

De asemenea, Comisia a declarat că aștepta clarificări suplimentare în ceea ce privește compatibilitatea măsurilor compensatorii propuse cu prevederile de la punctele 38-42 din liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare. Conform notificării transmise de autoritățile poloneze, cel puțin o treime din reducerea capacităților avea rolul de a diminua capacitatea în segmentul puțin profitabil al hidraulicii industriale. Având în vedere informațiile de care dispunea, Comisia și-a exprimat rezerva în ceea ce privește faptul că reducerea capacităților de producție realizată sau planificată de societate era suficientă. Comisia mai observa că cel puțin câteva dintre măsurile propuse păreau a fi necesare pentru obținerea viabilității pe termen lung. Comisia sublinia în special că vânzarea unor mijloace de producție din trecut părea a fi urmărit cu precădere restabilirea viabilității. În mod similar, vânzarea planificată de proprietăți imobiliare urma a fi utilizată ca sursă de finanțare, nu de compensare a denaturării concurenței.

IV.   OBSERVAȚIILE POLONIEI ÎN CEEA CE PRIVEȘTE INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (112) | Observațiile prezentate de autoritățile poloneze privind decizia de inițiere se refereau la posibilitatea de aplicare a criteriului creditorului privat în scenariul raportat, de exemplu, în legătură cu injecțiile de capital. |
| --- | --- |

(112)

Observațiile prezentate de autoritățile poloneze privind decizia de inițiere se refereau la posibilitatea de aplicare a criteriului creditorului privat în scenariul raportat, de exemplu, în legătură cu injecțiile de capital.

| (113) | Autoritățile poloneze au declarat că anulările propuse erau conforme cu principiul creditorului privat, având în vedere faptul că creditorii publici vor avea mai mult de câștigat în cazul vânzării activelor PZL Hydral decât în eventualitatea falimentului societății. Autoritățile poloneze au mai declarat că acest punct de vedere avea la bază o analiză economică și financiară și era împărtășit de creditorii publici în cauză. |
| --- | --- |

(113)

Autoritățile poloneze au declarat că anulările propuse erau conforme cu principiul creditorului privat, având în vedere faptul că creditorii publici vor avea mai mult de câștigat în cazul vânzării activelor PZL Hydral decât în eventualitatea falimentului societății. Autoritățile poloneze au mai declarat că acest punct de vedere avea la bază o analiză economică și financiară și era împărtășit de creditorii publici în cauză.

| (114) | Autoritățile poloneze au susținut că cele două injecții de capital din partea ADI către PZL Hydral care, conform notificării, erau destinate achitării datoriilor către creditorii publici, nu excludeau aplicarea principiului creditorului privat. |
| --- | --- |

(114)

Autoritățile poloneze au susținut că cele două injecții de capital din partea ADI către PZL Hydral care, conform notificării, erau destinate achitării datoriilor către creditorii publici, nu excludeau aplicarea principiului creditorului privat.

| (115) | În plus, autoritățile poloneze au arătat că valoarea de piață a PZL Wrocław era strâns legată de deținerea de către aceasta a unor certificate aviatice și autorizații de comercializare de armament, precum și de forța de muncă specializată și calificată. În caz de faliment, restabilirea unei astfel de organizații la un nivel acceptat de serviciile de supraveghere aeriană s-ar fi dovedit imposibilă. |
| --- | --- |

(115)

În plus, autoritățile poloneze au arătat că valoarea de piață a PZL Wrocław era strâns legată de deținerea de către aceasta a unor certificate aviatice și autorizații de comercializare de armament, precum și de forța de muncă specializată și calificată. În caz de faliment, restabilirea unei astfel de organizații la un nivel acceptat de serviciile de supraveghere aeriană s-ar fi dovedit imposibilă.

| (116) | Autoritățile poloneze au estimat contribuția proprie la 130 de milioane PLN, ceea ce ar fi echivalat cu 50 % din costurile de restructurare, chiar și în cazul în care neexecutarea datoriilor la bugetul de stat ar fi fost asimilată unui ajutor de stat. În plus, autoritățile poloneze au observat că vânzarea activelor era în curs de desfășurare, astfel încât toate activele prevăzute în plan urmau a fi înstrăinate în cadrul restructurării. |
| --- | --- |

(116)

Autoritățile poloneze au estimat contribuția proprie la 130 de milioane PLN, ceea ce ar fi echivalat cu 50 % din costurile de restructurare, chiar și în cazul în care neexecutarea datoriilor la bugetul de stat ar fi fost asimilată unui ajutor de stat. În plus, autoritățile poloneze au observat că vânzarea activelor era în curs de desfășurare, astfel încât toate activele prevăzute în plan urmau a fi înstrăinate în cadrul restructurării.

| (117) | În ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a planului, autoritățile poloneze au afirmat că obiectivele restructurării erau puse în aplicare în mod corespunzător. În special, procesul de concentrare a producției în partea de est a amplasamentului PZL Hydral a determinat o reducere a costurilor fixe, eficientizarea producției și venituri suplimentare din închirierea spațiilor eliberate. În plus, producția și vânzările (inclusiv cei 570 de angajați) au fost transferate la PZL Wrocław, viabilă din punct de vedere economic în acea perioadă (date pentru primele zece luni ale anului 2008). Profitul net al PZL Wrocław la sfârșitul anului 2008 a fost estimat la aproximativ 6 milioane PLN, vânzările ridicându-se la 50 de milioane PLN. Autoritățile poloneze au adăugat că, în condițiile în care în al patrulea trimestru al anului 2007 se ajunsese la un acord privind scenariul creditorului privat, atât PZL Hydral, cât și PZL Wrocław și-au achitat la termen datoriile curente față de creditorii publici. |
| --- | --- |

(117)

În ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a planului, autoritățile poloneze au afirmat că obiectivele restructurării erau puse în aplicare în mod corespunzător. În special, procesul de concentrare a producției în partea de est a amplasamentului PZL Hydral a determinat o reducere a costurilor fixe, eficientizarea producției și venituri suplimentare din închirierea spațiilor eliberate. În plus, producția și vânzările (inclusiv cei 570 de angajați) au fost transferate la PZL Wrocław, viabilă din punct de vedere economic în acea perioadă (date pentru primele zece luni ale anului 2008). Profitul net al PZL Wrocław la sfârșitul anului 2008 a fost estimat la aproximativ 6 milioane PLN, vânzările ridicându-se la 50 de milioane PLN. Autoritățile poloneze au adăugat că, în condițiile în care în al patrulea trimestru al anului 2007 se ajunsese la un acord privind scenariul creditorului privat, atât PZL Hydral, cât și PZL Wrocław și-au achitat la termen datoriile curente față de creditorii publici.

V.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE

| (118) | Comisia nu a primit niciun fel de observații de la părțile terțe. |
| --- | --- |

(118)

Comisia nu a primit niciun fel de observații de la părțile terțe.

VI.   EVENIMENTE ULTERIOARE INIȚIERII PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE – PLANUL REVIZUIT

| (119) | Autoritățile poloneze consideră că prețul oferit de [...] pentru acțiunile PZL Wrocław corespunde valorii de piață a acestei societăți. Conform autorităților poloneze, prețul oferit reflecta situația financiară a societății, care s-a înrăutățit în 2009 ca urmare a crizei financiare și a scăderii numărului de comenzi din partea forțelor armate poloneze. |
| --- | --- |

(119)

Autoritățile poloneze consideră că prețul oferit de [...] pentru acțiunile PZL Wrocław corespunde valorii de piață a acestei societăți. Conform autorităților poloneze, prețul oferit reflecta situația financiară a societății, care s-a înrăutățit în 2009 ca urmare a crizei financiare și a scăderii numărului de comenzi din partea forțelor armate poloneze.

| (120) | Autoritățile poloneze au mai arătat că acest preț reflecta condițiile macroeconomice. Numai la bursa din Varșovia, indicele bursier WIG a scăzut cu peste 36 %. Între aprilie 2008 (retragerea [...] din negocieri) și iunie 2009, indicele de piață al societăților listate din domeniul aviației, cu un profil de producție similar celui al PZL Wrocław, a scăzut dramatic. Acțiunile [...], din care face parte [...], au scăzut cu până la [...]%, acțiunile [...] cu [...]%, iar acțiunile [...] cu [...] %. |
| --- | --- |

(120)

Autoritățile poloneze au mai arătat că acest preț reflecta condițiile macroeconomice. Numai la bursa din Varșovia, indicele bursier WIG a scăzut cu peste 36 %. Între aprilie 2008 (retragerea [...] din negocieri) și iunie 2009, indicele de piață al societăților listate din domeniul aviației, cu un profil de producție similar celui al PZL Wrocław, a scăzut dramatic. Acțiunile [...], din care face parte [...], au scăzut cu până la [...]%, acțiunile [...] cu [...]%, iar acțiunile [...] cu [...] %.

| (121) | [...] a efectuat un studiu de analiză (a se vedea considerentul 96). Studiul a comparat datele referitoare la [...] ale unui număr de 32 de societăți din sectorul aviatic. După aceea a calculat coeficienții medii pentru a determina evoluția [...]. Acești coeficienți au fost apoi aplicați la [...]. Rezultatul a fost [...]. |
| --- | --- |

(121)

[...] a efectuat un studiu de analiză (a se vedea considerentul 96). Studiul a comparat datele referitoare la [...] ale unui număr de 32 de societăți din sectorul aviatic. După aceea a calculat coeficienții medii pentru a determina evoluția [...]. Acești coeficienți au fost apoi aplicați la [...]. Rezultatul a fost [...].

| (122) | Cu toate acestea, întrevederile cu ADI în ceea ce privește evaluarea investitorului sugerează că, în această etapă, [...] depinde în mare măsură de un singur client, armata poloneză, de la care se așteaptă să obțină [...]% din veniturile sale planificate pentru 2010-2013 în contextul programului de modernizare, al cărui rezultat este incert, fiind posibilă lansarea procedurii de faliment în cazul în care situația financiară a PZL Wrocław nu se îmbunătățește în 2010. |
| --- | --- |

(122)

Cu toate acestea, întrevederile cu ADI în ceea ce privește evaluarea investitorului sugerează că, în această etapă, [...] depinde în mare măsură de un singur client, armata poloneză, de la care se așteaptă să obțină [...]% din veniturile sale planificate pentru 2010-2013 în contextul programului de modernizare, al cărui rezultat este incert, fiind posibilă lansarea procedurii de faliment în cazul în care situația financiară a PZL Wrocław nu se îmbunătățește în 2010.

| (123) | Având în vedere cele de mai sus, investitorul susține că prin oferta sa de [...] pentru acțiunile PZL Wrocław, va plăti de facto o primă pentru acestea. |
| --- | --- |

(123)

Având în vedere cele de mai sus, investitorul susține că prin oferta sa de [...] pentru acțiunile PZL Wrocław, va plăti de facto o primă pentru acestea.

| (124) | Odată cunoscut prețul oferit de investitor, ADI a început negocierile cu creditorii publici în ceea ce privește rambursările și anulările parțiale ale creanțelor lor, astfel cum sunt specificate în plan, pe baza veniturilor provenite din vânzarea activelor PZL Hydral, fără alte injecții de capital. |
| --- | --- |

(124)

Odată cunoscut prețul oferit de investitor, ADI a început negocierile cu creditorii publici în ceea ce privește rambursările și anulările parțiale ale creanțelor lor, astfel cum sunt specificate în plan, pe baza veniturilor provenite din vânzarea activelor PZL Hydral, fără alte injecții de capital.

| (125) | În acest scop, la 15 ianuarie 2010, ADI a comandat un studiu la Ernst&Young. Ernst&Young a primit instrucțiuni, în calitate de expert independent, să compare următoarele două scenarii:






  — | inițierea procedurii de faliment a PZL Hydral, inclusiv a filialei PZL Wrocław; |
| --- | --- | --- |

(125)

În acest scop, la 15 ianuarie 2010, ADI a comandat un studiu la Ernst&Young. Ernst&Young a primit instrucțiuni, în calitate de expert independent, să compare următoarele două scenarii:

—

inițierea procedurii de faliment a PZL Hydral, inclusiv a filialei PZL Wrocław;

| — | plata datoriilor din veniturile generate de vânzarea PZL Wrocław către [...] pentru [...] și din vânzarea celorlalte active ale PZL Hydral. |
| --- | --- |

—

plata datoriilor din veniturile generate de vânzarea PZL Wrocław către [...] pentru [...] și din vânzarea celorlalte active ale PZL Hydral.

| (126) | Ernst&Young a evaluat situația pentru fiecare creditor public în parte: Oficiul de Securitate Socială, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară, Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole, Consiliul Local Wrocław, Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap, Oficiul Regional din Silezia Inferioară și Ministerul de Finanțe. Analiza nu include ADI, acesta nefiind creditor al PZL Hydral, ci doar acționar al său. |
| --- | --- |

(126)

Ernst&Young a evaluat situația pentru fiecare creditor public în parte: Oficiul de Securitate Socială, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară, Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole, Consiliul Local Wrocław, Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap, Oficiul Regional din Silezia Inferioară și Ministerul de Finanțe. Analiza nu include ADI, acesta nefiind creditor al PZL Hydral, ci doar acționar al său.

| (127) | Studiul Ernst&Young a fost finalizat la 24 februarie 2010. Metoda utilizată a fost una conservatoare: au fost cuantificate numai sumele prevăzute a fi recuperate direct în fiecare scenariu. Prin urmare, analiza nu a luat în considerare costurile alternative (29), previziunile privind profitul pe termen lung și inflația. |
| --- | --- |

(127)

Studiul Ernst&Young a fost finalizat la 24 februarie 2010. Metoda utilizată a fost una conservatoare: au fost cuantificate numai sumele prevăzute a fi recuperate direct în fiecare scenariu. Prin urmare, analiza nu a luat în considerare costurile alternative (29), previziunile privind profitul pe termen lung și inflația.

| (128) | Scenariul falimentului urmat de lichidare a fost analizat pe baza ipotezei conform căreia lichidarea ar fi efectivă. Metodologia sa are la bază cerința privind un principiu adecvat al creditorului privat conținută în jurisprudență (Spania/Comisia și Hamsa/Comisia), care analizează comportamentul unui organism public din punctul de vedere al unui creditor privat care urmărește să fie plătit de un debitor cu dificultăți financiare (30). Raportul se bazează pe o analiză a fiecărui creditor în parte, având în vedere, în special, garanțiile creditorului asupra activelor debitorului și posibilitatea de plată a datoriilor în cazul în care debitorul intră în faliment (31). |
| --- | --- |

(128)

Scenariul falimentului urmat de lichidare a fost analizat pe baza ipotezei conform căreia lichidarea ar fi efectivă. Metodologia sa are la bază cerința privind un principiu adecvat al creditorului privat conținută în jurisprudență (Spania/Comisia și Hamsa/Comisia), care analizează comportamentul unui organism public din punctul de vedere al unui creditor privat care urmărește să fie plătit de un debitor cu dificultăți financiare (30). Raportul se bazează pe o analiză a fiecărui creditor în parte, având în vedere, în special, garanțiile creditorului asupra activelor debitorului și posibilitatea de plată a datoriilor în cazul în care debitorul intră în faliment (31).

| (129) | Pentru a stabili valoarea activelor în eventualitatea unui faliment, studiul Ernst&Young a presupus că valoarea activelor imobilizate în caz de vânzare în regim de urgență era de 50 % din valoarea lor reală. Pentru a stabili valoarea reală, Ernst&Young a utilizat metodele definite în standardul internațional de contabilitate nr. 16 privind imobilizările corporale, utilizând orice evaluări disponibile ale experților independenți. Reducerea cu 50 % este justificată de eficiența redusă a procedurilor de faliment din Polonia, unde veniturile provenite din vânzarea activelor reprezintă, în medie, 26,86 % din valoarea lor reală. |
| --- | --- |

(129)

Pentru a stabili valoarea activelor în eventualitatea unui faliment, studiul Ernst&Young a presupus că valoarea activelor imobilizate în caz de vânzare în regim de urgență era de 50 % din valoarea lor reală. Pentru a stabili valoarea reală, Ernst&Young a utilizat metodele definite în standardul internațional de contabilitate nr. 16 privind imobilizările corporale, utilizând orice evaluări disponibile ale experților independenți. Reducerea cu 50 % este justificată de eficiența redusă a procedurilor de faliment din Polonia, unde veniturile provenite din vânzarea activelor reprezintă, în medie, 26,86 % din valoarea lor reală.

| (130) | Studiul Ernst&Young observă, de asemenea, că veniturile pe care creditorii publici se pot aștepta să le obțină într-un scenariu de faliment depind de rangul garanțiilor asupra activelor grevate de ipoteci. În acest scop, studiul Ernst&Young prezintă situația ipotecilor asupra fiecărui activ al PZY Hydral, valoarea respectivelor ipoteci și rangul creditorilor. |
| --- | --- |

(130)

Studiul Ernst&Young observă, de asemenea, că veniturile pe care creditorii publici se pot aștepta să le obțină într-un scenariu de faliment depind de rangul garanțiilor asupra activelor grevate de ipoteci. În acest scop, studiul Ernst&Young prezintă situația ipotecilor asupra fiecărui activ al PZY Hydral, valoarea respectivelor ipoteci și rangul creditorilor.

| (131) | Pe baza ipotezelor de la ultimele două alineate, Ernst&Young estimează că suma totală recuperabilă în caz de faliment din activele grevate de ipoteci este de 52,4 milioane PLN; trei creditori publici (Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap, Oficiul Regional din Silezia Inferioară și Ministerul de Finanțe) nu vor reuși să recupereze nimic, iar creditorii rămași vor putea recupera doar următoarele sume: Oficiul de Securitate socială – 44,8 milioane PLN, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară – 2,3 milioane PLN, Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole – 0,457 milioane, Consiliul Local Wrocław – 4,9 milioane PLN. |
| --- | --- |

(131)

Pe baza ipotezelor de la ultimele două alineate, Ernst&Young estimează că suma totală recuperabilă în caz de faliment din activele grevate de ipoteci este de 52,4 milioane PLN; trei creditori publici (Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap, Oficiul Regional din Silezia Inferioară și Ministerul de Finanțe) nu vor reuși să recupereze nimic, iar creditorii rămași vor putea recupera doar următoarele sume: Oficiul de Securitate socială – 44,8 milioane PLN, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară – 2,3 milioane PLN, Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole – 0,457 milioane, Consiliul Local Wrocław – 4,9 milioane PLN.

| (132) | Suma reală a veniturilor în scenariul de faliment trebuie să fie apoi corectată prin adăugarea sumei recuperate de la celelalte active ale PZL Hydral, adică 13,5 milioane PLN (32). Prin urmare, veniturile obținute prin procedura de faliment se ridică la 66 de milioane PLN, conform tabelului 26. |
| --- | --- |

(132)

Suma reală a veniturilor în scenariul de faliment trebuie să fie apoi corectată prin adăugarea sumei recuperate de la celelalte active ale PZL Hydral, adică 13,5 milioane PLN (32). Prin urmare, veniturile obținute prin procedura de faliment se ridică la 66 de milioane PLN, conform tabelului 26.

| (133) | Scenariul vânzării activelor prevede vânzarea tuturor activelor PZL Hydral menționate în plan pentru suma de 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. pentru [...], proprietățile imobiliare ale BBCenter pentru [...], parcarea pentru autoturisme pentru [...], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. pentru [...], centrala electrică (GSZ) pentru [...], PZL Wrocław pentru [...], instalația de turnare pentru [...] PLN, participațiile minoritare pentru [...] și rambursarea creanțelor PZL Hydral în valoare de [...].

