# Uradni list L 232/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.232.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 232 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 532. september 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.232.slv

Uradni list

Evropske unije

L 232

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 532. september 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 772/2010 z dne 1. septembra 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 555/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 o skupni ureditvi trga za vino glede podpornih programov, trgovine s tretjimi državami in obsega vinogradniških površin ter o izvajanju nadzora v vinskem sektorju | 1 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 773/2010 z dne 1. septembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 4 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/475/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 30. avgusta 2010 o spremembi Odločbe 2006/594/ES o določitvi okvirne dodelitve odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za konvergenčni cilj za obdobje 2007–2013 v zvezi z dodatnimi dodelitvami za Češko, Poljsko in Slovaško
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5817) | 6 |
| | | 2010/476/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 30. avgusta 2010 o spremembi Odločbe 2006/593/ES o določitvi okvirne dodelitve odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za cilj regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja za obdobje 2007–2013 v zvezi s Češko republiko in Slovaško
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5818) | 11 |
| | | 2010/477/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 1. septembra 2010 o merilih in metodoloških standardih na področju dobrega okoljskega stanja morskih voda
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5956)

   (
  1
  ) | 14 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 772/2010 z dne 1. septembra 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 555/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 o skupni ureditvi trga za vino glede podpornih programov, trgovine s tretjimi državami in obsega vinogradniških površin ter o izvajanju nadzora v vinskem sektorju

1

Uredba Komisije (EU) št. 773/2010 z dne 1. septembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

4

SKLEPI

2010/475/EU

*

Sklep Komisije z dne 30. avgusta 2010 o spremembi Odločbe 2006/594/ES o določitvi okvirne dodelitve odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za konvergenčni cilj za obdobje 2007–2013 v zvezi z dodatnimi dodelitvami za Češko, Poljsko in Slovaško
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5817)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5817)

6

2010/476/EU

*

Sklep Komisije z dne 30. avgusta 2010 o spremembi Odločbe 2006/593/ES o določitvi okvirne dodelitve odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za cilj regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja za obdobje 2007–2013 v zvezi s Češko republiko in Slovaško
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5818)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5818)

11

2010/477/EU

*

Sklep Komisije z dne 1. septembra 2010 o merilih in metodoloških standardih na področju dobrega okoljskega stanja morskih voda
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5956)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5956)

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 2.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 232/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 772/2010

z dne 1. septembra 2010

o spremembi Uredbe (ES) št. 555/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 o skupni ureditvi trga za vino glede podpornih programov, trgovine s tretjimi državami in obsega vinogradniških površin ter o izvajanju nadzora v vinskem sektorju

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 103za v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Točka (d) prvega odstavka člena 4 Uredbe Komisije (ES) št. 555/2008 z dne 27. junija 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 o skupni ureditvi trga za vino glede podpornih programov, trgovine s tretjimi državami in obsega vinogradniških površin ter o izvajanju nadzora v vinskem sektorju (2) določa, da se pomoč za promocijo in informiranje na trgih tretjih držav nekemu upravičencu v neki tretji državi zagotavlja največ tri leta. |
| --- | --- |

(1)

Točka (d) prvega odstavka člena 4 Uredbe Komisije (ES) št. 555/2008 z dne 27. junija 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 o skupni ureditvi trga za vino glede podpornih programov, trgovine s tretjimi državami in obsega vinogradniških površin ter o izvajanju nadzora v vinskem sektorju (2) določa, da se pomoč za promocijo in informiranje na trgih tretjih držav nekemu upravičencu v neki tretji državi zagotavlja največ tri leta.

| (2) | Na podlagi izkušenj, pridobljenih med izvajanjem navedenih podpornih ukrepov, je treba predvideti njihovo obnovitev za največ dve leti zaradi specifičnosti ukrepov promocije in informiranja v tretjih državah, ki zahtevajo na primer daljše upravne formalnosti na ravni države članice in tretje države. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi izkušenj, pridobljenih med izvajanjem navedenih podpornih ukrepov, je treba predvideti njihovo obnovitev za največ dve leti zaradi specifičnosti ukrepov promocije in informiranja v tretjih državah, ki zahtevajo na primer daljše upravne formalnosti na ravni države članice in tretje države.