  Tabelul 26


  Comparație în studiul Ernst&Young între scenariul vânzării și scenariul falimentului din perspectiva PZL Hydral în 2010 (în PLN)









  Creditor public | Total datorii (33) | Venituri în scenariul falimentului | Venituri în scenariul vânzării activelor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fondul de Asigurări Sociale | 192 427 569,63 | 58 326 475,00 | 91 857 554,58 |
| Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară | 59 579 407,58 | 2 294 047,11 | 18 250 999,45 |
| Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole | 532 432,60 | 456 768,68 | 456 800,00 |
| Consiliul Local Wrocław | 27 087 078,25 | 4 928 184,34 | 4 930 000,00 |
| Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap | 12 884 457,46 | — | 5 007 169,46 |
| Oficiul Regional din Silezia Inferioară | 1 320 678,82 | — | 1 320 678,82 |
| Ministerul de Finanțe | 24 050 232,71 | — | 500 000,00 |
| Total | 317 881 857,5 | 66 005 475,13 | 122 323 202,31 |

(133)

Scenariul vânzării activelor prevede vânzarea tuturor activelor PZL Hydral menționate în plan pentru suma de 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. pentru [...], proprietățile imobiliare ale BBCenter pentru [...], parcarea pentru autoturisme pentru [...], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. pentru [...], centrala electrică (GSZ) pentru [...], PZL Wrocław pentru [...], instalația de turnare pentru [...] PLN, participațiile minoritare pentru [...] și rambursarea creanțelor PZL Hydral în valoare de [...].

Tabelul 26

Comparație în studiul Ernst&Young între scenariul vânzării și scenariul falimentului din perspectiva PZL Hydral în 2010 (în PLN)

Creditor public

Total datorii (33)

Venituri în scenariul falimentului

Venituri în scenariul vânzării activelor

Fondul de Asigurări Sociale

192 427 569,63

58 326 475,00

91 857 554,58

Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară

59 579 407,58

2 294 047,11

18 250 999,45

Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole

532 432,60

456 768,68

456 800,00

Consiliul Local Wrocław

27 087 078,25

4 928 184,34

4 930 000,00

Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap

12 884 457,46

—

5 007 169,46

Oficiul Regional din Silezia Inferioară

1 320 678,82

—

1 320 678,82

Ministerul de Finanțe

24 050 232,71

—

500 000,00

Total

317 881 857,5

66 005 475,13

122 323 202,31

| (134) | Tabelul 26 arată că, în conformitate cu studiul Ernst&Young, Oficiul de securitate socială va recupera 47,7 % din creanțele sale, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară va recupera 30,6 %, Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole va recupera 85,8 %, Consiliul Local Wrocław va recupera 18,2 %, Oficiul Regional din Silezia Inferioară va recupera 38,9 %, iar Ministerul de Finanțe 2,1 %. |
| --- | --- |

(134)

Tabelul 26 arată că, în conformitate cu studiul Ernst&Young, Oficiul de securitate socială va recupera 47,7 % din creanțele sale, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară va recupera 30,6 %, Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole va recupera 85,8 %, Consiliul Local Wrocław va recupera 18,2 %, Oficiul Regional din Silezia Inferioară va recupera 38,9 %, iar Ministerul de Finanțe 2,1 %.

| (135) | În temeiul legislației poloneze, după ce creditorii publici convin asupra achitării datoriilor prin anulări parțiale, dobânda la aceste datorii încetează să se mai acumuleze, fiind percepută doar atunci când acordul nu este aplicat, cum ar fi în cazul unei scenariu de faliment. Prin urmare, datoriile prezentate în tabelul 26 includ dobânzi corespunzătoare aplicate retroactiv de la data acordului din 2007 în ceea ce privește toți creditorii publici, cu excepția Administrației fiscale a regiunii Silezia Inferioară (în cazul căreia se percepe în continuare dobândă pentru unele datorii fiscale) și a Oficiului Regional din Silezia Inferioară (în cazul căruia se percepe în continuare dobândă) ca urmare a caracterului juridic special al creanței acestora. |
| --- | --- |

(135)

În temeiul legislației poloneze, după ce creditorii publici convin asupra achitării datoriilor prin anulări parțiale, dobânda la aceste datorii încetează să se mai acumuleze, fiind percepută doar atunci când acordul nu este aplicat, cum ar fi în cazul unei scenariu de faliment. Prin urmare, datoriile prezentate în tabelul 26 includ dobânzi corespunzătoare aplicate retroactiv de la data acordului din 2007 în ceea ce privește toți creditorii publici, cu excepția Administrației fiscale a regiunii Silezia Inferioară (în cazul căreia se percepe în continuare dobândă pentru unele datorii fiscale) și a Oficiului Regional din Silezia Inferioară (în cazul căruia se percepe în continuare dobândă) ca urmare a caracterului juridic special al creanței acestora.

| (136) | Trebuie remarcat faptul că, în ceea ce privește Consiliul Local Wrocław, Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap și Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară, planul revizuit prevedea amânarea parțială a rambursărilor către creditorii publici și rambursarea în rate a unor părți din aceste datorii până la vânzarea activelor aparținând PZL Hydral, ceea ce înseamnă că datoriile vor fi plătite parțial. Mai precis, acordul prevede următoarele:






  — | rambursarea sumei de 4,9 milioane PLN datorate Consiliului Local Wrocław este amânată; |
| --- | --- | --- |

(136)

Trebuie remarcat faptul că, în ceea ce privește Consiliul Local Wrocław, Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap și Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară, planul revizuit prevedea amânarea parțială a rambursărilor către creditorii publici și rambursarea în rate a unor părți din aceste datorii până la vânzarea activelor aparținând PZL Hydral, ceea ce înseamnă că datoriile vor fi plătite parțial. Mai precis, acordul prevede următoarele:

—

rambursarea sumei de 4,9 milioane PLN datorate Consiliului Local Wrocław este amânată;

| — | rambursarea sumei de 5 milioane PLN datorate Fondului de stat pentru recuperarea persoanelor cu handicap este amânată; |
| --- | --- |

—

rambursarea sumei de 5 milioane PLN datorate Fondului de stat pentru recuperarea persoanelor cu handicap este amânată;

| — | suma de 18,25 milioane PLN va fi utilizată pentru rambursarea parțială a sumei datorate Administrației Fiscale a Regiunii Silezia Inferioară; o parte a acestei rambursări este amânată, o parte va fi plătită în rate (34), iar o parte va fi rambursată împreună cu dobânda calculată la data achitării. |
| --- | --- |

—

suma de 18,25 milioane PLN va fi utilizată pentru rambursarea parțială a sumei datorate Administrației Fiscale a Regiunii Silezia Inferioară; o parte a acestei rambursări este amânată, o parte va fi plătită în rate (34), iar o parte va fi rambursată împreună cu dobânda calculată la data achitării.

| (137) | În acest sens, conform studiului Ernst&Young, (a se vedea tabelul 26), creditorii vor primi 122 de milioane PLN în cazul vânzării PZL Wrocław și a celorlalte active ale PZL Hydral, în timp ce, în cazul unui faliment care va conduce la lichidarea PZL Hydral, creditorii vor recupera numai 66 de milioane PLN, iar trei dintre aceștia (Ministerul de Finanțe, Oficiul Regional din Silezia Inferioară și Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap) nu vor recupera nicio sumă. |
| --- | --- |

(137)

În acest sens, conform studiului Ernst&Young, (a se vedea tabelul 26), creditorii vor primi 122 de milioane PLN în cazul vânzării PZL Wrocław și a celorlalte active ale PZL Hydral, în timp ce, în cazul unui faliment care va conduce la lichidarea PZL Hydral, creditorii vor recupera numai 66 de milioane PLN, iar trei dintre aceștia (Ministerul de Finanțe, Oficiul Regional din Silezia Inferioară și Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap) nu vor recupera nicio sumă.

| (138) | Conform scenariului vânzării, creditorii publici vor anula în total 195 de milioane PLN din datoriile la bugetul de stat. În ciuda acestui fapt, fiecare creditor public este mai avantajat în scenariul vânzării decât în scenariul falimentului. Creditorii publici vor recupera în total 38,5 % din creanță. |
| --- | --- |

(138)

Conform scenariului vânzării, creditorii publici vor anula în total 195 de milioane PLN din datoriile la bugetul de stat. În ciuda acestui fapt, fiecare creditor public este mai avantajat în scenariul vânzării decât în scenariul falimentului. Creditorii publici vor recupera în total 38,5 % din creanță.

| (139) | Autoritățile poloneze au informat Comisia că, pe baza constatărilor studiului Ernst&Young, creditorii publici au convenit asupra rambursării parțiale a creanțelor lor în 2010. |
| --- | --- |

(139)

Autoritățile poloneze au informat Comisia că, pe baza constatărilor studiului Ernst&Young, creditorii publici au convenit asupra rambursării parțiale a creanțelor lor în 2010.

| (140) | În cadrul negocierilor cu [...], ADI a acceptat conversia parțială, rambursarea parțială și anularea parțială a creditelor sale. Conform anexei 2 la Acordul-cadru, ADI trebuia să transforme o parte din suma principală a împrumutului din 2007 și din 2008, în sumă totală de [...], în capital social și active lichide ale PZL Wrocław, renunțând la dobânda în sumă de [...] pentru împrumutul din 2007. În urma acestei conversii, capitalul social al PZL Wrocław trebuia să se reducă prin depunerea unei cereri în acest sens la instanța competentă. |
| --- | --- |

(140)

În cadrul negocierilor cu [...], ADI a acceptat conversia parțială, rambursarea parțială și anularea parțială a creditelor sale. Conform anexei 2 la Acordul-cadru, ADI trebuia să transforme o parte din suma principală a împrumutului din 2007 și din 2008, în sumă totală de [...], în capital social și active lichide ale PZL Wrocław, renunțând la dobânda în sumă de [...] pentru împrumutul din 2007. În urma acestei conversii, capitalul social al PZL Wrocław trebuia să se reducă prin depunerea unei cereri în acest sens la instanța competentă.

| (141) | Autoritățile poloneze au arătat că situația financiară a PZL Wrocław s-a deteriorat doar începând cu 2009, ca urmare a crizei economice, care nu putea fi prevăzută și care a provocat o scădere a comenzilor armatei poloneze cu aproape [...]%. În consecință, situația ADI în calitate de creditor s-a înrăutățit considerabil, la fel și perspectivele recuperării integrale a creanțelor sale. |
| --- | --- |

(141)

Autoritățile poloneze au arătat că situația financiară a PZL Wrocław s-a deteriorat doar începând cu 2009, ca urmare a crizei economice, care nu putea fi prevăzută și care a provocat o scădere a comenzilor armatei poloneze cu aproape [...]%. În consecință, situația ADI în calitate de creditor s-a înrăutățit considerabil, la fel și perspectivele recuperării integrale a creanțelor sale.

| (142) | Prevederile anexei 2 din acordul cadru au fost negociate în strânsă legătură cu rezultatele completărilor aduse studiului Ernst&Young, care au fost elaborate la 24 februarie 2010. Acestea analizează două scenarii, falimentul urmat de lichidarea PZL Wrocław și vânzarea acesteia către investitor. Mai precis, completările analizează sumele pe care ADI le-ar obține din executarea garanțiilor sale în scenariul falimentului, pe care le compară cu cele pe care acesta le poate recupera în cazul vânzării PZL Wrocław către investitor. |
| --- | --- |

(142)

Prevederile anexei 2 din acordul cadru au fost negociate în strânsă legătură cu rezultatele completărilor aduse studiului Ernst&Young, care au fost elaborate la 24 februarie 2010. Acestea analizează două scenarii, falimentul urmat de lichidarea PZL Wrocław și vânzarea acesteia către investitor. Mai precis, completările analizează sumele pe care ADI le-ar obține din executarea garanțiilor sale în scenariul falimentului, pe care le compară cu cele pe care acesta le poate recupera în cazul vânzării PZL Wrocław către investitor.

| (143) | Completările la studiul Ernst&Young arată că activele PZL Wrocław au fost grevate de garanții și ipoteci. Valoarea contabilă a tuturor activelor PZL Wrocław la 31 decembrie 2009 era de 52,5 milioane PLN, din care 21,3 milioane reprezentau active garantate, iar 31,2 milioane reprezentau active negarantate/negrevate. |
| --- | --- |

(143)

Completările la studiul Ernst&Young arată că activele PZL Wrocław au fost grevate de garanții și ipoteci. Valoarea contabilă a tuturor activelor PZL Wrocław la 31 decembrie 2009 era de 52,5 milioane PLN, din care 21,3 milioane reprezentau active garantate, iar 31,2 milioane reprezentau active negarantate/negrevate.

| (144) | Chiar dacă activele negarantate/negrevate reprezentau [...]% din valoarea activelor PZL Wrocław, dacă vânzarea PZL Wrocław nu avea loc, autoritățile fiscale trebuiau să emită o decizie fiscală în temeiul articolelor 112 și 118 din Codul Fiscal (35), prin care declarau că PZL Wrocław era răspunzătoare pentru datoriile PZL Hydral din perioada 2006-2007, pentru a-și executa creanțele. Acest fapt este confirmat de o scrisoare a Administrației Fiscale a Regiunii Silezia Inferioară din 23 noiembrie 2007, în care se afirmă că, în cazul în care restructurarea nu va avea succes, vor fi adoptate măsuri executorii în temeiul articolului 112 din Codul Fiscal. |
| --- | --- |

(144)

Chiar dacă activele negarantate/negrevate reprezentau [...]% din valoarea activelor PZL Wrocław, dacă vânzarea PZL Wrocław nu avea loc, autoritățile fiscale trebuiau să emită o decizie fiscală în temeiul articolelor 112 și 118 din Codul Fiscal (35), prin care declarau că PZL Wrocław era răspunzătoare pentru datoriile PZL Hydral din perioada 2006-2007, pentru a-și executa creanțele. Acest fapt este confirmat de o scrisoare a Administrației Fiscale a Regiunii Silezia Inferioară din 23 noiembrie 2007, în care se afirmă că, în cazul în care restructurarea nu va avea succes, vor fi adoptate măsuri executorii în temeiul articolului 112 din Codul Fiscal.

| (145) | Deoarece PZL Wrocław deține în proprietate mijloacele de producție ale PZL Hydral (pe care le-a achiziționat între 2004 și 2007), această decizie poate avea implicații asupra unora dintre datoriile PZL Hydral către bugetul de stat. Valoarea creanțelor afectate de o astfel de procedură va corespunde datoriilor la bugetul de stat ale PZL Hydral generate în 2006-2007, ridicându-se la cel puțin 64,4 milioane PLN (36). Conform completărilor aduse studiului Ernst&Young, valoarea acestor creanțe ar depăși valoarea contabilă a activelor negarantate/negrevate. În același timp, valoarea contabilă a acestor active trebuie să fie analizată din perspectiva valorii lor de piață întrucât constituie creanțe, numerar și alte active monetare. |
| --- | --- |

(145)

Deoarece PZL Wrocław deține în proprietate mijloacele de producție ale PZL Hydral (pe care le-a achiziționat între 2004 și 2007), această decizie poate avea implicații asupra unora dintre datoriile PZL Hydral către bugetul de stat. Valoarea creanțelor afectate de o astfel de procedură va corespunde datoriilor la bugetul de stat ale PZL Hydral generate în 2006-2007, ridicându-se la cel puțin 64,4 milioane PLN (36). Conform completărilor aduse studiului Ernst&Young, valoarea acestor creanțe ar depăși valoarea contabilă a activelor negarantate/negrevate. În același timp, valoarea contabilă a acestor active trebuie să fie analizată din perspectiva valorii lor de piață întrucât constituie creanțe, numerar și alte active monetare.

| (146) | Astfel, în cazul falimentului PZL Wrocław, numai activele garantate prin ipoteci și garanții înregistrate ar avea prioritate față de creanțele autorităților fiscale. Creanțele negarantate ale creditorilor privați ai PZL Wrocław nu ar fi putut fi acoperite de activele acesteia. În lumina faptului că patrimoniul falitului nu va putea acoperi toate creanțele creditorilor, acțiunile PZL Wrocław vor avea valoare zero în cazul unui faliment. De asemenea, deoarece numai creanțele deținătorilor de garanții înregistrate și de ipoteci pot fi acoperite, garanțiile ordinare nu au nicio valoare. |
| --- | --- |

(146)

Astfel, în cazul falimentului PZL Wrocław, numai activele garantate prin ipoteci și garanții înregistrate ar avea prioritate față de creanțele autorităților fiscale. Creanțele negarantate ale creditorilor privați ai PZL Wrocław nu ar fi putut fi acoperite de activele acesteia. În lumina faptului că patrimoniul falitului nu va putea acoperi toate creanțele creditorilor, acțiunile PZL Wrocław vor avea valoare zero în cazul unui faliment. De asemenea, deoarece numai creanțele deținătorilor de garanții înregistrate și de ipoteci pot fi acoperite, garanțiile ordinare nu au nicio valoare.

| (147) | Astfel, completările la studiul Ernst&Young analizează valoarea garanției înregistrate a ADI asupra activelor PZL Wrocław. Valoarea garanțiilor sub formă de obligații înregistrate asupra utilajelor se determină pe baza ipotezei conform căreia valoarea activelor oferite ca garanție în caz de faliment va fi de 50 % din valoarea contabilă netă, deoarece valoarea lor reală nu era disponibilă, iar valoarea activelor fixe neimobilizate se modifica în funcție de rata aplicabilă de amortizare. Ernst&Young a considerat că valoarea în cazul unei vânzări în regim de urgență era reprezentativă dacă se avea în vedere posibilitatea utilizării activelor evaluate în anumite scopuri și în cadrul anumitor procese de producție, posibilitatea utilizării lor în scopuri alternative și natura contractelor la care au fost asociate. Studiul Ernst&Young subliniază că atunci când activele care urmează a fi vândute sunt specializate și sunt utilizate de către un singur producător, valoarea lor de lichidare poate fi foarte redusă, ajungând la 30 % din valoarea contabilă netă. Spre exemplu, Autoglass Goup SA, cu o valoare înregistrată în bilanț de 19,8 milioane PLN, a fost vândută în cadrul unei proceduri de faliment cu 6 milioane PLN. În plus, activele PZL Wrocław în cauză utilizate ca garanții înregistrate includ mai multe articole de valoare scăzută. În special, împrumutul din 2007 a fost garantat cu o listă de 1 709 articole care s-au depreciat în timp, aproximativ 1 400 dintre acestea având o valoare sub 3 500 PLN; în consecință, s-a realizat o amortizare unică. |
| --- | --- |

(147)

Astfel, completările la studiul Ernst&Young analizează valoarea garanției înregistrate a ADI asupra activelor PZL Wrocław. Valoarea garanțiilor sub formă de obligații înregistrate asupra utilajelor se determină pe baza ipotezei conform căreia valoarea activelor oferite ca garanție în caz de faliment va fi de 50 % din valoarea contabilă netă, deoarece valoarea lor reală nu era disponibilă, iar valoarea activelor fixe neimobilizate se modifica în funcție de rata aplicabilă de amortizare. Ernst&Young a considerat că valoarea în cazul unei vânzări în regim de urgență era reprezentativă dacă se avea în vedere posibilitatea utilizării activelor evaluate în anumite scopuri și în cadrul anumitor procese de producție, posibilitatea utilizării lor în scopuri alternative și natura contractelor la care au fost asociate. Studiul Ernst&Young subliniază că atunci când activele care urmează a fi vândute sunt specializate și sunt utilizate de către un singur producător, valoarea lor de lichidare poate fi foarte redusă, ajungând la 30 % din valoarea contabilă netă. Spre exemplu, Autoglass Goup SA, cu o valoare înregistrată în bilanț de 19,8 milioane PLN, a fost vândută în cadrul unei proceduri de faliment cu 6 milioane PLN. În plus, activele PZL Wrocław în cauză utilizate ca garanții înregistrate includ mai multe articole de valoare scăzută. În special, împrumutul din 2007 a fost garantat cu o listă de 1 709 articole care s-au depreciat în timp, aproximativ 1 400 dintre acestea având o valoare sub 3 500 PLN; în consecință, s-a realizat o amortizare unică.

| (148) | La fel ca raportul principal, completarea studiului Ernst&Young ignora efectele inflației, având în vedere, de exemplu, eventualele proceduri îndelungate de faliment, asupra evaluării scenariului falimentului din perspectiva creditorilor PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(148)

La fel ca raportul principal, completarea studiului Ernst&Young ignora efectele inflației, având în vedere, de exemplu, eventualele proceduri îndelungate de faliment, asupra evaluării scenariului falimentului din perspectiva creditorilor PZL Wrocław.

| (149) | Conform acestui studiu, valoarea contabilă netă a activelor utilizate ca garanție înregistrată pentru utilaje era de 2 106 392,71 PLN la 31 ianuarie 2010. Dacă această formulă este aplicată valorii nete contabile a activelor, valoarea lor (la faliment) în cazul unei vânzări în regim de urgență este estimată la 1 053 196,36 PLN. |
| --- | --- |

(149)

Conform acestui studiu, valoarea contabilă netă a activelor utilizate ca garanție înregistrată pentru utilaje era de 2 106 392,71 PLN la 31 ianuarie 2010. Dacă această formulă este aplicată valorii nete contabile a activelor, valoarea lor (la faliment) în cazul unei vânzări în regim de urgență este estimată la 1 053 196,36 PLN.

| (150) | Completarea studiului Ernst&Young concluzionează că ADI obține 1 053 196,36 PLN în scenariul falimentului și [> 1 053 196,36 PLN] în scenariul vânzării (astfel cum se precizează în anexa 2 la Acordul-cadru). |
| --- | --- |

(150)

Completarea studiului Ernst&Young concluzionează că ADI obține 1 053 196,36 PLN în scenariul falimentului și [> 1 053 196,36 PLN] în scenariul vânzării (astfel cum se precizează în anexa 2 la Acordul-cadru).

| (151) | Autoritățile poloneze au informat Comisia că valoarea contabilă netă a activelor utilizate ca garanție înregistrată pentru împrumutul din 2007 a fost de 5 480 861,37 PLN în rapoartele financiare auditate pentru 2007 și de 818 967,55 în rapoartele financiare auditate la 31 ianuarie 2010. |
| --- | --- |

(151)

Autoritățile poloneze au informat Comisia că valoarea contabilă netă a activelor utilizate ca garanție înregistrată pentru împrumutul din 2007 a fost de 5 480 861,37 PLN în rapoartele financiare auditate pentru 2007 și de 818 967,55 în rapoartele financiare auditate la 31 ianuarie 2010.

| (152) | Autoritățile poloneze au informat Comisia că, potrivit raportului întocmit de expertul independent la 1 februarie 2008, valoarea contabilă netă a activelor utilizate ca garanție înregistrată pentru împrumutul din 2008 s-a ridicat la 2 763 000 PLN. Conform rapoartelor financiare auditate, valoarea contabilă a acestor active a fost de 1 883 098,97 PLN la 1 februarie 2008, iar valoarea contabilă netă a acestor active s-a ridicat, conform rapoartelor financiare auditate, la 1 287 425,16 la 31 ianuarie 2010. |
| --- | --- |

(152)

Autoritățile poloneze au informat Comisia că, potrivit raportului întocmit de expertul independent la 1 februarie 2008, valoarea contabilă netă a activelor utilizate ca garanție înregistrată pentru împrumutul din 2008 s-a ridicat la 2 763 000 PLN. Conform rapoartelor financiare auditate, valoarea contabilă a acestor active a fost de 1 883 098,97 PLN la 1 februarie 2008, iar valoarea contabilă netă a acestor active s-a ridicat, conform rapoartelor financiare auditate, la 1 287 425,16 la 31 ianuarie 2010.

| (153) | Prin urmare, autoritățile poloneze au retras cele două injecții de capital pentru PZL Hydral, argumentând că anulările parțiale și rambursările parțiale ale datoriilor la bugetul de stat nu implicau ajutor de stat în sensul principiului creditorului privat. De asemenea, acestea au afirmat că acțiunile creditorilor publici din trecut (1998-2007) respectau principiul creditorului privat, dovedind și faptul că vânzarea PZL Wrocław a fost deschisă, transparentă și necondiționată, iar prețul oferit de investitor putea fi considerat ca reprezentând prețul de piață. Autoritățile poloneze au susținut că împrumuturile din 2007 și 2008 au fost acordate în condițiile pieței. Acestea s-au retras și din schimbul datorii-capital propriu pentru împrumutul din 2007, descrisă mai sus, dar au propus o conversie parțială pentru împrumuturile din 2007 și 2008 premergătoare vânzării, argumentând că aceasta corespundea principiului creditorului privat. |
| --- | --- |

(153)

Prin urmare, autoritățile poloneze au retras cele două injecții de capital pentru PZL Hydral, argumentând că anulările parțiale și rambursările parțiale ale datoriilor la bugetul de stat nu implicau ajutor de stat în sensul principiului creditorului privat. De asemenea, acestea au afirmat că acțiunile creditorilor publici din trecut (1998-2007) respectau principiul creditorului privat, dovedind și faptul că vânzarea PZL Wrocław a fost deschisă, transparentă și necondiționată, iar prețul oferit de investitor putea fi considerat ca reprezentând prețul de piață. Autoritățile poloneze au susținut că împrumuturile din 2007 și 2008 au fost acordate în condițiile pieței. Acestea s-au retras și din schimbul datorii-capital propriu pentru împrumutul din 2007, descrisă mai sus, dar au propus o conversie parțială pentru împrumuturile din 2007 și 2008 premergătoare vânzării, argumentând că aceasta corespundea principiului creditorului privat.

VII.   COMPETENȚA COMISIEI

| (154) | Componentele inițiale ale unor măsuri, cum ar fi neexecutarea datoriilor la bugetul de stat ale PZY Hydral, au fost aplicate începând din 1998, deci, anterior aderării Poloniei la UE la 1 mai 2004. |
| --- | --- |

(154)

Componentele inițiale ale unor măsuri, cum ar fi neexecutarea datoriilor la bugetul de stat ale PZY Hydral, au fost aplicate începând din 1998, deci, anterior aderării Poloniei la UE la 1 mai 2004.

| (155) | Conform Tratatului de aderare, măsurile puse în aplicare în noile state membre înainte de aderare, care continuă să se aplice după aderare și care constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și nu reprezintă ajutor existent, trebuie considerate ajutor nou în scopul aplicării articolului 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(155)

Conform Tratatului de aderare, măsurile puse în aplicare în noile state membre înainte de aderare, care continuă să se aplice după aderare și care constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și nu reprezintă ajutor existent, trebuie considerate ajutor nou în scopul aplicării articolului 108 alineatul (3) din TFUE.

| (156) | Punctul 3 din anexa IV la Tratatul de aderare stabilește procedura mecanismului intermediar. Aceasta reprezintă cadrul juridic de evaluare a schemelor de ajutor și a măsurilor individuale de ajutor care sunt puse în aplicare într-un nou stat membru înainte de data aderării acestuia la UE și care sunt aplicabile după aderare. |
| --- | --- |

(156)

Punctul 3 din anexa IV la Tratatul de aderare stabilește procedura mecanismului intermediar. Aceasta reprezintă cadrul juridic de evaluare a schemelor de ajutor și a măsurilor individuale de ajutor care sunt puse în aplicare într-un nou stat membru înainte de data aderării acestuia la UE și care sunt aplicabile după aderare.

| (157) | Măsurile de ajutor aplicate înainte de aderare, dar care nu sunt aplicabile după aderare nu pot fi examinate de Comisie nici în temeiul procedurii mecanismului intermediar, nici în temeiul procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE. Pe de altă parte, măsurile care au fost aplicate numai după aderare vor fi evaluate de Comisie ca reprezentând ajutor notificat sau ajutor ilegal, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE. |
| --- | --- |

(157)

Măsurile de ajutor aplicate înainte de aderare, dar care nu sunt aplicabile după aderare nu pot fi examinate de Comisie nici în temeiul procedurii mecanismului intermediar, nici în temeiul procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE. Pe de altă parte, măsurile care au fost aplicate numai după aderare vor fi evaluate de Comisie ca reprezentând ajutor notificat sau ajutor ilegal, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE.

| (158) | O măsură este aplicabilă după aderare dacă a fost aplicată înainte de aderare, dar încă poate determina, după aderare, acordarea de ajutoare suplimentare sau creșterea cuantumului ajutorului deja acordat, și anume, dacă expunerea economică a statului nu este cunoscută cu precizie nici la data aplicării măsurii, nici la data aderării. |
| --- | --- |

(158)

O măsură este aplicabilă după aderare dacă a fost aplicată înainte de aderare, dar încă poate determina, după aderare, acordarea de ajutoare suplimentare sau creșterea cuantumului ajutorului deja acordat, și anume, dacă expunerea economică a statului nu este cunoscută cu precizie nici la data aplicării măsurii, nici la data aderării.

| (159) | În cazul de față, Comisia observă că neexecutarea datoriilor față de creditorii publici a început în anul 1998 și a continuat după data aderării. Comisia consideră că neexecutarea tuturor datoriilor restante la 1 mai 2004 este de competența sa după această dată. |
| --- | --- |

(159)

În cazul de față, Comisia observă că neexecutarea datoriilor față de creditorii publici a început în anul 1998 și a continuat după data aderării. Comisia consideră că neexecutarea tuturor datoriilor restante la 1 mai 2004 este de competența sa după această dată.

| (160) | Având în vedere cele de mai sus, neexecutarea datoriilor la bugetul de stat restante la 1 mai 2004 constituie o măsură aplicabilă după aderare și este de competența Comisiei, în conformitate cu articolul 108 din TFUE. |
| --- | --- |

(160)

Având în vedere cele de mai sus, neexecutarea datoriilor la bugetul de stat restante la 1 mai 2004 constituie o măsură aplicabilă după aderare și este de competența Comisiei, în conformitate cu articolul 108 din TFUE.

VIII.   EVALUARE

| (161) | Conform articolului 107 alineatul (1) din TFUE, reprezintă ajutor de stat orice ajutoare acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acest lucru afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(161)

Conform articolului 107 alineatul (1) din TFUE, reprezintă ajutor de stat orice ajutoare acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acest lucru afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

| (162) | Condițiile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative și, prin urmare, o măsură poate fi calificată drept ajutor de stat dacă toate condițiile sunt îndeplinite simultan. |
| --- | --- |

(162)

Condițiile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative și, prin urmare, o măsură poate fi calificată drept ajutor de stat dacă toate condițiile sunt îndeplinite simultan.

| (163) | În continuare, Comisia evaluează, separat, potențialul ajutor de stat acordat PZL Hydral și PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(163)

În continuare, Comisia evaluează, separat, potențialul ajutor de stat acordat PZL Hydral și PZL Wrocław.

| (164) | Comisia identifică următoarele măsuri în ceea ce privește PZL Hydral:






  — | injecțiile de capital planificate și retrase pentru PZL Hydral; |
| --- | --- | --- |

(164)

Comisia identifică următoarele măsuri în ceea ce privește PZL Hydral:

—

injecțiile de capital planificate și retrase pentru PZL Hydral;

| — | executarea datoriilor la bugetul de stat ale PZL Hydral (1998-2007); |
| --- | --- |

—

executarea datoriilor la bugetul de stat ale PZL Hydral (1998-2007);

| — | acordul cu creditorii publici ai PZL Hydral (2007-2010). |
| --- | --- |

—

acordul cu creditorii publici ai PZL Hydral (2007-2010).

| (165) | Comisia identifică următoarele măsuri în ceea ce privește PZL Wrocław:






  — | împrumutul din 2007; |
| --- | --- | --- |

(165)

Comisia identifică următoarele măsuri în ceea ce privește PZL Wrocław:

—

împrumutul din 2007;

| — | împrumutul din 2008; |
| --- | --- |

—

împrumutul din 2008;

| — | schimbul datorie - capital propriu pentru împrumuturile din 2007 și 2008. |
| --- | --- |

—

schimbul datorie - capital propriu pentru împrumuturile din 2007 și 2008.

| (166) | Comisia observă că autoritățile poloneze au contestat clasificarea măsurilor susmenționate drept ajutor de stat, susținând că acestea au trecut testul creditorului privat (în cazul măsurilor pentru PZL Hydral și a schimbului datorie-capital propriu pentru PZL Wrocław) și testul investitorului din economia de piață (în cazul împrumuturilor din 2007 și 2008 către PZL Wrocław). |
| --- | --- |

(166)

Comisia observă că autoritățile poloneze au contestat clasificarea măsurilor susmenționate drept ajutor de stat, susținând că acestea au trecut testul creditorului privat (în cazul măsurilor pentru PZL Hydral și a schimbului datorie-capital propriu pentru PZL Wrocław) și testul investitorului din economia de piață (în cazul împrumuturilor din 2007 și 2008 către PZL Wrocław).