| (3) | V skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 555/2008 morajo države članice določiti postopek prijave, s katerim se zagotovijo podrobna pravila zlasti za oceno katerega koli določenega podpornega ukrepa. Poleg tega je treba določiti obveznost držav članic, da vzpostavijo postopek za možno obnovitev pomoči ter predhodno oceno podpornih ukrepov. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 555/2008 morajo države članice določiti postopek prijave, s katerim se zagotovijo podrobna pravila zlasti za oceno katerega koli določenega podpornega ukrepa. Poleg tega je treba določiti obveznost držav članic, da vzpostavijo postopek za možno obnovitev pomoči ter predhodno oceno podpornih ukrepov.

| (4) | V členu 9(1) Uredbe (ES) št. 555/2008 je opisano finančno poslovodenje prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov, vendar brez določitve posebnih določb v zvezi z nadzorom nad ukrepi. Pri ukrepih prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov se lahko v nekaterih primerih opravijo številni pregledi na kraju samem, ne da bi prišlo do izboljšanja glede upravnih in finančnih stroškov, ki so z njimi povezani. |
| --- | --- |

(4)

V členu 9(1) Uredbe (ES) št. 555/2008 je opisano finančno poslovodenje prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov, vendar brez določitve posebnih določb v zvezi z nadzorom nad ukrepi. Pri ukrepih prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov se lahko v nekaterih primerih opravijo številni pregledi na kraju samem, ne da bi prišlo do izboljšanja glede upravnih in finančnih stroškov, ki so z njimi povezani.

| (5) | Člen 81 Uredbe (ES) št. 555/2008 vsebuje določbe, ki so povezane samo s spremljanjem obsega vinogradniških površin. Čeprav so ukrepi prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov tesno povezani z ukrepi v zvezi z obsegom vinogradniških površin, so trenutno izključeni iz uporabe navedenega člena. Za poenostavitev nadzornega sistema je treba določiti pravila za preverjanje ukrepov prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov, ki bi bila podobna obstoječim pravilom za preverjanje ukrepov v zvezi z obsegom vinogradniških površin. |
| --- | --- |

(5)

Člen 81 Uredbe (ES) št. 555/2008 vsebuje določbe, ki so povezane samo s spremljanjem obsega vinogradniških površin. Čeprav so ukrepi prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov tesno povezani z ukrepi v zvezi z obsegom vinogradniških površin, so trenutno izključeni iz uporabe navedenega člena. Za poenostavitev nadzornega sistema je treba določiti pravila za preverjanje ukrepov prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov, ki bi bila podobna obstoječim pravilom za preverjanje ukrepov v zvezi z obsegom vinogradniških površin.

| (6) | Za poenostavitev preverjanja ukrepov prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov je treba sprejeti določbe, s katerimi bi se poleg uporabe grafičnega orodja dovolila tudi uporaba enakovrednih instrumentov, ki tudi omogočajo identifikacijo, izmero in lokalizacijo parcele. |
| --- | --- |

(6)

Za poenostavitev preverjanja ukrepov prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov je treba sprejeti določbe, s katerimi bi se poleg uporabe grafičnega orodja dovolila tudi uporaba enakovrednih instrumentov, ki tudi omogočajo identifikacijo, izmero in lokalizacijo parcele.

| (7) | Uredbo (ES) št. 555/2008 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 555/2008 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 555/2008 se spremeni:

| 1. | v prvem odstavku člena 4 se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | če se nekemu upravičencu v neki tretji državi zagotavlja pomoč za promocijo in informiranje največ tri leta; ta pa se po potrebi lahko enkrat obnovi za obdobje, ki ni daljše od dveh let;“; |
| --- | --- | --- |

1.

v prvem odstavku člena 4 se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

če se nekemu upravičencu v neki tretji državi zagotavlja pomoč za promocijo in informiranje največ tri leta; ta pa se po potrebi lahko enkrat obnovi za obdobje, ki ni daljše od dveh let;“;

| 2. | člen 5(1) se spremeni:






  (a) | uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
  „Države članice določijo postopek prijave in postopek za morebitno obnovitev iz točke (d) prvega odstavka člena 4, s katerima se določijo podrobna pravila zlasti za:“; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 5(1) se spremeni:

(a)

uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:

„Države članice določijo postopek prijave in postopek za morebitno obnovitev iz točke (d) prvega odstavka člena 4, s katerima se določijo podrobna pravila zlasti za:“;

| (b) | točka (e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | oceno katerega koli določenega podpornega ukrepa. V primeru obnovitve v skladu s točko (d) prvega odstavka člena 4 se pred obnovitvijo ocenijo tudi rezultati podpornih ukrepov.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

oceno katerega koli določenega podpornega ukrepa. V primeru obnovitve v skladu s točko (d) prvega odstavka člena 4 se pred obnovitvijo ocenijo tudi rezultati podpornih ukrepov.“;

| 3. | v členu 9(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Podpora se izplača, ko se potrdi, da so bili en ukrep ali vsi ukrepi iz vloge za pomoč, za katere je država članica izbrala upravljanje, izvedeni in pregledani na kraju samem v skladu s členom 81 te uredbe.“; |
| --- | --- |

3.

v členu 9(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Podpora se izplača, ko se potrdi, da so bili en ukrep ali vsi ukrepi iz vloge za pomoč, za katere je država članica izbrala upravljanje, izvedeni in pregledani na kraju samem v skladu s členom 81 te uredbe.“;