VIII.1   Injecțiile de capital retrase pentru PZL Hydral

| (167) | În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (37) („Regulamentul de procedură”), după inițierea procedurii oficiale de investigare, un stat membru își poate retrage notificarea în timp util, înaintea adoptării de către Comisie a unei decizii privind posibilitatea calificării măsurii notificate drept ajutor. În astfel de cazuri, Comisia încheie procedura pe motiv că nu mai este justificată. |
| --- | --- |

(167)

În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (37) („Regulamentul de procedură”), după inițierea procedurii oficiale de investigare, un stat membru își poate retrage notificarea în timp util, înaintea adoptării de către Comisie a unei decizii privind posibilitatea calificării măsurii notificate drept ajutor. În astfel de cazuri, Comisia încheie procedura pe motiv că nu mai este justificată.

| (168) | Autoritățile poloneze au retras cele două injecții de capital notificate (113 milioane PLN). În consecință, investigarea de către Comisie a acestor măsuri nu mai este justificată. |
| --- | --- |

(168)

Autoritățile poloneze au retras cele două injecții de capital notificate (113 milioane PLN). În consecință, investigarea de către Comisie a acestor măsuri nu mai este justificată.

VIII.2   Neexecutarea datoriilor la bugetul de stat ale PZL Hydral (1998-2007);

| (169) | PZL Hydral putea beneficia de ajutor de stat sub forma continuării neexecutării datoriilor societății la bugetul de stat de către diverși creditori publici. |
| --- | --- |

(169)

PZL Hydral putea beneficia de ajutor de stat sub forma continuării neexecutării datoriilor societății la bugetul de stat de către diverși creditori publici.

| (170) | Comisia atrage atenția că articolul 107 alineatul (1) din TFUE se referă la intervențiile sub diferite forme prin care se reduc costurile normale ale unei societăți și care, fără a constitui subvenții în sensul strict al termenului, au caracter similar și efecte identice. Este universal acceptat în jurisprudență faptul că o autoritate publică responsabilă pentru colectarea contribuțiilor de asigurări sociale care tolerează plata cu întârziere a acestor contribuții acordă unei societăți aflate în dificultate financiară, care profită de pe urma acestei conduite, un avantaj comercial substanțial prin diminuarea sarcinii asociate aplicării normale a sistemului de securitate socială, care nu poate fi anulat prin dobânzile și penalizările de întârziere aplicate (38). Acest raționament se aplică mutatis mutandis și celorlalte drepturi, taxe și impozite colectate de autoritățile publice. |
| --- | --- |

(170)

Comisia atrage atenția că articolul 107 alineatul (1) din TFUE se referă la intervențiile sub diferite forme prin care se reduc costurile normale ale unei societăți și care, fără a constitui subvenții în sensul strict al termenului, au caracter similar și efecte identice. Este universal acceptat în jurisprudență faptul că o autoritate publică responsabilă pentru colectarea contribuțiilor de asigurări sociale care tolerează plata cu întârziere a acestor contribuții acordă unei societăți aflate în dificultate financiară, care profită de pe urma acestei conduite, un avantaj comercial substanțial prin diminuarea sarcinii asociate aplicării normale a sistemului de securitate socială, care nu poate fi anulat prin dobânzile și penalizările de întârziere aplicate (38). Acest raționament se aplică mutatis mutandis și celorlalte drepturi, taxe și impozite colectate de autoritățile publice.

| (171) | În cazul de față, organismele publice colectoare nu își recuperaseră integral creanțele la PZL Hydral în momentul adoptării planului de către creditorii publici (a se vedea considerentul 60 și cele care îi urmează). |
| --- | --- |

(171)

În cazul de față, organismele publice colectoare nu își recuperaseră integral creanțele la PZL Hydral în momentul adoptării planului de către creditorii publici (a se vedea considerentul 60 și cele care îi urmează).

| (172) | Conform jurisprudenței, pentru a determina dacă autoritățile publice au acordat ajutor de stat prin neexecutarea datoriilor la bugetul de stat, trebuie să se stabilească dacă societatea în cauză nu ar fi putut în mod evident obține facilități comparabile de la un creditor privat în aceeași situație față de societatea în cauză ca organismul public colector (39). |
| --- | --- |

(172)

Conform jurisprudenței, pentru a determina dacă autoritățile publice au acordat ajutor de stat prin neexecutarea datoriilor la bugetul de stat, trebuie să se stabilească dacă societatea în cauză nu ar fi putut în mod evident obține facilități comparabile de la un creditor privat în aceeași situație față de societatea în cauză ca organismul public colector (39).

| (173) | Comisia observă că, pentru a asigura viabilitatea economică pe termen lung a PZL Hydral, proprietarul său din acea perioadă, Trezoreria poloneză și, ulterior ADI, a dezvoltat o strategie de privatizare pe baza unui studiu efectuat în 1998 de câțiva consultanți privați și a început să caute investitori (a se vedea considerentul 54). Creditorii publici și privați au sprijinit și s-au implicat în acest demers. |
| --- | --- |

(173)

Comisia observă că, pentru a asigura viabilitatea economică pe termen lung a PZL Hydral, proprietarul său din acea perioadă, Trezoreria poloneză și, ulterior ADI, a dezvoltat o strategie de privatizare pe baza unui studiu efectuat în 1998 de câțiva consultanți privați și a început să caute investitori (a se vedea considerentul 54). Creditorii publici și privați au sprijinit și s-au implicat în acest demers.

| (174) | În 2002, autoritățile poloneze, sprijinite în continuare de creditorii publici și privați, au inițiat negocieri cu [...]. Creditorii erau informați periodic în privința progreselor înregistrate (a se vedea considerentele 30 și 56). |
| --- | --- |

(174)

În 2002, autoritățile poloneze, sprijinite în continuare de creditorii publici și privați, au inițiat negocieri cu [...]. Creditorii erau informați periodic în privința progreselor înregistrate (a se vedea considerentele 30 și 56).

| (175) | Comisia observă că atât creditorii publici, cât și cei privați au considerat că valoarea PZL Hydral și, în special, cea a activităților sale aeronautice și de apărare permanente depășeau cu mult valoarea activelor sale, având în vedere, în special, certificatele sale militare și autorizațiile de comerț cu armament, dar și resursele sale umane, și că, din acest motiv, aceștia au decis să nu inițieze procedura de faliment împotriva PZL Hydral. |
| --- | --- |

(175)

Comisia observă că atât creditorii publici, cât și cei privați au considerat că valoarea PZL Hydral și, în special, cea a activităților sale aeronautice și de apărare permanente depășeau cu mult valoarea activelor sale, având în vedere, în special, certificatele sale militare și autorizațiile de comerț cu armament, dar și resursele sale umane, și că, din acest motiv, aceștia au decis să nu inițieze procedura de faliment împotriva PZL Hydral.

| (176) | Comisia observă în special faptul că principalii creditori privați, și anume Banca [...] și Banca [...], nu au demarat executarea silită a creanțelor lor, deși dețineau garanții de prim rang (a se vedea considerentele 32 și 34), acestea putând fi executate direct pe bază de ordine de executare a garanțiilor bancare și lichidate relativ ușor (a se vedea considerentul 28). |
| --- | --- |

(176)

Comisia observă în special faptul că principalii creditori privați, și anume Banca [...] și Banca [...], nu au demarat executarea silită a creanțelor lor, deși dețineau garanții de prim rang (a se vedea considerentele 32 și 34), acestea putând fi executate direct pe bază de ordine de executare a garanțiilor bancare și lichidate relativ ușor (a se vedea considerentul 28).

| (177) | Pe de altă parte, creditorii publici au adoptat măsuri executorii prin intermediul executorului judecătoresc, recuperând până la sfârșitul lui 2007 o sumă totală de 28,76 milioane PLN (a se vedea considerentul 41). |
| --- | --- |

(177)

Pe de altă parte, creditorii publici au adoptat măsuri executorii prin intermediul executorului judecătoresc, recuperând până la sfârșitul lui 2007 o sumă totală de 28,76 milioane PLN (a se vedea considerentul 41).

| (178) | Prin urmare, Comisia concluzionează că între 1998 și 2007, PZL Hydral a reușit să obțină facilități comparabile din partea a doi creditori privați, Banca [...] și Banca [...], care se aflau chiar într-o situație mai bună față de societatea în cauză decât organismele publice colectoare. |
| --- | --- |

(178)

Prin urmare, Comisia concluzionează că între 1998 și 2007, PZL Hydral a reușit să obțină facilități comparabile din partea a doi creditori privați, Banca [...] și Banca [...], care se aflau chiar într-o situație mai bună față de societatea în cauză decât organismele publice colectoare.

| (179) | Comisia a mai concluzionat că decizia creditorilor publici și privați de a nu iniția procedura de faliment împotriva PZL Hydral a fost justificată de perspectivele promițătoare de restabilire a viabilității activităților aeronautice și de apărare după achitarea datoriilor restante, conform strategiei elaborate în 1998 (a se vedea considerentul 54). |
| --- | --- |

(179)

Comisia a mai concluzionat că decizia creditorilor publici și privați de a nu iniția procedura de faliment împotriva PZL Hydral a fost justificată de perspectivele promițătoare de restabilire a viabilității activităților aeronautice și de apărare după achitarea datoriilor restante, conform strategiei elaborate în 1998 (a se vedea considerentul 54).

| (180) | Prin urmare, neexecutarea între 1998 și 2007 de către organismele publice colectoare a sumelor care li se cuveneau nu conferă un avantaj PZL Hydral, deoarece autoritățile publice au acționat întocmai ca un creditor privat; în consecință, aceasta nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(180)

Prin urmare, neexecutarea între 1998 și 2007 de către organismele publice colectoare a sumelor care li se cuveneau nu conferă un avantaj PZL Hydral, deoarece autoritățile publice au acționat întocmai ca un creditor privat; în consecință, aceasta nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

VIII.3   Rambursarea datoriilor PZL Hydral către bugetul de stat (2007-2010)

| (181) | După încetarea negocierilor de privatizare cu [...], datoriile PZL Hydral față de principalii creditori privați ai acesteia, Banca [...] și Banca [...], au fost stinse. |
| --- | --- |

(181)

După încetarea negocierilor de privatizare cu [...], datoriile PZL Hydral față de principalii creditori privați ai acesteia, Banca [...] și Banca [...], au fost stinse.

| (182) | Creanțele creditorilor privați au fost stinse în aprilie 2003 (Banca [...]), respectiv în noiembrie 2006 (Banca [...]). În ciuda calității garanțiilor lor, Banca [...] a acceptat stingerea unor datorii în valoare de 51,6 milioane PLN ale PZL Hydral prin plata a 4 milioane PLN, iar Banca [...] a acceptat stingerea unor datorii în valoare de 86,4 milioane PLN ale PZL Hydral prin plata a 11,5 milioane PLN ( a se vedea considerentele 31 și 33). |
| --- | --- |

(182)

Creanțele creditorilor privați au fost stinse în aprilie 2003 (Banca [...]), respectiv în noiembrie 2006 (Banca [...]). În ciuda calității garanțiilor lor, Banca [...] a acceptat stingerea unor datorii în valoare de 51,6 milioane PLN ale PZL Hydral prin plata a 4 milioane PLN, iar Banca [...] a acceptat stingerea unor datorii în valoare de 86,4 milioane PLN ale PZL Hydral prin plata a 11,5 milioane PLN ( a se vedea considerentele 31 și 33).

| (183) | Organismele publice colectoare au încheiat un acord de plată cu ADI și PZL Hydral în 2007, care a fost inclus în plan în noiembrie 2007. Acest acord conținea patru elemente principale:






  — | PZL Hydral va achita la termen toate noile impozite, taxe și contribuții; |
| --- | --- | --- |

(183)

Organismele publice colectoare au încheiat un acord de plată cu ADI și PZL Hydral în 2007, care a fost inclus în plan în noiembrie 2007. Acest acord conținea patru elemente principale:

—

PZL Hydral va achita la termen toate noile impozite, taxe și contribuții;

| — | PZL Hydral va achita în rate o parte din datoriile sale neachitate; plata sumei rămase urma a fi amânată până la vânzarea de către PZL Hydral a filialelor și activelor sale; |
| --- | --- |

—

PZL Hydral va achita în rate o parte din datoriile sale neachitate; plata sumei rămase urma a fi amânată până la vânzarea de către PZL Hydral a filialelor și activelor sale;

| — | PZL Hydral va vinde toate filialele și activele și va utiliza veniturile pentru achitarea datoriilor restante; |
| --- | --- |

—

PZL Hydral va vinde toate filialele și activele și va utiliza veniturile pentru achitarea datoriilor restante;

| — | activitățile aeronautice și de apărare ale PZL Hydral vor fi transferate către filiala PZL Wrocław, care va fi ulterior privatizată, iar veniturile din privatizare vor fi utilizate pentru rambursarea datoriilor către creditorii publici. Astfel, PZL Hydral rămâne fără activități, urmând a fi lichidată. |
| --- | --- |

—

activitățile aeronautice și de apărare ale PZL Hydral vor fi transferate către filiala PZL Wrocław, care va fi ulterior privatizată, iar veniturile din privatizare vor fi utilizate pentru rambursarea datoriilor către creditorii publici. Astfel, PZL Hydral rămâne fără activități, urmând a fi lichidată.

| (184) | Având în vedere veniturile estimate din vânzările din perioada 2007-2010, planul prevedea recuperarea de către organismele publice colectoare a sumei de 120,8 milioane PLN (a se vedea considerentul 61). Retrospectiv, această estimare a fost corectă, suma stabilită în 2010 fiind de 122,3 milioane PLN (a se vedea considerentul 133). |
| --- | --- |

(184)

Având în vedere veniturile estimate din vânzările din perioada 2007-2010, planul prevedea recuperarea de către organismele publice colectoare a sumei de 120,8 milioane PLN (a se vedea considerentul 61). Retrospectiv, această estimare a fost corectă, suma stabilită în 2010 fiind de 122,3 milioane PLN (a se vedea considerentul 133).

| (185) | Comisia observă că planul prevedea, de asemenea, două injecții de capital pentru PZL Hydral, destinate creșterii sumei disponibile pentru achitarea datoriilor anterioare. Includerea în plan a acestor injecții de capital trebuia autorizată în prealabil de Comisie; prin urmare, atunci când a fost încheiat acordul privind planul, creditorii publici au realizat că nu existau certitudini privind includerea acestor sume suplimentare în plan. |
| --- | --- |

(185)

Comisia observă că planul prevedea, de asemenea, două injecții de capital pentru PZL Hydral, destinate creșterii sumei disponibile pentru achitarea datoriilor anterioare. Includerea în plan a acestor injecții de capital trebuia autorizată în prealabil de Comisie; prin urmare, atunci când a fost încheiat acordul privind planul, creditorii publici au realizat că nu existau certitudini privind includerea acestor sume suplimentare în plan.

| (186) | Comisia mai observă că planul nu include o decizie finală privind alocarea veniturilor între diferiții creditori publici. Această alocare trebuia să aibă loc după vânzarea filialelor și activelor, pe baza veniturilor reale obținute din vânzare, și având în vedere garanțiile diferiților creditori publici asupra acestor active. |
| --- | --- |

(186)

Comisia mai observă că planul nu include o decizie finală privind alocarea veniturilor între diferiții creditori publici. Această alocare trebuia să aibă loc după vânzarea filialelor și activelor, pe baza veniturilor reale obținute din vânzare, și având în vedere garanțiile diferiților creditori publici asupra acestor active.

| (187) | În ceea ce privește comportamentul creditorilor publici în perioada 2007-2010, Comisia consideră că se impune evaluarea a două decizii separate ale acestora: mai întâi, decizia din 2007 de acceptare a planului, apoi decizia din 2010 de acceptare a plății finale indicate în tabelul 26 din prezenta decizie: |
| --- | --- |

(187)

În ceea ce privește comportamentul creditorilor publici în perioada 2007-2010, Comisia consideră că se impune evaluarea a două decizii separate ale acestora: mai întâi, decizia din 2007 de acceptare a planului, apoi decizia din 2010 de acceptare a plății finale indicate în tabelul 26 din prezenta decizie:

| (188) | Conform jurisprudenței Curții, în astfel de situații, Comisia trebuie să aplice principiul creditorului privat, ceea ce înseamnă că, pentru a stabili dacă reducerea unora dintre datoriile unei firme aflate în dificultate față de un organism public constituie ajutor de stat, organismul respectiv trebuie comparat cu un creditor care urmărește recuperarea sumelor ce îi revin de la un debitor aflat în dificultate financiară (40). |
| --- | --- |

(188)

Conform jurisprudenței Curții, în astfel de situații, Comisia trebuie să aplice principiul creditorului privat, ceea ce înseamnă că, pentru a stabili dacă reducerea unora dintre datoriile unei firme aflate în dificultate față de un organism public constituie ajutor de stat, organismul respectiv trebuie comparat cu un creditor care urmărește recuperarea sumelor ce îi revin de la un debitor aflat în dificultate financiară (40).