| 4. | člen 81 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 81
  Nadzor v zvezi z obsegom vinogradniških površin ter ukrepi prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov
  1.   Za preveritev skladnosti z določbami o obsegu vinogradniških površin iz oddelka IVa poglavja III naslova I dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007, vključno z začasno prepovedjo novih zasaditev iz člena 85g(1) navedene uredbe, ter z določbami iz člena 103q navedene uredbe v zvezi z ukrepi prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov, države članice uporabijo register vinogradov.
  2.   Pri dodeljevanju pravic do vnovične zasaditve v skladu s členom 85i Uredbe (ES) št. 1234/2007 se površine sistematično preverijo pred izkrčitvijo in po njej. Pregledajo se tiste parcele, za katere naj bi se dodelile pravice do vnovične zasaditve.
  Pregled pred izkrčitvijo vključuje tudi preveritev, ali zadevni vinograd obstaja.
  Ta preveritev se opravi s pregledom na kraju samem. Če pa ima država članica na voljo zanesljiv in posodobljen računalniško podprt register vinogradov, se nadzor lahko opravi upravno, obveznost pregleda na kraju samem pred izkrčitvijo pa se lahko omeji na 5 % vlog na letni osnovi, da se potrdi zanesljivost upravno-nadzornega sistema. Če se s takim pregledom na kraju samem ugotovijo bistvene nepravilnosti ali odstopanja v regiji ali delu regije, pristojni organ ustrezno poveča število pregledov na kraju samem v zadevnem in naslednjem letu.
  3.   Površine, ki prejemajo premijo za izkrčitev, se sistematično preverijo pred izkrčitvijo in po njej. Pregledajo se tiste parcele, za katere je bila vložena vloga za pomoč.
  Pregled pred izkrčitvijo vključuje tudi preveritve, ali obstajajo zadevni vinograd in zasajene površine, določene v skladu s členom 75, ter ali je bila določena površina ustrezno negovana.
  Ta preveritev se opravi s pregledom na kraju samem. Če ima država članica na voljo zanesljivo grafično orodje ali enakovreden instrument, ki omogoča izmero zasajene površine v skladu s členom 75 v računalniško podprtem registru vinogradov, in zanesljive posodobljene podatke o tem, da je bila parcela ustrezno negovana, se nadzor lahko opravi upravno, obveznost pregleda na kraju samem pred izkrčitvijo pa se lahko omeji na 5 % vlog, da se potrdi zanesljivost upravno-nadzornega sistema. Če se s takim pregledom na kraju samem ugotovijo bistvene nepravilnosti ali odstopanja v regiji ali delu regije, pristojni organ ustrezno poveča število pregledov na kraju samem v zadevnem letu.
  4.   Ali je bila izkrčitev dejansko opravljena, se preveri s pregledom na kraju samem. Pri izkrčitvi celotne vinogradniške parcele, ali če je ločljivost daljinskega zaznavanja enaka ali višja kot 1 m2, se preverjanje lahko opravi z daljinskim zaznavanjem.
  5.   Glede površin, ki prejemajo premijo za izkrčitev, se ne glede na tretji pododstavek odstavka 3 in odstavek 4 vsaj eno od dveh preverjanj iz prvega pododstavka odstavka 3 opravi s pregledom na kraju samem.
  6.   Površine, ki prejemajo pomoč za ukrepe prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov se sistematično preverijo pred in po izvedbi ukrepov. Pregledajo se tiste parcele, za katere je bila oddana vloga za pomoč.
  Nadzor pred izvedbo ukrepov vključuje tudi preveritve, ali obstajajo zadevni vinograd in zasajene površine, določene v skladu s členom 75, ter ali je običajna obnova vinogradov, kakor je opredeljena v členu 6, izključena.
  Preveritev iz drugega pododstavka se opravi s pregledom na kraju samem. Če ima država članica na voljo zanesljivo grafično orodje ali enakovreden instrument, ki omogoča izmero zasajene površine v skladu s členom 75 v računalniško podprtem registru vinogradov, in zanesljive posodobljene podatke o zasajenih sortah vinske trte, se nadzor lahko opravi upravno, obveznost pregleda na kraju samem pred izvedbo ukrepov pa se posledično lahko omeji na 5 % vlog, da se potrdi zanesljivost upravno-nadzornega sistema. Če se s takim pregledom na kraju samem ugotovijo bistvene nepravilnosti ali odstopanja v regiji ali delu regije, pristojni organ ustrezno poveča število pregledov na kraju samem v zadevnem letu.“ |
| --- | --- |

4.

člen 81 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 81

Nadzor v zvezi z obsegom vinogradniških površin ter ukrepi prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov

1.   Za preveritev skladnosti z določbami o obsegu vinogradniških površin iz oddelka IVa poglavja III naslova I dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007, vključno z začasno prepovedjo novih zasaditev iz člena 85g(1) navedene uredbe, ter z določbami iz člena 103q navedene uredbe v zvezi z ukrepi prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov, države članice uporabijo register vinogradov.

2.   Pri dodeljevanju pravic do vnovične zasaditve v skladu s členom 85i Uredbe (ES) št. 1234/2007 se površine sistematično preverijo pred izkrčitvijo in po njej. Pregledajo se tiste parcele, za katere naj bi se dodelile pravice do vnovične zasaditve.

Pregled pred izkrčitvijo vključuje tudi preveritev, ali zadevni vinograd obstaja.

Ta preveritev se opravi s pregledom na kraju samem. Če pa ima država članica na voljo zanesljiv in posodobljen računalniško podprt register vinogradov, se nadzor lahko opravi upravno, obveznost pregleda na kraju samem pred izkrčitvijo pa se lahko omeji na 5 % vlog na letni osnovi, da se potrdi zanesljivost upravno-nadzornega sistema. Če se s takim pregledom na kraju samem ugotovijo bistvene nepravilnosti ali odstopanja v regiji ali delu regije, pristojni organ ustrezno poveča število pregledov na kraju samem v zadevnem in naslednjem letu.

3.   Površine, ki prejemajo premijo za izkrčitev, se sistematično preverijo pred izkrčitvijo in po njej. Pregledajo se tiste parcele, za katere je bila vložena vloga za pomoč.

Pregled pred izkrčitvijo vključuje tudi preveritve, ali obstajajo zadevni vinograd in zasajene površine, določene v skladu s členom 75, ter ali je bila določena površina ustrezno negovana.

Ta preveritev se opravi s pregledom na kraju samem. Če ima država članica na voljo zanesljivo grafično orodje ali enakovreden instrument, ki omogoča izmero zasajene površine v skladu s členom 75 v računalniško podprtem registru vinogradov, in zanesljive posodobljene podatke o tem, da je bila parcela ustrezno negovana, se nadzor lahko opravi upravno, obveznost pregleda na kraju samem pred izkrčitvijo pa se lahko omeji na 5 % vlog, da se potrdi zanesljivost upravno-nadzornega sistema. Če se s takim pregledom na kraju samem ugotovijo bistvene nepravilnosti ali odstopanja v regiji ali delu regije, pristojni organ ustrezno poveča število pregledov na kraju samem v zadevnem letu.

4.   Ali je bila izkrčitev dejansko opravljena, se preveri s pregledom na kraju samem. Pri izkrčitvi celotne vinogradniške parcele, ali če je ločljivost daljinskega zaznavanja enaka ali višja kot 1 m2, se preverjanje lahko opravi z daljinskim zaznavanjem.

5.   Glede površin, ki prejemajo premijo za izkrčitev, se ne glede na tretji pododstavek odstavka 3 in odstavek 4 vsaj eno od dveh preverjanj iz prvega pododstavka odstavka 3 opravi s pregledom na kraju samem.

6.   Površine, ki prejemajo pomoč za ukrepe prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov se sistematično preverijo pred in po izvedbi ukrepov. Pregledajo se tiste parcele, za katere je bila oddana vloga za pomoč.

Nadzor pred izvedbo ukrepov vključuje tudi preveritve, ali obstajajo zadevni vinograd in zasajene površine, določene v skladu s členom 75, ter ali je običajna obnova vinogradov, kakor je opredeljena v členu 6, izključena.

Preveritev iz drugega pododstavka se opravi s pregledom na kraju samem. Če ima država članica na voljo zanesljivo grafično orodje ali enakovreden instrument, ki omogoča izmero zasajene površine v skladu s členom 75 v računalniško podprtem registru vinogradov, in zanesljive posodobljene podatke o zasajenih sortah vinske trte, se nadzor lahko opravi upravno, obveznost pregleda na kraju samem pred izvedbo ukrepov pa se posledično lahko omeji na 5 % vlog, da se potrdi zanesljivost upravno-nadzornega sistema. Če se s takim pregledom na kraju samem ugotovijo bistvene nepravilnosti ali odstopanja v regiji ali delu regije, pristojni organ ustrezno poveča število pregledov na kraju samem v zadevnem letu.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. septembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 170, 30.6.2008, str. 1.

2

---

| 2.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 232/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 232/4

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 773/2010

z dne 1. septembra 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 2. septembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. septembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 41,0 |
| ZZ | 41,0 |
| 0707 00 05 | TR | 141,2 |
| ZZ | 141,2 |
| 0709 90 70 | TR | 126,2 |
| ZZ | 126,2 |
| 0805 50 10 | AR | 107,0 |
| CL | 159,0 |
| TR | 153,5 |
| UY | 75,6 |
| ZA | 133,6 |
| ZZ | 125,7 |
| 0806 10 10 | BA | 91,2 |
| EG | 131,2 |
| IL | 123,0 |
| TR | 112,7 |
| ZA | 147,0 |
| ZZ | 121,0 |
| 0808 10 80 | AR | 92,9 |
| BR | 69,6 |
| CL | 103,2 |
| CN | 65,6 |
| NZ | 89,6 |
| US | 95,6 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 86,4 |
| 0808 20 50 | AR | 115,4 |
| CL | 96,6 |
| CN | 70,5 |
| TR | 133,1 |
| ZA | 100,4 |
| ZZ | 103,2 |
| 0809 30 | TR | 143,9 |
| ZZ | 143,9 |
| 0809 40 05 | BA | 53,2 |
| IL | 161,0 |
| XS | 52,3 |
| ZZ | 88,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