| (189) | Cu toate acestea, conform jurisprudenței, atunci când o societate care se confruntă cu o deteriorare semnificativă a situației sale financiare propune creditorilor săi un acord sau o serie de acorduri de reeșalonare a datoriei în vederea remedierii situației și evitării falimentului, orice creditor trebuie să adopte decizia având în vedere, pe de o parte, suma care i se oferă prin acordul propus și, pe de altă parte, suma pe care se așteaptă să o recupereze în cazul lichidării societății. Decizia sa este influențată de un număr de factori, cum ar fi deținerea de către creditor a unei creanțe garantate, preferențiale sau ordinare, natura și valoarea oricărei garanții deținute, evaluarea sa privind posibilitatea restabilirii viabilității societății și creșterea riscurilor de pierderi în caz contrar, și suma pe care o poate primi în caz de lichidare. De exemplu, dacă se dovedește că, în cazul lichidării unei societăți, valoarea obținută din activele sale nu permite decât acoperirea ipotecilor și a creanțelor preferențiale, creanțele ordinare nu vor avea nicio valoare. În aceste condiții, acceptarea de către un creditor ordinar a anulării unei părți importante a creanței sale nu constituie o pierdere reală (41). |
| --- | --- |

(189)

Cu toate acestea, conform jurisprudenței, atunci când o societate care se confruntă cu o deteriorare semnificativă a situației sale financiare propune creditorilor săi un acord sau o serie de acorduri de reeșalonare a datoriei în vederea remedierii situației și evitării falimentului, orice creditor trebuie să adopte decizia având în vedere, pe de o parte, suma care i se oferă prin acordul propus și, pe de altă parte, suma pe care se așteaptă să o recupereze în cazul lichidării societății. Decizia sa este influențată de un număr de factori, cum ar fi deținerea de către creditor a unei creanțe garantate, preferențiale sau ordinare, natura și valoarea oricărei garanții deținute, evaluarea sa privind posibilitatea restabilirii viabilității societății și creșterea riscurilor de pierderi în caz contrar, și suma pe care o poate primi în caz de lichidare. De exemplu, dacă se dovedește că, în cazul lichidării unei societăți, valoarea obținută din activele sale nu permite decât acoperirea ipotecilor și a creanțelor preferențiale, creanțele ordinare nu vor avea nicio valoare. În aceste condiții, acceptarea de către un creditor ordinar a anulării unei părți importante a creanței sale nu constituie o pierdere reală (41).

| (190) | Comisia observă că termenii acordului de plată încheiat cu organismele publice colectoare diferă față de cei ai acordului cu cele două bănci private. |
| --- | --- |

(190)

Comisia observă că termenii acordului de plată încheiat cu organismele publice colectoare diferă față de cei ai acordului cu cele două bănci private.

| (191) | În primul rând, băncile private au optat pentru o plată imediată, în timp ce autoritățile publice colectoare au acceptat să aștepte rezultatele vânzării activelor și filialelor PZL Hydral. |
| --- | --- |

(191)

În primul rând, băncile private au optat pentru o plată imediată, în timp ce autoritățile publice colectoare au acceptat să aștepte rezultatele vânzării activelor și filialelor PZL Hydral.

| (192) | În al doilea rând, rata de recuperare preconizată de autoritățile publice colectoare depășește considerabil rata de recuperare a băncilor private: Banca [...] a recuperat 7 %, Banca [...] a recuperat 13 %, în timp ce autoritățile publice colectoare se așteaptă să recupereze 38,5 %, în condițiile în care veniturile obținute din vânzare erau de 122,3 milioane PLN. |
| --- | --- |

(192)

În al doilea rând, rata de recuperare preconizată de autoritățile publice colectoare depășește considerabil rata de recuperare a băncilor private: Banca [...] a recuperat 7 %, Banca [...] a recuperat 13 %, în timp ce autoritățile publice colectoare se așteaptă să recupereze 38,5 %, în condițiile în care veniturile obținute din vânzare erau de 122,3 milioane PLN.

| (193) | Comisia trebuie să stabilească măsura în care decizia din 2007 a creditorilor publici de a accepta planul, al cărui caracter este diferit de acordul de plată încheiat de creditorii privați, putea fi luată și de un creditor privat, aplicând principiile de la considerentele 188 și 189 de mai sus. |
| --- | --- |

(193)

Comisia trebuie să stabilească măsura în care decizia din 2007 a creditorilor publici de a accepta planul, al cărui caracter este diferit de acordul de plată încheiat de creditorii privați, putea fi luată și de un creditor privat, aplicând principiile de la considerentele 188 și 189 de mai sus.

| (194) | În primul rând, Comisia remarcă faptul că creditorii publici dețineau doar garanții limitate, de calitate inferioară celor deținute de băncile private (a se vedea tabelele 16 și 20 de mai sus), aflându-se, în consecință, într-o poziție de negociere inferioară. Totodată, după încheierea acordului de plată cu creditorii privați, calitatea garanțiilor acestora a crescut semnificativ, încredințându-i încă o dată că, în cazul în care planul nu funcționa conform previziunilor, puteau obține o rată acceptabilă de recuperare de pe urma activelor. |
| --- | --- |

(194)

În primul rând, Comisia remarcă faptul că creditorii publici dețineau doar garanții limitate, de calitate inferioară celor deținute de băncile private (a se vedea tabelele 16 și 20 de mai sus), aflându-se, în consecință, într-o poziție de negociere inferioară. Totodată, după încheierea acordului de plată cu creditorii privați, calitatea garanțiilor acestora a crescut semnificativ, încredințându-i încă o dată că, în cazul în care planul nu funcționa conform previziunilor, puteau obține o rată acceptabilă de recuperare de pe urma activelor.

| (195) | În al doilea rând, Comisia observă că creditorii puteau preconiza, pe baza ipotezelor planului, că rata de recuperare putea fi substanțial mai ridicată decât în cazul creditorilor privați, care optaseră pentru o reglare rapidă. |
| --- | --- |

(195)

În al doilea rând, Comisia observă că creditorii puteau preconiza, pe baza ipotezelor planului, că rata de recuperare putea fi substanțial mai ridicată decât în cazul creditorilor privați, care optaseră pentru o reglare rapidă.

| (196) | În al treilea rând, Comisia observă că creditorii privați au obținut asigurări din partea PZL Hydral și PZL Wrocław conform cărora toate datoriile noi vor fi plătite la termen. |
| --- | --- |

(196)

În al treilea rând, Comisia observă că creditorii privați au obținut asigurări din partea PZL Hydral și PZL Wrocław conform cărora toate datoriile noi vor fi plătite la termen.

| (197) | În al patrulea rând, Comisia observă că, în ceea ce privește datoriile restante, PZL Hydral a acceptat un calendar de rambursare care prevedea plata în rate a unei părți a datoriei, restul acesteia urmând a fi rambursat după ce veniturile din vânzarea activelor și a filialelor deveneau cunoscute. Aceste plăți constituiau o îmbunătățire substanțială în comparație cu recuperarea din anii anteriori adoptării planului: în 2008, primul an al planului, PZL Hydral a rambursat 54,6 milioane PLN, comparativ cu doar 9,5 milioane PLN în 2007 (a se vedea tabelul 21). |
| --- | --- |

(197)

În al patrulea rând, Comisia observă că, în ceea ce privește datoriile restante, PZL Hydral a acceptat un calendar de rambursare care prevedea plata în rate a unei părți a datoriei, restul acesteia urmând a fi rambursat după ce veniturile din vânzarea activelor și a filialelor deveneau cunoscute. Aceste plăți constituiau o îmbunătățire substanțială în comparație cu recuperarea din anii anteriori adoptării planului: în 2008, primul an al planului, PZL Hydral a rambursat 54,6 milioane PLN, comparativ cu doar 9,5 milioane PLN în 2007 (a se vedea tabelul 21).

| (198) | Comisia concluzionează că, având în vedere aceste garanții și asigurările primite din partea PZL Hydral, creditorii publici au acționat întocmai ca un creditor privat aflat într-o situație comparabilă. |
| --- | --- |

(198)

Comisia concluzionează că, având în vedere aceste garanții și asigurările primite din partea PZL Hydral, creditorii publici au acționat întocmai ca un creditor privat aflat într-o situație comparabilă.

| (199) | Comisia mai observă că, după încetarea negocierilor cu [...] și [...] (a se vedea considerentul 94), realizarea efectivă a planului a durat mai mult decât se preconizase inițial. Comisia consideră că acesta a fost un risc inerent acceptării planului de către organismele publice colectoare. |
| --- | --- |

(199)

Comisia mai observă că, după încetarea negocierilor cu [...] și [...] (a se vedea considerentul 94), realizarea efectivă a planului a durat mai mult decât se preconizase inițial. Comisia consideră că acesta a fost un risc inerent acceptării planului de către organismele publice colectoare.

| (200) | Plata finală convenită între PZL Hydral și creditorii săi publici este descrisă la tabelul 26. După stabilirea prețului de vânzare pentru PZL Wrocław conform ofertei depuse de [...], creditorii publici au acceptat ca plata finală să se efectueze din suma obținută în urma vânzării activelor PZL Hydral, fără injecții de capital, în conformitate cu principiul creditorului privat și având în vedere valoarea creanțelor și calitatea garanțiilor lor (a se vedea considerentul 96). |
| --- | --- |

(200)

Plata finală convenită între PZL Hydral și creditorii săi publici este descrisă la tabelul 26. După stabilirea prețului de vânzare pentru PZL Wrocław conform ofertei depuse de [...], creditorii publici au acceptat ca plata finală să se efectueze din suma obținută în urma vânzării activelor PZL Hydral, fără injecții de capital, în conformitate cu principiul creditorului privat și având în vedere valoarea creanțelor și calitatea garanțiilor lor (a se vedea considerentul 96).

| (201) | În consecință, Comisia trebuie să stabilească dacă, în eventualitatea unei vânzări fără injecții de capital, fiecare dintre creditorii publici este mai avantajat decât în cazul falimentului, și dacă vânzarea către [...] reprezintă cel mai bun scenariu de vânzare pentru creditorii publici. |
| --- | --- |

(201)

În consecință, Comisia trebuie să stabilească dacă, în eventualitatea unei vânzări fără injecții de capital, fiecare dintre creditorii publici este mai avantajat decât în cazul falimentului, și dacă vânzarea către [...] reprezintă cel mai bun scenariu de vânzare pentru creditorii publici.

| (202) | Toți creditorii publici vor recupera mai mult decât creditorii privați (a se vedea considerentul 134), cu excepția Ministerului de Finanțe, care nu deținea niciun fel de garanții și, în consecință, nu poate fi comparat cu creditorii privați care dețin garanții de prim rang (a se vedea considerentele 32 și 34). |
| --- | --- |

(202)

Toți creditorii publici vor recupera mai mult decât creditorii privați (a se vedea considerentul 134), cu excepția Ministerului de Finanțe, care nu deținea niciun fel de garanții și, în consecință, nu poate fi comparat cu creditorii privați care dețin garanții de prim rang (a se vedea considerentele 32 și 34).

| (203) | De asemenea, trebuie observat că studiul Ernst&Young comandat de ADI a comparat sumele pe care fiecare creditor public le putea recupera în cazul falimentului și în cazul unei vânzări (care a avut loc în 2010) (a se vedea considerentul 137). Studiul concluzionează că fiecare creditor public este mai avantajat în cazul unei vânzări. |
| --- | --- |

(203)

De asemenea, trebuie observat că studiul Ernst&Young comandat de ADI a comparat sumele pe care fiecare creditor public le putea recupera în cazul falimentului și în cazul unei vânzări (care a avut loc în 2010) (a se vedea considerentul 137). Studiul concluzionează că fiecare creditor public este mai avantajat în cazul unei vânzări.

| (204) | Comisia a evaluat critic studiul Ernst&Young pentru a stabili rezistența constatărilor sale la analiză și pentru a demonstra că, prin acceptarea acordului de plată, creditorii privați s-au comportat la fel ca un creditor privat aflat într-o situație comparabilă, având în vedere jurisprudența citată la considerentele 188 și 189 de mai sus. |
| --- | --- |

(204)

Comisia a evaluat critic studiul Ernst&Young pentru a stabili rezistența constatărilor sale la analiză și pentru a demonstra că, prin acceptarea acordului de plată, creditorii privați s-au comportat la fel ca un creditor privat aflat într-o situație comparabilă, având în vedere jurisprudența citată la considerentele 188 și 189 de mai sus.

| (205) | În primul rând, Comisia observă că studiul Ernst&Young a utilizat ca metodologie jurisprudența relevantă a instanțelor europene pentru a evalua principiul creditorului privat și a luat în considerare statutul fiecărui creditor public, garanțiile pe care le deținea, rangul acestora și suma pe care o putea recupera în caz de lichidare. |
| --- | --- |

(205)

În primul rând, Comisia observă că studiul Ernst&Young a utilizat ca metodologie jurisprudența relevantă a instanțelor europene pentru a evalua principiul creditorului privat și a luat în considerare statutul fiecărui creditor public, garanțiile pe care le deținea, rangul acestora și suma pe care o putea recupera în caz de lichidare.

| (206) | Tabelul 26 din prezenta decizie demonstrează că, pe baza acestei evaluări, fiecare creditor public (Oficiul de Securitate Socială, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară, Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole, Consiliul Local Wrocław, Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap, Oficiul Regional din Silezia Inferioară și Ministerul de Finanțe) este mai avantajat în cazul vânzării tuturor activelor PZL Hydral, fiecare recuperând un procent mai mare din datoriile restante, decât în scenariul unui faliment urmat de lichidare, având în vedere rangul și garanțiile fiecăruia dintre creditorii publici (a se vedea considerentul 134). |
| --- | --- |

(206)

Tabelul 26 din prezenta decizie demonstrează că, pe baza acestei evaluări, fiecare creditor public (Oficiul de Securitate Socială, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară, Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole, Consiliul Local Wrocław, Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap, Oficiul Regional din Silezia Inferioară și Ministerul de Finanțe) este mai avantajat în cazul vânzării tuturor activelor PZL Hydral, fiecare recuperând un procent mai mare din datoriile restante, decât în scenariul unui faliment urmat de lichidare, având în vedere rangul și garanțiile fiecăruia dintre creditorii publici (a se vedea considerentul 134).

| (207) | În continuare, Comisia a verificat caracterul plauzibil al scenariului falimentului dezvoltat de Ernst&Young. Evaluarea pleacă de la premisa că valoarea PZL Hydral este zero, deoarece datoriile sale depășesc cu mult valoarea activelor și filialelor sale. Prin urmare, orice creditor aflat într-un scenariu de faliment va putea recupera doar partea din datorii care a fost garantată, în măsura în care rangul acesteia îi permite să beneficieze de valoarea de lichidare a activelor garantate. |
| --- | --- |

(207)

În continuare, Comisia a verificat caracterul plauzibil al scenariului falimentului dezvoltat de Ernst&Young. Evaluarea pleacă de la premisa că valoarea PZL Hydral este zero, deoarece datoriile sale depășesc cu mult valoarea activelor și filialelor sale. Prin urmare, orice creditor aflat într-un scenariu de faliment va putea recupera doar partea din datorii care a fost garantată, în măsura în care rangul acesteia îi permite să beneficieze de valoarea de lichidare a activelor garantate.

| (208) | Tabelele 16-20 prezintă garanțiile pentru fiecare creditor public. La considerentul 131 este prezentată măsura în care fiecare creditor public își va recupera creanța prin garanțiile pe care le deține, în funcție de rangul acestora, în cazul în care PZL Hydral este declarată falită. Pentru a estima valoarea proprietăților imobiliare în cazul unei vânzări de urgență, Ernst&Young a luat în considerare valoarea reală actuală a activelor care aparțin societății, în conformitate cu considerentul 30 și Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) nr. 16 privind imobilizările corporale (42). Comisia observă că utilizarea acestui IAS este obligatorie în UE, reprezentând, așadar, o premisă adecvată pentru evaluarea valorii de lichidare. Comisia consideră că reducerea cu 50 % a valorii de faliment a acestor active în caz de vânzare de urgență este întemeiată, având în vedere că aceste active vor fi vândute separat, că nu va fi posibilă aplicarea principiului continuității activității ca urmare a scăderii cererii de active industriale în contextul crizei economice, și că această valoare depășește venitul mediu realizat din vânzarea activelor în caz de faliment, care în Polonia reprezintă 26,86 % din valoarea lor reală. |
| --- | --- |

(208)

Tabelele 16-20 prezintă garanțiile pentru fiecare creditor public. La considerentul 131 este prezentată măsura în care fiecare creditor public își va recupera creanța prin garanțiile pe care le deține, în funcție de rangul acestora, în cazul în care PZL Hydral este declarată falită. Pentru a estima valoarea proprietăților imobiliare în cazul unei vânzări de urgență, Ernst&Young a luat în considerare valoarea reală actuală a activelor care aparțin societății, în conformitate cu considerentul 30 și Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) nr. 16 privind imobilizările corporale (42). Comisia observă că utilizarea acestui IAS este obligatorie în UE, reprezentând, așadar, o premisă adecvată pentru evaluarea valorii de lichidare. Comisia consideră că reducerea cu 50 % a valorii de faliment a acestor active în caz de vânzare de urgență este întemeiată, având în vedere că aceste active vor fi vândute separat, că nu va fi posibilă aplicarea principiului continuității activității ca urmare a scăderii cererii de active industriale în contextul crizei economice, și că această valoare depășește venitul mediu realizat din vânzarea activelor în caz de faliment, care în Polonia reprezintă 26,86 % din valoarea lor reală.

| (209) | Comisia concluzionează că fiecare creditor public este mai avantajat în cazul scenariului vânzării către [...] decât în cel al falimentului. |
| --- | --- |

(209)

Comisia concluzionează că fiecare creditor public este mai avantajat în cazul scenariului vânzării către [...] decât în cel al falimentului.