41,0

ZZ

41,0

0707 00 05

TR

141,2

ZZ

141,2

0709 90 70

TR

126,2

ZZ

126,2

0805 50 10

AR

107,0

CL

159,0

TR

153,5

UY

75,6

ZA

133,6

ZZ

125,7

0806 10 10

BA

91,2

EG

131,2

IL

123,0

TR

112,7

ZA

147,0

ZZ

121,0

0808 10 80

AR

92,9

BR

69,6

CL

103,2

CN

65,6

NZ

89,6

US

95,6

ZA

88,5

ZZ

86,4

0808 20 50

AR

115,4

CL

96,6

CN

70,5

TR

133,1

ZA

100,4

ZZ

103,2

0809 30

TR

143,9

ZZ

143,9

0809 40 05

BA

53,2

IL

161,0

XS

52,3

ZZ

88,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 2.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 232/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 232/6

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 30. avgusta 2010

o spremembi Odločbe 2006/594/ES o določitvi okvirne dodelitve odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za konvergenčni cilj za obdobje 2007–2013 v zvezi z dodatnimi dodelitvami za Češko, Poljsko in Slovaško

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5817)

(2010/475/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (1) in zlasti člena 18(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo 2006/594/ES (2), kakor je bila spremenjena z Odločbo 2007/191/ES (3), je Komisija določila okvirno dodelitev odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za konvergenčni cilj za obdobje 2007–2013. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo 2006/594/ES (2), kakor je bila spremenjena z Odločbo 2007/191/ES (3), je Komisija določila okvirno dodelitev odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za konvergenčni cilj za obdobje 2007–2013.

| (2) | V skladu z odstavkom 10 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1083/2006 je bilo leta 2010 ugotovljeno, da se akumulirani BDP za obdobje 2007–2009 na Češkem, Poljskem in Slovaškem razlikuje za več kot ± 5 % od akumuliranega BDP, ocenjenega v skladu z odstavkom 9 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1083/2006, vključno zaradi sprememb deviznih tečajev. Zneske, dodeljene za obdobje 2011–2013 za Češko, Poljsko in Slovaško, je treba zato ustrezno prilagoditi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z odstavkom 10 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1083/2006 je bilo leta 2010 ugotovljeno, da se akumulirani BDP za obdobje 2007–2009 na Češkem, Poljskem in Slovaškem razlikuje za več kot ± 5 % od akumuliranega BDP, ocenjenega v skladu z odstavkom 9 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1083/2006, vključno zaradi sprememb deviznih tečajev. Zneske, dodeljene za obdobje 2011–2013 za Češko, Poljsko in Slovaško, je treba zato ustrezno prilagoditi.

| (3) | V skladu s točkama 16 in 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (4) je Komisija 16. aprila 2010 sprejela Sporočilo o tehnični prilagoditvi finančnega okvira za leto 2011 v skladu z gibanjem BND, vključno s prilagoditvijo zneskov, dodeljenih državam članicam, v katerih sta se ocenjeni in dejanski BDP v obdobju 2007–2009 razlikovala, iz skladov, ki podpirajo kohezijo (5), v katerem je sporočila, da je potrebna pozitivna prilagoditev v višini 237 045 801 EUR za Češko, 632 392 153 EUR za Poljsko in 137 711 534 EUR za Slovaško, pri čemer se bodo zneski enakomerno porazdelili v letih 2011, 2012 in 2013. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s točkama 16 in 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (4) je Komisija 16. aprila 2010 sprejela Sporočilo o tehnični prilagoditvi finančnega okvira za leto 2011 v skladu z gibanjem BND, vključno s prilagoditvijo zneskov, dodeljenih državam članicam, v katerih sta se ocenjeni in dejanski BDP v obdobju 2007–2009 razlikovala, iz skladov, ki podpirajo kohezijo (5), v katerem je sporočila, da je potrebna pozitivna prilagoditev v višini 237 045 801 EUR za Češko, 632 392 153 EUR za Poljsko in 137 711 534 EUR za Slovaško, pri čemer se bodo zneski enakomerno porazdelili v letih 2011, 2012 in 2013.