| (210) | Rămâne de stabilit dacă oferta din partea [...] este cea mai bună ofertă la care se puteau aștepta creditorii publici. Comisia observă că, în prima jumătate a lui 2009, atunci când a devenit clar că termenii ofertei [...] nu fuseseră îndepliniți, [...] era singurul cumpărător interesat de achiziționarea acțiunilor PZL Wrocław. În ciuda publicării unei invitații de exprimare a interesului și a căutării active de posibili investitori începând din mai 2008 (a se vedea considerentul 90 și cele care îi urmează), nu s-au mai prezentat alți investitori. Prin urmare, creditorii publici nu aveau motive întemeiate să considere că un alt investitor va oferi un preț mai avantajos în viitor. |
| --- | --- |

(210)

Rămâne de stabilit dacă oferta din partea [...] este cea mai bună ofertă la care se puteau aștepta creditorii publici. Comisia observă că, în prima jumătate a lui 2009, atunci când a devenit clar că termenii ofertei [...] nu fuseseră îndepliniți, [...] era singurul cumpărător interesat de achiziționarea acțiunilor PZL Wrocław. În ciuda publicării unei invitații de exprimare a interesului și a căutării active de posibili investitori începând din mai 2008 (a se vedea considerentul 90 și cele care îi urmează), nu s-au mai prezentat alți investitori. Prin urmare, creditorii publici nu aveau motive întemeiate să considere că un alt investitor va oferi un preț mai avantajos în viitor.

| (211) | Pe această bază, Comisia consideră că, prin acceptarea în 2010 a structurii de plată prezentate la tabelul 26, creditorii publici s-au comportat asemenea unui creditor privat care urmărește recuperarea sumelor care îi revin de la un debitor aflat în dificultate financiară. Prin urmare, creditorii publici nu au conferit un avantaj societății PZL Hydral. În consecință, plata datoriilor restante sub forma unei anulări parțiale a datoriilor la bugetul statului, în conformitate cu studiul Ernst&Young, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(211)

Pe această bază, Comisia consideră că, prin acceptarea în 2010 a structurii de plată prezentate la tabelul 26, creditorii publici s-au comportat asemenea unui creditor privat care urmărește recuperarea sumelor care îi revin de la un debitor aflat în dificultate financiară. Prin urmare, creditorii publici nu au conferit un avantaj societății PZL Hydral. În consecință, plata datoriilor restante sub forma unei anulări parțiale a datoriilor la bugetul statului, în conformitate cu studiul Ernst&Young, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

VIII.4   Măsuri privind PZL Wrocław

| (212) | Comisia trebuie să stabilească dacă împrumutul din 2007 a conferit un avantaj societății PZL Wrocław. În acest scop, Comisia trebuie să stabilească dacă un investitor privat (principiul investitorului în economia de piață) ar fi încheiat tranzacția în cauză în aceeași termeni, sau, în caz contrar, în ce condiții ar fi făcut acest lucru (43). |
| --- | --- |

(212)

Comisia trebuie să stabilească dacă împrumutul din 2007 a conferit un avantaj societății PZL Wrocław. În acest scop, Comisia trebuie să stabilească dacă un investitor privat (principiul investitorului în economia de piață) ar fi încheiat tranzacția în cauză în aceeași termeni, sau, în caz contrar, în ce condiții ar fi făcut acest lucru (43).

| (213) | Comisia observă că, pentru a stabili dacă un împrumut acordat de un organism de stat care este deja acționar al societății respectă principiul investitorului în economia de piață, investiția sa trebuie să fie comparată cu investițiile realizate de un holding privat sau un grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și perspective pe termen mai lung (44). |
| --- | --- |

(213)

Comisia observă că, pentru a stabili dacă un împrumut acordat de un organism de stat care este deja acționar al societății respectă principiul investitorului în economia de piață, investiția sa trebuie să fie comparată cu investițiile realizate de un holding privat sau un grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și perspective pe termen mai lung (44).

| (214) | Comisia consideră că ADI nu este un creditor extern care investește pentru a obține profituri pe baza rentabilității investiției sale sub forma unei dobânzi, ci un acționar care deține peste 90 % dintre acțiunile PZL Hydral și 100 % dintre acțiunile PZL Wrocław. Prin urmare, trebuie să se stabilească dacă, în aceleași circumstanțe, un investitor privat ar fi acordat împrumutul din 2007. |
| --- | --- |

(214)

Comisia consideră că ADI nu este un creditor extern care investește pentru a obține profituri pe baza rentabilității investiției sale sub forma unei dobânzi, ci un acționar care deține peste 90 % dintre acțiunile PZL Hydral și 100 % dintre acțiunile PZL Wrocław. Prin urmare, trebuie să se stabilească dacă, în aceleași circumstanțe, un investitor privat ar fi acordat împrumutul din 2007.

| (215) | În ceea ce privește împrumutul din 2007 către PZL Wrocław, Comisia observă mai întâi că a fost acordat PZL Wrocław, o societate viabilă din punct de vedere financiar la momentul respectiv, fără dificultăți financiare în sensul liniilor directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare (a se vedea considerentele 47 și 48). În schimb, aceasta era o societate nouă, fără datorii, care primise deja un număr important de comenzi, în special sub formă de contracte cu Ministerul Apărării din Polonia, cu care avea o lungă relație de afaceri. |
| --- | --- |

(215)

În ceea ce privește împrumutul din 2007 către PZL Wrocław, Comisia observă mai întâi că a fost acordat PZL Wrocław, o societate viabilă din punct de vedere financiar la momentul respectiv, fără dificultăți financiare în sensul liniilor directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare (a se vedea considerentele 47 și 48). În schimb, aceasta era o societate nouă, fără datorii, care primise deja un număr important de comenzi, în special sub formă de contracte cu Ministerul Apărării din Polonia, cu care avea o lungă relație de afaceri.

| (216) | Comisia observă că ADI a anticipat garantarea unei rentabilități a investiției sale prin intermediul unui schimb datorie - capital propriu în proporție de [...]% și prin vânzarea ulterioară a acestei participații în PZL Wrocław unui investitor privat (pentru o sumă estimată la [...]), conform prevederilor planului. |
| --- | --- |

(216)

Comisia observă că ADI a anticipat garantarea unei rentabilități a investiției sale prin intermediul unui schimb datorie - capital propriu în proporție de [...]% și prin vânzarea ulterioară a acestei participații în PZL Wrocław unui investitor privat (pentru o sumă estimată la [...]), conform prevederilor planului.

| (217) | ADI a luat în considerare negocierile în curs cu [...] (a se vedea considerentul 74). |
| --- | --- |

(217)

ADI a luat în considerare negocierile în curs cu [...] (a se vedea considerentul 74).

| (218) | Pentru a se stabili dacă ADI a acționat în conformitate cu principiul investitorului privat, trebuie să se determine prețul de vânzare care putea fi primit de ADI pentru participația sa, nivelul de risc și proporționalitatea rentabilității investiției ca urmare a vânzării cu riscul asumat de ADI. |
| --- | --- |

(218)

Pentru a se stabili dacă ADI a acționat în conformitate cu principiul investitorului privat, trebuie să se determine prețul de vânzare care putea fi primit de ADI pentru participația sa, nivelul de risc și proporționalitatea rentabilității investiției ca urmare a vânzării cu riscul asumat de ADI.

| (219) | Anterior acordării împrumutului, ADI comandase unui expert independent un studiu în vederea stabilirii valorii PZL Wrocław după separarea sa de PZL Hydral (a se vedea considerentul 66). |
| --- | --- |

(219)

Anterior acordării împrumutului, ADI comandase unui expert independent un studiu în vederea stabilirii valorii PZL Wrocław după separarea sa de PZL Hydral (a se vedea considerentul 66).

| (220) | Comisia a evaluat critic acest studiu și a concluzionat că era justificat un preț de vânzare de cel puțin [...] (a se vedea considerentul 71 și următoarele). Prin vânzarea a aproximativ [...]% din acțiuni, ADI putea obține o rentabilitate considerabilă de cel puțin 48,5 milioane PLN în situația unei tranzacții reușite. |
| --- | --- |

(220)

Comisia a evaluat critic acest studiu și a concluzionat că era justificat un preț de vânzare de cel puțin [...] (a se vedea considerentul 71 și următoarele). Prin vânzarea a aproximativ [...]% din acțiuni, ADI putea obține o rentabilitate considerabilă de cel puțin 48,5 milioane PLN în situația unei tranzacții reușite.

| (221) | Comisia recunoaște că orice privatizare comportă întotdeauna riscuri considerabile. În cazul de față, prima încercare deja eșuase. În același timp, Comisia observă că perspectivele generale ale unei societăți poloneze din sectorul aviatic și de apărare erau relativ stabile, având în vedere misiunile armatei poloneze în străinătate și angajamentele Poloniei către NATO privind capacitățile sale de apărare. În plus, având în vedere necesitatea deținerii unor autorizații speciale, obstacolele în calea accesului în segmentul relevant de piață sunt ridicate, ceea ce, în schimb, crește atractivitatea jucătorilor existenți. |
| --- | --- |

(221)

Comisia recunoaște că orice privatizare comportă întotdeauna riscuri considerabile. În cazul de față, prima încercare deja eșuase. În același timp, Comisia observă că perspectivele generale ale unei societăți poloneze din sectorul aviatic și de apărare erau relativ stabile, având în vedere misiunile armatei poloneze în străinătate și angajamentele Poloniei către NATO privind capacitățile sale de apărare. În plus, având în vedere necesitatea deținerii unor autorizații speciale, obstacolele în calea accesului în segmentul relevant de piață sunt ridicate, ceea ce, în schimb, crește atractivitatea jucătorilor existenți.

| (222) | Comisia mai observă că rentabilitatea preconizată a investiției a fost suficient de importantă pentru a justifica un risc relativ ridicat, și că, pe lângă aceasta, ADI obținuse garanții sub forma unei garanții înregistrate asupra utilajelor în valoare de 5,5 milioane PLN și a unei garanții ordinare asupra a [...]% din acțiuni (a se vedea considerentul 65). |
| --- | --- |

(222)

Comisia mai observă că rentabilitatea preconizată a investiției a fost suficient de importantă pentru a justifica un risc relativ ridicat, și că, pe lângă aceasta, ADI obținuse garanții sub forma unei garanții înregistrate asupra utilajelor în valoare de 5,5 milioane PLN și a unei garanții ordinare asupra a [...]% din acțiuni (a se vedea considerentul 65).

| (223) | Pe această bază, Comisia constată că împrumutul din 2007 a fost acordat cu respectarea principiului investitorului privat și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(223)

Pe această bază, Comisia constată că împrumutul din 2007 a fost acordat cu respectarea principiului investitorului privat și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (224) | Comisia trebuie să stabilească dacă împrumutul din 2008 a conferit un avantaj societății PZL Wrocław. În acest scop, Comisia va aplica principiul investitorului privat, astfel cum se menționează în considerentele 212-214 și din motivele explicate în aceste considerente. |
| --- | --- |

(224)

Comisia trebuie să stabilească dacă împrumutul din 2008 a conferit un avantaj societății PZL Wrocław. În acest scop, Comisia va aplica principiul investitorului privat, astfel cum se menționează în considerentele 212-214 și din motivele explicate în aceste considerente.

| (225) | În ceea ce privește împrumutul din 2008 către PZL Wrocław, Comisia observă mai întâi că a fost acordat PZL Wrocław, o societate viabilă din punct de vedere financiar la momentul respectiv, fără dificultăți financiare în sensul liniilor directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare. În schimb, aceasta era o societate nouă, fără datorii, care primise deja un număr important de comenzi, în special sub formă de contracte în valoare de [...] cu Ministerul Apărării (a se vedea considerentul 48). Comisia consideră că acest împrumut a fost acordat în scopul prelucrării numărului tot mai mare de comenzi din partea Ministerului Apărării. În plus, în 2008, societatea a obținut finanțare privată sub forma unui leasing operațional (a se vedea considerentul 87). |
| --- | --- |

(225)

În ceea ce privește împrumutul din 2008 către PZL Wrocław, Comisia observă mai întâi că a fost acordat PZL Wrocław, o societate viabilă din punct de vedere financiar la momentul respectiv, fără dificultăți financiare în sensul liniilor directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare. În schimb, aceasta era o societate nouă, fără datorii, care primise deja un număr important de comenzi, în special sub formă de contracte în valoare de [...] cu Ministerul Apărării (a se vedea considerentul 48). Comisia consideră că acest împrumut a fost acordat în scopul prelucrării numărului tot mai mare de comenzi din partea Ministerului Apărării. În plus, în 2008, societatea a obținut finanțare privată sub forma unui leasing operațional (a se vedea considerentul 87).

| (226) | Comisia observă că ADI a acordat împrumutul din 2008 cu puțin timp înainte de sfârșitul negocierilor cu [...] pentru vânzarea PZL Wrocław (a se vedea considerent 74), pentru a furniza un împrumut-punte pentru perioada anterioară încheierii acordului, când PZL Wrocław a fost nevoită să își extindă capacitățile cu rapiditate pentru a putea gestiona numărul ridicat de comenzi ale Ministerului Apărării. Prin urmare, principalul motiv al ADI pentru acordarea împrumutului a fost acela de a garanta că societatea poate profita de oportunitățile de afaceri înainte de încheierea acordului cu [...] și că acesta va fi încheiat rapid. |
| --- | --- |

(226)

Comisia observă că ADI a acordat împrumutul din 2008 cu puțin timp înainte de sfârșitul negocierilor cu [...] pentru vânzarea PZL Wrocław (a se vedea considerent 74), pentru a furniza un împrumut-punte pentru perioada anterioară încheierii acordului, când PZL Wrocław a fost nevoită să își extindă capacitățile cu rapiditate pentru a putea gestiona numărul ridicat de comenzi ale Ministerului Apărării. Prin urmare, principalul motiv al ADI pentru acordarea împrumutului a fost acela de a garanta că societatea poate profita de oportunitățile de afaceri înainte de încheierea acordului cu [...] și că acesta va fi încheiat rapid.

| (227) | Comisia observă că împrumutul este limitat la 4 milioane PLN, suma de achiziționare a activelor necesare pentru satisfacerea cererii suplimentare din partea Ministerului Apărării. |
| --- | --- |

(227)

Comisia observă că împrumutul este limitat la 4 milioane PLN, suma de achiziționare a activelor necesare pentru satisfacerea cererii suplimentare din partea Ministerului Apărării.

| (228) | În plus, Comisia observă că împrumutul a fost asigurat printr-o garanție înregistrată asupra utilajelor în valoare de 2,8 milioane PLN și o garanție ordinară asupra sumelor de încasat din contracte comerciale în valoare de 5,2 milioane PLN, și că avea o dobândă variabilă identică cu rata de referință aplicabilă publicată de Comisie (a se vedea considerentul 83). Cu toate acestea, înainte de a acorda împrumutul din 2008, ADI a examinat situația financiară a PZL Wrocław, constatând că societatea era profitabilă. Pe această bază, ADI se poate aștepta ca PZL Wrocław să genereze un flux de numerar suficient pentru a rambursa împrumutul și pentru a-i permite să obțină un randament din investiția sa. |
| --- | --- |

(228)

În plus, Comisia observă că împrumutul a fost asigurat printr-o garanție înregistrată asupra utilajelor în valoare de 2,8 milioane PLN și o garanție ordinară asupra sumelor de încasat din contracte comerciale în valoare de 5,2 milioane PLN, și că avea o dobândă variabilă identică cu rata de referință aplicabilă publicată de Comisie (a se vedea considerentul 83). Cu toate acestea, înainte de a acorda împrumutul din 2008, ADI a examinat situația financiară a PZL Wrocław, constatând că societatea era profitabilă. Pe această bază, ADI se poate aștepta ca PZL Wrocław să genereze un flux de numerar suficient pentru a rambursa împrumutul și pentru a-i permite să obțină un randament din investiția sa.

| (229) | Comisia observă că acordarea de către un acționar majoritar care urmează să vândă o societate a unui mic împrumut-punte reprezintă un comportament comercial normal, dacă împrumutul este necesar pentru a valorifica oportunități de afaceri și a permite o vânzare în bune condiții. Comisia este de părere că împrumutul din 2008 care, în plus, era garantat corespunzător și practica o dobândă la rata de referință, a fost acordat de ADI conform acestui raționament. |
| --- | --- |

(229)

Comisia observă că acordarea de către un acționar majoritar care urmează să vândă o societate a unui mic împrumut-punte reprezintă un comportament comercial normal, dacă împrumutul este necesar pentru a valorifica oportunități de afaceri și a permite o vânzare în bune condiții. Comisia este de părere că împrumutul din 2008 care, în plus, era garantat corespunzător și practica o dobândă la rata de referință, a fost acordat de ADI conform acestui raționament.

| (230) | Pe această bază, Comisia constată că împrumutul din 2008 a fost acordat cu respectarea principiului investitorului în economia de piață și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(230)

Pe această bază, Comisia constată că împrumutul din 2008 a fost acordat cu respectarea principiului investitorului în economia de piață și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (231) | Prin acceptarea mai întâi a schimbului datorie - capital propriu și apoi a transferului tuturor veniturilor realizate din vânzarea capitalului către PZL Hydral pentru a-i permite să își achite datoriile restante față de organismele publice, astfel cum se prevedea în plan, ADI a renunțat la datorii de 17,2 milioane PLN, recuperând numai [> 1 053 196,36 PLN]. |
| --- | --- |

(231)

Prin acceptarea mai întâi a schimbului datorie - capital propriu și apoi a transferului tuturor veniturilor realizate din vânzarea capitalului către PZL Hydral pentru a-i permite să își achite datoriile restante față de organismele publice, astfel cum se prevedea în plan, ADI a renunțat la datorii de 17,2 milioane PLN, recuperând numai [> 1 053 196,36 PLN].

| (232) | Este necesar să se stabilească măsura în care schimbul datorie - propriu implică acordarea de către ADI a unui avantaj pentru PZL Wrocław. În acest scop, Comisia trebuie să stabilească dacă, în efectuarea acestei tranzacții, ADI a respectat principiul creditorului privat definit în considerentele 188 și 189. |
| --- | --- |

(232)

Este necesar să se stabilească măsura în care schimbul datorie - propriu implică acordarea de către ADI a unui avantaj pentru PZL Wrocław. În acest scop, Comisia trebuie să stabilească dacă, în efectuarea acestei tranzacții, ADI a respectat principiul creditorului privat definit în considerentele 188 și 189.

| (233) | Comisia observă în primul rând că oferta [...] din 2009 [...] era cu [...] mai redusă decât oferta [...] din 2008. Comisia consideră că această diferență reflectă deteriorarea situației PZL Wrocław, care în 2008 era profitabilă și avea perspective bune, însă în 2009 a început să prezinte dificultăți, în principal ca urmare a scăderii semnificative a numărului de comenzi din partea Ministerului Apărării. |
| --- | --- |

(233)

Comisia observă în primul rând că oferta [...] din 2009 [...] era cu [...] mai redusă decât oferta [...] din 2008. Comisia consideră că această diferență reflectă deteriorarea situației PZL Wrocław, care în 2008 era profitabilă și avea perspective bune, însă în 2009 a început să prezinte dificultăți, în principal ca urmare a scăderii semnificative a numărului de comenzi din partea Ministerului Apărării.

| (234) | Comisia mai observă că ADI nu se aștepta să găsească un alt cumpărător în afară de [...] pentru acțiunile pe care le obținuse de la PZL Wrocław prin schimbul datorie - capital propriu (a se vedea considerentul 210). Pentru a garanta succesul tranzacției, ADI trebuia să se asigure că putea achita datoriile față de creditorii publici care dețineau ipoteci pe activele PZL Wrocław, deoarece, în caz contrar, nu ar fi fost în măsură să onoreze angajamentul privind transferul tuturor activelor negajate. |
| --- | --- |

(234)

Comisia mai observă că ADI nu se aștepta să găsească un alt cumpărător în afară de [...] pentru acțiunile pe care le obținuse de la PZL Wrocław prin schimbul datorie - capital propriu (a se vedea considerentul 210). Pentru a garanta succesul tranzacției, ADI trebuia să se asigure că putea achita datoriile față de creditorii publici care dețineau ipoteci pe activele PZL Wrocław, deoarece, în caz contrar, nu ar fi fost în măsură să onoreze angajamentul privind transferul tuturor activelor negajate.

| (235) | În plus, dacă vânzarea PZL Wrocław – evenimentul pe care se baza reeșalonarea datoriilor la bugetul de stat prin rambursări parțiale – nu avea loc, autoritățile fiscale urmau să își execute creanțele în conformitate cu Codul Fiscal (a se vedea considerentul 144). În plus, având în vedere situația financiară a PZL Wrocław, neîncheierea contractului de vânzare ar duce la falimentul PZL Wrocław (a se vedea considerentul 52). |
| --- | --- |

(235)

În plus, dacă vânzarea PZL Wrocław – evenimentul pe care se baza reeșalonarea datoriilor la bugetul de stat prin rambursări parțiale – nu avea loc, autoritățile fiscale urmau să își execute creanțele în conformitate cu Codul Fiscal (a se vedea considerentul 144). În plus, având în vedere situația financiară a PZL Wrocław, neîncheierea contractului de vânzare ar duce la falimentul PZL Wrocław (a se vedea considerentul 52).

| (236) | Prin urmare, Comisia concluzionează că singura alternativă la acceptarea renunțării de facto la datoriile de 17,2 milioane PLN era inițierea procedurii de lichidare a PZL Wrocław și a PZL Hydral. |
| --- | --- |

(236)

Prin urmare, Comisia concluzionează că singura alternativă la acceptarea renunțării de facto la datoriile de 17,2 milioane PLN era inițierea procedurii de lichidare a PZL Wrocław și a PZL Hydral.

| (237) | Completarea studiului Ernst&Young a evaluat aceste două scenarii. Comisia a evaluat critic studiul Ernst&Young pentru a stabili rezistența constatărilor sale la analiză și pentru a demonstra că, prin acceptarea acordului de plată, ADI s-a comportat ca un creditor privat aflat într-o situație comparabilă, având în vedere jurisprudența citată la considerentele 188 și 189 de mai sus. |
| --- | --- |

(237)

Completarea studiului Ernst&Young a evaluat aceste două scenarii. Comisia a evaluat critic studiul Ernst&Young pentru a stabili rezistența constatărilor sale la analiză și pentru a demonstra că, prin acceptarea acordului de plată, ADI s-a comportat ca un creditor privat aflat într-o situație comparabilă, având în vedere jurisprudența citată la considerentele 188 și 189 de mai sus.

| (238) | Studiul concluzionează că, în cazul falimentului, creditorii ordinari nu vor recupera nimic, deoarece multe dintre active sunt grevate de garanții și ipoteci și, în plus, autoritățile fiscale își vor putea executa creanțele pe care le dețin la PZL Wrocław (a se vedea considerentele 143 și următoarele). Comisia a confirmat aceste informații prin examinarea rapoartelor financiare ale PZL Wrocław și analizarea aplicării legislației poloneze, ajungând la concluzia că evaluarea Ernst&Young este justificată. |
| --- | --- |

(238)

Studiul concluzionează că, în cazul falimentului, creditorii ordinari nu vor recupera nimic, deoarece multe dintre active sunt grevate de garanții și ipoteci și, în plus, autoritățile fiscale își vor putea executa creanțele pe care le dețin la PZL Wrocław (a se vedea considerentele 143 și următoarele). Comisia a confirmat aceste informații prin examinarea rapoartelor financiare ale PZL Wrocław și analizarea aplicării legislației poloneze, ajungând la concluzia că evaluarea Ernst&Young este justificată.

| (239) | Prin urmare, Comisia consideră că valoarea garanției ordinare asupra creanțelor, care asigură împrumutul din 2008, nu are valoare într-un scenariu de lichidare. În plus, garanția asupra a [...]% din acțiuni nu are valoare în cazul unei lichidări, deoarece valoarea acțiunilor propriu-zise este zero. |
| --- | --- |

(239)

Prin urmare, Comisia consideră că valoarea garanției ordinare asupra creanțelor, care asigură împrumutul din 2008, nu are valoare într-un scenariu de lichidare. În plus, garanția asupra a [...]% din acțiuni nu are valoare în cazul unei lichidări, deoarece valoarea acțiunilor propriu-zise este zero.

| (240) | Prin urmare, pentru a stabili sumele pe care ADI le-ar obține într-un scenariu de lichidare, este necesar să se estimeze profiturile pe care le poate realiza din vânzarea bunurilor asupra cărora deține garanții înregistrate. |
| --- | --- |

(240)

Prin urmare, pentru a stabili sumele pe care ADI le-ar obține într-un scenariu de lichidare, este necesar să se estimeze profiturile pe care le poate realiza din vânzarea bunurilor asupra cărora deține garanții înregistrate.

| (241) | Completarea studiului Ernst&Young mai observă că utilajele luate în gaj de ADI pentru împrumutul din 2007 aveau o valoare contabilă de 5,5 milioane PLN în 2007, în timp ce utilajele luate în gaj pentru împrumutul din 2008 aveau o valoare contabilă de 2,8 milioane PLN în 2008. |
| --- | --- |

(241)

Completarea studiului Ernst&Young mai observă că utilajele luate în gaj de ADI pentru împrumutul din 2007 aveau o valoare contabilă de 5,5 milioane PLN în 2007, în timp ce utilajele luate în gaj pentru împrumutul din 2008 aveau o valoare contabilă de 2,8 milioane PLN în 2008.

| (242) | În completarea studiului Ernst&Young, valoarea de lichidare a garanțiilor înregistrate în favoarea ADI era evaluată pe baza valorii contabile a activelor din rapoartele financiare auditate ale PZL Wrocław (a se vedea considerentele 151 și 152) la 31 ianuarie 2010, și anume 2,1 milioane PLN. |
| --- | --- |

(242)

În completarea studiului Ernst&Young, valoarea de lichidare a garanțiilor înregistrate în favoarea ADI era evaluată pe baza valorii contabile a activelor din rapoartele financiare auditate ale PZL Wrocław (a se vedea considerentele 151 și 152) la 31 ianuarie 2010, și anume 2,1 milioane PLN.

| (243) | Comisia consideră că valoarea contabilă a activelor fixe necorporale (utilizate ca garanție pentru împrumuturile din 2007 și 2008), astfel cum a fost introdusă în raportul financiar auditat, reprezintă o premisă adecvată pentru evaluarea valorii lor de lichidare. Comisia observă mai întâi că diferența importantă dintre valoarea contabilă și valoarea netă a activelor identificată de studiul de evaluare a PZL Wrocław din 2008 se datora creșterii semnificative a valorii proprietăților imobiliare. Valoarea utilajelor nu a fost corectată. În al doilea rând, Comisia observă că, având în vedere perioada scurtă de timp între stabilirea garanției și evaluare, nu există alte indicii conform cărora valoarea contabilă nu reflectă valoarea utilajelor estimată convențional. |
| --- | --- |

(243)

Comisia consideră că valoarea contabilă a activelor fixe necorporale (utilizate ca garanție pentru împrumuturile din 2007 și 2008), astfel cum a fost introdusă în raportul financiar auditat, reprezintă o premisă adecvată pentru evaluarea valorii lor de lichidare. Comisia observă mai întâi că diferența importantă dintre valoarea contabilă și valoarea netă a activelor identificată de studiul de evaluare a PZL Wrocław din 2008 se datora creșterii semnificative a valorii proprietăților imobiliare. Valoarea utilajelor nu a fost corectată. În al doilea rând, Comisia observă că, având în vedere perioada scurtă de timp între stabilirea garanției și evaluare, nu există alte indicii conform cărora valoarea contabilă nu reflectă valoarea utilajelor estimată convențional.

| (244) | Completarea studiului Ernst&Young afirmă că, în cazul lichidării, aceste active trebuie vândute de urgență la o valoare redusă cu 50 %, aceasta fiind, prin urmare, estimată la 1 053 196,36 PLN. Comisia recunoaște că unele active, precum utilajele, care sunt oferite spre vânzare în contextul lichidării sunt vândute, de obicei, sub valoarea contabilă. |
| --- | --- |

(244)

Completarea studiului Ernst&Young afirmă că, în cazul lichidării, aceste active trebuie vândute de urgență la o valoare redusă cu 50 %, aceasta fiind, prin urmare, estimată la 1 053 196,36 PLN. Comisia recunoaște că unele active, precum utilajele, care sunt oferite spre vânzare în contextul lichidării sunt vândute, de obicei, sub valoarea contabilă.

| (245) | Comisia consideră că reducerea de 50 % este justificată de motivele prezentate de Ernst&Young și descrise la considerentul 147 de mai sus și, în special, că valoarea lor ipotetică în caz de faliment a fost evaluată printr-o metodologie care poate fi considerată adecvată în scopul determinării valorii recuperabile a creanțelor de la debitori amenințați de faliment, având în vedere tipul specific de utilaje care urmează a fi vândute și posibilitatea vânzării către un anumit client (Ministerul Apărării), care își reduce cheltuielile în lumina necesității adaptării scăderii veniturilor din taxe ca urmare a crizei economice. |
| --- | --- |

(245)

Comisia consideră că reducerea de 50 % este justificată de motivele prezentate de Ernst&Young și descrise la considerentul 147 de mai sus și, în special, că valoarea lor ipotetică în caz de faliment a fost evaluată printr-o metodologie care poate fi considerată adecvată în scopul determinării valorii recuperabile a creanțelor de la debitori amenințați de faliment, având în vedere tipul specific de utilaje care urmează a fi vândute și posibilitatea vânzării către un anumit client (Ministerul Apărării), care își reduce cheltuielile în lumina necesității adaptării scăderii veniturilor din taxe ca urmare a crizei economice.

| (246) | Prin urmare, Comisia concluzionează că, pe baza informațiilor de care dispunea la momentul adoptării prezentei decizii, valoarea de faliment a împrumuturilor neachitate ale ADI era de 1 053 196,36 PLN. |
| --- | --- |

(246)

Prin urmare, Comisia concluzionează că, pe baza informațiilor de care dispunea la momentul adoptării prezentei decizii, valoarea de faliment a împrumuturilor neachitate ale ADI era de 1 053 196,36 PLN.

| (247) | În scenariul vânzării, valoarea împrumuturilor neachitate ale ADI era mai mare, deoarece [...] oferise ADI suma de [> 1 053 196,36 PLN]. |
| --- | --- |

(247)

În scenariul vânzării, valoarea împrumuturilor neachitate ale ADI era mai mare, deoarece [...] oferise ADI suma de [> 1 053 196,36 PLN].

| (248) | Comisia concluzionează că un creditor privat aflat în situația ADI ar fi acceptat să renunțe la 17,2 milioane PLN, deoarece nu avea nicio posibilitate de a recupera o parte mai mare din creanțele sale în cadrul procedurii de faliment. Prin urmare, având în vedere cele de mai sus, Comisia se declară mulțumită de comportamentul ADI în ceea ce privește schimbul datorie-capital propriu din 2010 care respectă principiul investitorului privat, precum și de faptul că respectiva conversie nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(248)

Comisia concluzionează că un creditor privat aflat în situația ADI ar fi acceptat să renunțe la 17,2 milioane PLN, deoarece nu avea nicio posibilitate de a recupera o parte mai mare din creanțele sale în cadrul procedurii de faliment. Prin urmare, având în vedere cele de mai sus, Comisia se declară mulțumită de comportamentul ADI în ceea ce privește schimbul datorie-capital propriu din 2010 care respectă principiul investitorului privat, precum și de faptul că respectiva conversie nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

IX.   CONCLUZIE

| (249) | Comisia observă că investigarea oficială a injecțiilor de capital în valoare de 113 milioane PLN care au fost notificate, dar ulterior retrase de autoritățile poloneze nu mai este justificată în temeiul articolului 8 din regulamentul de procedură. |
| --- | --- |

(249)

Comisia observă că investigarea oficială a injecțiilor de capital în valoare de 113 milioane PLN care au fost notificate, dar ulterior retrase de autoritățile poloneze nu mai este justificată în temeiul articolului 8 din regulamentul de procedură.

| (250) | În ceea ce privește neexecutarea datoriilor către creditorii publici și eventuala lor achitare, Comisia constată că creditorii publici au acționat în conformitate cu principiul creditorului privat. În consecință, comportamentul acestora nu implică ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(250)

În ceea ce privește neexecutarea datoriilor către creditorii publici și eventuala lor achitare, Comisia constată că creditorii publici au acționat în conformitate cu principiul creditorului privat. În consecință, comportamentul acestora nu implică ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (251) | Comisia constată că schimbul parțial datorie - capital propriu prevăzută de Agenția pentru Dezvoltare Industrială în cadrul planului modificat nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, deoarece respectă principiul creditorului privat. De asemenea, Comisia consideră că împrumuturile din 2007 și 2008 acordate PZL Wrocław nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE deoarece respectă principiul investitorului privat, |
| --- | --- |

(251)

Comisia constată că schimbul parțial datorie - capital propriu prevăzută de Agenția pentru Dezvoltare Industrială în cadrul planului modificat nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, deoarece respectă principiul creditorului privat. De asemenea, Comisia consideră că împrumuturile din 2007 și 2008 acordate PZL Wrocław nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE deoarece respectă principiul investitorului privat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Comisia a hotărât închiderea procedurii oficiale de investigare prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește injecțiile de capital în valoare de 113 milioane PLN, având în vedere că Polonia și-a retras notificarea și că nu va continua acest proiect de ajutor.

Articolul 2

1.   Neexecutarea parțială din perioada 1998-2007 a creanțelor deținute de autoritățile publice poloneze la PZL Hydral și achitarea acestor datorii în perioada 2007-2010 nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

2.   Împrumuturile acordate de ADI către PZL Wrocław în 2007 (12,5 milioane PLN) și 2008 (4 milioane PLN) nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

3.   Anularea parțială ulterioară a acestor împrumuturi pentru suma de 17,2 milioane PLN, efectuată sub forma unui schimb datorie-capital propriu, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Polone.

Adoptată la Bruxelles, 4 august 2010.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  JO C 324, 19.12.2008, p. 17.

1

(2)  JO C 158, 18.6.2010, p. 9.

2

(3)  Monitorul Oficial nr. 145, punctul 1625, astfel cum a fost modificat.

3

(4)  Monitorul Oficial nr. 122, punctul 1320, astfel cum a fost modificat.

4

(5)  Monitorul Oficial nr. 116, punctul 1090, astfel cum a fost modificat.

5

(6)  Monitorul Oficial nr. 192, punctul 1965, astfel cum a fost modificat.

6

(7)  Monitorul Oficial nr. 214, punctul 1571, astfel cum a fost modificat.

7

(8)  Informații confidențiale.

8

(9)  Monitorul Oficial 1997/140, punctul 939, astfel cum a fost modificat.

9

(10)  1 USD = 3,3 PLN la 22 iunie 2010. Cursul de schimb din ziua respectivă a fost utilizat pentru toate sumele transformate din USD în PLN în prezenta decizie; prezentarea comparativă a acestor sume cu PLN este pur orientativă.

10

(11)  Sumele efective depind de volumul vânzărilor realizate.