| (4) | Za določitev zneskov, dodeljenih zadevnim državam članicam, je treba upoštevati sorazmerno porazdelitev med konvergenčni cilj ter cilj regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja v sedanjem programskem obdobju 2007–2013 za vsako izmed zadevnih držav članic ter potrebo po čim učinkovitejšem dodeljevanju sredstev za projekte, ki se trenutno izvajajo. Zato je treba s tem sklepom dodeliti samo del celotnega zneska pozitivnih prilagoditev v zvezi s konvergenčnim ciljem. |
| --- | --- |

(4)

Za določitev zneskov, dodeljenih zadevnim državam članicam, je treba upoštevati sorazmerno porazdelitev med konvergenčni cilj ter cilj regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja v sedanjem programskem obdobju 2007–2013 za vsako izmed zadevnih držav članic ter potrebo po čim učinkovitejšem dodeljevanju sredstev za projekte, ki se trenutno izvajajo. Zato je treba s tem sklepom dodeliti samo del celotnega zneska pozitivnih prilagoditev v zvezi s konvergenčnim ciljem.

| (5) | Zaradi večje učinkovitosti je primerno nadomestiti zneske v vrstici „Skupaj“ iz Preglednice 2 Priloge III k Odločbi 2006/594/ES za obdobje 2007–2010, ker ne odražajo podatkov za Bolgarijo. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi večje učinkovitosti je primerno nadomestiti zneske v vrstici „Skupaj“ iz Preglednice 2 Priloge III k Odločbi 2006/594/ES za obdobje 2007–2010, ker ne odražajo podatkov za Bolgarijo.

| (6) | Odločbo 2006/594/ES je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 2006/594/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2006/594/ES se spremeni:

| 1. | Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge I k temu sklepu; |
| --- | --- |

1.

Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge I k temu sklepu;

| 2. | Priloga III se nadomesti z besedilom iz Priloge II k temu sklepu. |
| --- | --- |

2.

Priloga III se nadomesti z besedilom iz Priloge II k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 30. avgusta 2010

Za Komisijo

Johannes HAHN

Član Komisije

---

(1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

1

(2)  UL L 243, 6.9.2006, str. 37.

2

(3)  UL L 87, 28.3.2007, str. 18.

3

(4)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

4

(5)  COM(2010) 160 konč.

5

---

PRILOGA I

„PRILOGA I

Okvirna dodelitev odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za regije, upravičene do financiranja iz strukturnih skladov na podlagi konvergenčnega cilja za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | PREGLEDNICA 1 – | Zneski dodeljenih sredstev (cene 2004) |

(EUR)

Država članica

PREGLEDNICA 1 –

Zneski dodeljenih sredstev (cene 2004)

Regije, upravičene na podlagi konvergenčnega cilja

Dodatna sredstva iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1083/2006 pod točko:

10

14

20

24

26

28

30

Bulgaria

3 863 601 178

Česká republika

15 111 066 754

197 709 105

Deutschland

10 360 473 669

166 582 500

Eesti

1 955 979 029

31 365 110

Elláda

8 358 352 296

España

17 283 774 067

1 396 500 000

France

2 403 498 342

427 408 905

Italia

17 993 716 405

825 930 000

Latvija

2 586 694 732

53 886 609

Lietuva

3 875 516 071

79 933 567

Magyarország

12 622 187 455

Malta

493 750 177

Polska

38 507 171 321

359 874 111

880 349 050

Portugal

15 143 387 819

58 206 001

România

11 115 420 983

Slovenija

2 401 302 729

Slovensko

6 214 921 468

110 544 803

United Kingdom

2 429 762 895

Skupaj

172 720 577 390

668 128 019

880 349 050

485 614 906

165 185 286

1 396 500 000

825 930 000

166 582 500

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | PREGLEDNICA 2 – | Letna razčlenitev dodeljenih sredstev (cene 2004) |