11

(12)  În temeiul dreptului polonez, regula conform căreia un rang ipotecar inferior este ridicat automat la un rang superior este consacrată în articolul 12 din Legea privind cadastrul și ipotecile, Monitorul Oficial nr. 19, punctul 147.

12

(13)  Această sumă reprezintă costurile de recuperare calculate de Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole.

13

(14)  Dobânda pentru restanțele la plata impozitelor se aplică tuturor datoriilor la bugetul de stat care revin autorităților fiscale și organismelor publice. În timp ce unele autorități precum Fondul de Asigurări Sociale dețin propriile dispoziții legale care impun recuperarea contribuțiilor neachitate la timp, în ceea ce privește normele care guvernează calcularea dobânzii pentru aceste sume, dispozițiile juridice fac trimitere la Codul fiscal din 29 august 1997. Tabelul de mai jos prezintă ratele anuale ale dobânzii, acestea fiind supuse unor modificări frecvente. Aceasta decurge din obligația Ministerului de Finanțe, în temeiul articolului 56 din Codul fiscal, de a stabili și publica ratele curente ale dobânzii pentru restanțele la plata impozitelor în funcție de evoluțiile pieței și de ratele dobânzii practicate de Banca Națională a Poloniei. Normele detaliate de calcul al dobânzii aplicate restanțelor la plata impozitelor sunt stabilite în Regulamentul Ministrului de Finanțe din 22 august 2005 (Monitorul Oficial nr. 165, punctul 1373), iar anterior prin regulamentele ministrului de finanțe din 1997, 2001 și 2002. Modificarea sumei datoriilor către creditorii publici ia în calcul orice rambursări parțiale ale sumelor datorate.

14

(15)  În prezenta decizie, profitul net este definit ca profitul anterior impozitării.

15

(16)  Legea falimentului și restructurării din 28 februarie 2003, Monitorul Oficial nr. 60, punctul 535, după cum a fost modificat.

16

(17)  Garanțiile înregistrate sunt reglementate prin Legea privind garanțiile și registrul garanțiilor (Monitorul Oficial nr. 149 din 6 decembrie 1996, punctul 703, astfel cum a fost modificat). O garanție înregistrată presupune încheierea unui contract scris între creditor și persoana autorizată să dispună de obiectul garanției, și introducerea în registrul garanțiilor păstrat de instanțele districtuale. Proprietatea în cauză poate rămâne în posesia proprietarului, care continuă să aibă drept de utilizare, sau poate fi deținută de o terță parte, cu acordul respectivei părți.

17

(18)  Garanțiile ordinare sunt reglementate prin Codul Civil. Garanția este stabilită prin intermediul unui contract între proprietar și creditor și, cu excepția cazurilor în care legea prevede altfel, obiectul garanției trebuie pus la dispoziția creditorului sau a unei terțe părți.

18

(19)  Toate cele trei metode sunt metode ale veniturilor, în care profitul net anticipat, fluxurile nete de numerar anticipate sau profitul net anticipat plus deprecierea sunt utilizate pentru evaluarea veniturilor viitoare. Profitul net plus deprecierea reprezintă prima etapă în procesul de realizare a unei analize a fluxurilor de numerar în sistemul de contabilitate financiară.

19

(20)  În literatura economică de specialitate, CMPC este definit ca fiind o metodă de calcul al costului total al capitalului societății, în care fiecare categorie de capital (fie capital propriu, fie datorie) este ponderată proporțional. În calculul CMPC sunt incluse toate sursele de capital (capital inițial, acțiuni preferențiale, obligațiuni și alte datorii pe termen lung). CMPC reprezintă costul mediu ponderat al componentelor separate de capital. Prin urmare, calcularea CMPC nu poate fi contestată, deoarece este rezultatul aplicării unei formule matematice.

20

(21)  Autoritățile poloneze au considerat că aveau motive să presupună că valoarea PZL Wrocław era de cel puțin [...]. Astfel, [...]% din acțiunile PZL Wrocław aveau o valoare de 20,3 milioane PLN.

21

(22)  În literatura economică de specialitate, valoarea reală pe piață este prețul la care o întreprindere sau un activ este tranzacționat(ă) de bună voie și în cunoștință de cauză între un cumpărător interesat și un vânzător interesat.

22

(23)  Metoda valorii nete ajustate a activelor reprezintă un mod de evaluare pe baza principiului continuității activității prin ajustarea valorii tuturor activelor și pasivelor în funcție de valoarea reală pe piață. În literatura economică de specialitate, valoarea reală pe piață este prețul la care o întreprindere sau un activ este tranzacționat(ă) de bună voie și în cunoștință de cauză între un cumpărător interesat și un vânzător interesat.

23

(24)  Moneda nominală a acestor contracte a fost euro.

24

(25)  În special ILA Berlin, Expoziția internațională aeriană de la Paris, Expoziția aeriană de la Farnborough (Regatul Unit) și târgul industriei de apărare (MSPO) din Polonia.

25

(26)  [...] este una dintre cele mai mari societăți de externalizare din Europa, având aproape [...] angajați și o valoare estimată de aproximativ [...] (conform propunerii din 30 septembrie 2008).

26

(27)  JO C 244, 01.10.2004, p. 2.

27

(28)  Cauza C-256/97 DMT Rec., 1999, p. I-3919, punctul 21.

28

DMT

(29)  Costurile care urmează a fi generate în cazul în care prevalează un set alternativ de condiții sau ipoteze (comparativ cu costurile suportate sau generate în circumstanțele curente).

29

(30)  Cauza C-342/96 Spania/Comisia, Rec., 1999, p. I-2459.

30

Spania/Comisia

(31)  Cauza T-152/99 HAMSA/Comisia, Rec., 2002, p. II-3049, punctul 170.

31

HAMSA

(32)  Această sumă este utilizată pentru rambursarea sumelor datorate Oficiului de Asigurări Sociale.

32

(33)  Autoritățile poloneze au mai specificat că datoria totală a întreprinderii față de Consiliul local Wrocław se ridica la suma de 32 094 812,25, și la 14 587 542,46 PLN în ceea ce privește Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap. Studiul nu a luat în considerare dobânda aplicată retroactiv, conform punctului 135, în cazul acestor doi creditori.

33

(34)  Se va aplica o taxă suplimentară.

34

(35)  Codul fiscal din 29 august 1997 (Monitorul Oficial 2005/8, punctul 60, astfel cum a fost modificat). Articolul 112 prevede că un cumpărător al unei societăți este răspunzător de toate activele sale, în solidaritate cu contribuabilul, pentru datoriile fiscale generate anterior datei achiziționării și aferente activităților comerciale, cu excepția cazului în care, după luarea tuturor măsurilor de precauție, nu era informat în privința unor astfel de datorii. Articolul 118 prevede că o terță parte nu poate primi o decizie de impunere în cazul în care s-au scurs mai mult de cinci ani de la sfârșitul anului calendaristic în care au fost generate datoriile fiscale.

35

(36)  Include suma de 7,5 milioane PLN datorată Oficiului de Securitate Socială, de 19,1 milioane PLN datorată Administrației Fiscale a Regiunii Silezia Inferioară, suma de 24,9 milioane PLN datorată Consiliului Local Wrocław și de 12,9 milioane PLN datorată Fondului de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap.

36

(37)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

37

(38)  Cauza C-256/97 DM Transports, Rec., 1999, p. I-3913, punctul 30; Cauza T-36/99 Lenzing/Comisia Rec., 2004, p. II-3597, punctele 137 și 139.

38

DM Transports

Lenzing

(39)  Cauza C-256/97 DM Transports Rec.,1999, p. I-3913, punctul 30.

39

DM Transports

(40)  Cauza C-342/96 Spania/Comisia, Rec., 1999, p. I-2459, punctul 46; Cauza C-256/97 DMT, Rec., 1999, p. I-3913, punctul 24. Cauza T-152/99 HAMSA/Comisia, Rec., 2002, p. II-3049, punctul 167. Cauza T-198/01 Technische Glaswerke Ilmenau/Comisia Rec., 2004, p. II-2717, punctul 99; Cauza T-68/03 Olympic Airways/Comisia, Rec., 2007, p. II-2911, punctul 283.

40

Spania/Comisia

DMT

HAMSA

Olympic Airways

(41)  Cauza C-256/97 DMT, Rec., 1999, p. I-3913, punctul 30. Cauza T-152/99 HAMSA/Comisia, Rec., 2002, p. II-3049, punctul 168. Cauza T-46/97 SIC/Comisia, Rec., 2000, p. II-2125, punctul 95. Cauza T-68/03 Olympic Airways/Comisia, Rec., 2007, p. II-2911, punctul 283.

41

DMT

HAMSA

SIC

Olympic Airways

(42)  Utilizarea IAS este obligatorie în UE, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1725/2003 al Comisiei din 29 septembrie 2003 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 261, 13.10.2003, p. 1).

42

(43)  Cauza T-16/96 Cityflyer/Comisia, Rec., 1998, p. II-575, punctul 52.

43

Cityflyer

(44)  Cauza T-228 și 233/99 Westdeutsche Landesbank/Comisia, Rec., 2003, p. II-435, punctul 314.

44

Landesbank

---

| 16.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/85 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/85

---

DECIZIA COMISIEI

din 15 noiembrie 2010

de acordare în beneficiul Republicii Cehe a unei derogări de la aplicarea Deciziei 2006/679/CE privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul control-comandă și semnalizare al sistemului feroviar transeuropean convențional în ceea ce privește linia Strančice–České Budějovice

[notificată cu numărul C(2010) 7789]

(Numai textul în limba cehă este autentic)

(2010/691/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia 2006/679/CE a Comisiei din 28 martie 2006 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul control-comandă și semnalizare al sistemului feroviar transeuropean convențional (1), în special punctul 7.1.3 din anexă,

întrucât:

| (1) | Decizia 2009/561/CE a Comisiei (2) de modificare a Deciziei 2006/679/CE stabilește norme de implementare a specificației tehnice de interoperabilitate referitoare la subsistemul control-comandă și semnalizare al sistemului feroviar transeuropean convențional. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2009/561/CE a Comisiei (2) de modificare a Deciziei 2006/679/CE stabilește norme de implementare a specificației tehnice de interoperabilitate referitoare la subsistemul control-comandă și semnalizare al sistemului feroviar transeuropean convențional.

| (2) | În conformitate cu punctul 7.1.3 din specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul control-comandă și semnalizare al sistemului feroviar transeuropean convențional, echiparea cu ERTMS/ETCS este obligatorie în caz de modernizare sau de o nouă instalare a unității de control al vitezei trenului dintr-un ansamblu SCC în cazul proiectelor de infrastructură feroviară care primesc sprijin financiar din partea Fondului european de dezvoltare regională și/sau a Fondului de coeziune. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu punctul 7.1.3 din specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul control-comandă și semnalizare al sistemului feroviar transeuropean convențional, echiparea cu ERTMS/ETCS este obligatorie în caz de modernizare sau de o nouă instalare a unității de control al vitezei trenului dintr-un ansamblu SCC în cazul proiectelor de infrastructură feroviară care primesc sprijin financiar din partea Fondului european de dezvoltare regională și/sau a Fondului de coeziune.

| (3) | Atunci când sistemul de semnalizare se reînnoiește pe tronsoane scurte (mai mici de 150 km) și discontinue ale unei linii, Comisia poate acorda o derogare temporară de la această regulă, cu condiția ca statul membru în cauză să transmită Comisiei un dosar. Acest dosar trebuie să conțină o analiză economică care să demonstreze că punerea în funcțiune a ERTMS ulterior derulării proiectului finanțat de UE aduce un avantaj economic și/sau tehnic substanțial. |
| --- | --- |

(3)

Atunci când sistemul de semnalizare se reînnoiește pe tronsoane scurte (mai mici de 150 km) și discontinue ale unei linii, Comisia poate acorda o derogare temporară de la această regulă, cu condiția ca statul membru în cauză să transmită Comisiei un dosar. Acest dosar trebuie să conțină o analiză economică care să demonstreze că punerea în funcțiune a ERTMS ulterior derulării proiectului finanțat de UE aduce un avantaj economic și/sau tehnic substanțial.

| (4) | Comisia analizează dosarul primit și măsurile propuse de statul membru și informează comitetul prevăzut la articolul 29 din Directiva 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) cu privire la rezultatul analizei efectuate. Dacă se acordă o derogare, statul membru respectiv se asigură că ERTMS este instalat în termen de cel mult 5 ani de la finalizarea proiectului și de îndată ce tronsonul în cauză este conectat cu o altă linie echipată cu ERTMS. |
| --- | --- |

(4)

Comisia analizează dosarul primit și măsurile propuse de statul membru și informează comitetul prevăzut la articolul 29 din Directiva 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) cu privire la rezultatul analizei efectuate. Dacă se acordă o derogare, statul membru respectiv se asigură că ERTMS este instalat în termen de cel mult 5 ani de la finalizarea proiectului și de îndată ce tronsonul în cauză este conectat cu o altă linie echipată cu ERTMS.

| (5) | Linia Strančice–České Budějovice va fi modernizată treptat până în 2016, iar unele tronsoane ale acesteia beneficiază sau vor beneficia de sprijin financiar din partea Fondului european de dezvoltare regională și/sau a Fondului de coeziune. |
| --- | --- |

(5)

Linia Strančice–České Budějovice va fi modernizată treptat până în 2016, iar unele tronsoane ale acesteia beneficiază sau vor beneficia de sprijin financiar din partea Fondului european de dezvoltare regională și/sau a Fondului de coeziune.

| (6) | Linia Strančice–České Budějovice este mai scurtă de 150 km și nu este conectată cu o linie deja echipată cu ERTMS. La 24 ianuarie 2010, autoritățile din Republica Cehă au trimis Comisiei o cerere de derogare, împreună cu un dosar în care demonstrează că punerea în funcțiune a ERTMS înainte de sfârșitul anului 2018, iar nu în cursul unui proiect finanțat de UE, prezintă avantaje economice și tehnice substanțiale. |
| --- | --- |

(6)

Linia Strančice–České Budějovice este mai scurtă de 150 km și nu este conectată cu o linie deja echipată cu ERTMS. La 24 ianuarie 2010, autoritățile din Republica Cehă au trimis Comisiei o cerere de derogare, împreună cu un dosar în care demonstrează că punerea în funcțiune a ERTMS înainte de sfârșitul anului 2018, iar nu în cursul unui proiect finanțat de UE, prezintă avantaje economice și tehnice substanțiale.

| (7) | În conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 881/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (4), Agenția Europeană a Căilor Ferate a prezentat la 20 mai 2010 un aviz tehnic privind cererea de derogare. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 881/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (4), Agenția Europeană a Căilor Ferate a prezentat la 20 mai 2010 un aviz tehnic privind cererea de derogare.

| (8) | În avizul tehnic respectiv se preciza că dosarul trimis conține elementele necesare pentru acordarea unei derogări, însă sugera că ar trebui obținută confirmarea faptului că licitația va include o opțiune privind echiparea liniei cu ERTMS. |
| --- | --- |

(8)

În avizul tehnic respectiv se preciza că dosarul trimis conține elementele necesare pentru acordarea unei derogări, însă sugera că ar trebui obținută confirmarea faptului că licitația va include o opțiune privind echiparea liniei cu ERTMS.

| (9) | La 7 iunie 2010, autoritățile din Republica Cehă au confirmat că licitația va include, la ultima subsecțiune, o opțiune clară privind echiparea liniei cu ERTMS. |
| --- | --- |

(9)

La 7 iunie 2010, autoritățile din Republica Cehă au confirmat că licitația va include, la ultima subsecțiune, o opțiune clară privind echiparea liniei cu ERTMS.

| (10) | Comisia a informat comitetul instituit în temeiul articolului 29 din Directiva 2008/57/CE cu privire la rezultatul analizei efectuate, |
| --- | --- |

(10)

Comisia a informat comitetul instituit în temeiul articolului 29 din Directiva 2008/57/CE cu privire la rezultatul analizei efectuate,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se acordă derogarea solicitată de Republica Cehă de la obligația de a implementa specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul control-comandă și semnalizare al sistemului feroviar transeuropean convențional pentru linia Strančice–České Budějovice.

Această derogare se acordă până la 31 decembrie 2018.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Cehe.

Adoptată la Bruxelles, 15 noiembrie 2010.

Pentru Comisie

Siim KALLAS

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 284, 16.10.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 194, 25.7.2009, p. 60.

2

(3)  JO L 191, 18.7.2008, p. 1.

3

(4)  JO L 164, 30.4.2004, p. 1.

4

---

Rectificări

| 16.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 298/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 298/87

---

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1015/2010 al Comisiei din 10 noiembrie 2010 de implementare a Directivei 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la cerințele de proiectare ecologică aplicabile mașinilor de spălat rufe de uz casnic

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 293 din 11 noiembrie 2010
  )

La pagina 23, articolul 8 alineatul (2) litera (b):

în loc de:

| „(b) | cerințele generice de proiectare ecologică stabilite în anexa I punctul 1.2 se aplică de la 1 iunie 2011;”, |
| --- | --- |

„(b)

cerințele generice de proiectare ecologică stabilite în anexa I punctul 1.2 se aplică de la 1 iunie 2011;”,

se va citi:

| „(b) | cerințele generice de proiectare ecologică stabilite în anexa I punctul 1.2 se aplică de la 1 iunie 2012;”. |
| --- | --- |

„(b)

cerințele generice de proiectare ecologică stabilite în anexa I punctul 1.2 se aplică de la 1 iunie 2012;”.

---