(EUR)

Država članica

PREGLEDNICA 2 –

Letna razčlenitev dodeljenih sredstev (cene 2004)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Bulgaria

300 892 058

431 830 557

576 458 082

595 526 527

625 067 349

653 446 232

680 380 373

Česká republika

1 993 246 617

2 050 979 461

2 106 089 584

2 162 632 571

2 283 395 438

2 332 343 673

2 380 088 515

Deutschland

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

Eesti

229 977 253

245 929 572

262 982 602

281 212 290

300 982 256

322 136 118

344 124 048

Elláda

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

España

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

France

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

Italia

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

Latvija

308 012 292

330 054 158

353 328 505

376 808 997

400 322 218

424 084 983

447 970 188

Lietuva

528 903 377

525 252 930

525 724 448

549 071 072

581 530 171

606 085 051

638 882 589

Magyarország

1 838 275 243

1 749 371 409

1 634 208 005

1 659 921 561

1 847 533 517

1 913 391 641

1 979 486 079

Malta

81 152 175

73 854 132

68 610 286

61 225 559

61 225 559

68 610 286

79 072 180

Polska

5 686 360 306

5 705 409 032

5 720 681 799

5 535 346 918

5 679 612 617

5 699 319 089

5 720 664 721

Portugal

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

România

782 254 110

1 123 289 385

1 498 844 810

1 773 286 696

1 875 412 911

1 979 406 577

2 082 926 494

Slovenija

423 258 365

397 135 571

370 643 430

343 781 942

316 551 106

288 950 923

260 981 392

Slovensko

939 878 406

896 645 972

845 960 417

765 136 058

845 313 158

910 570 647

1 121 961 613

United Kingdom

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

Skupaj

24 090 437 759

24 507 979 736

24 941 759 525

25 082 177 748

25 795 173 857

26 176 572 777

26 714 765 749“

---

PRILOGA II

„PRILOGA III

Okvirna dodelitev odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za države članice, upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada na podlagi konvergenčnega cilja za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | PREGLEDNICA 1 – | Zneski dodeljenih sredstev (cene 2004) |

(EUR)

Država članica

PREGLEDNICA 1 –

Zneski dodeljenih sredstev (cene 2004)

Dodatna sredstva iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1083/2006 pod odstavkom:

10

24

Bulgaria

2 009 650 238

Česká republika

7 809 984 551

Eesti

1 000 465 639

16 157 785

Elláda

3 280 399 675

Kýpros/Kibris

193 005 267

Latvija

1 331 962 318

27 759 767

Lietuva

1 987 693 262

41 177 899

Magyarország

7 570 173 505

Malta

251 648 410

Polska

19 512 850 811

179 937 056

Portugal

2 715 031 963

România

5 754 788 708

Slovenija

1 235 595 457

Slovensko

3 424 078 134

Skupaj

58 077 327 938

179 937 056

85 095 451

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | PREGLEDNICA 2 – | Letna razčlenitev dodeljenih sredstev (cene 2004) |

(EUR)

Država članica

PREGLEDNICA 2 –

Letna razčlenitev dodeljenih sredstev (cene 2004)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Bulgaria

161 567 407

227 036 657

299 350 419

308 884 642

323 655 053

337 844 495

351 311 565

Česká republika

1 032 973 476

1 061 839 898

1 089 394 960

1 117 666 453

1 144 441 732

1 169 574 794

1 194 093 238

Eesti

118 267 391

126 243 551

134 770 066

143 884 910

153 769 893

164 346 824

175 340 789

Elláda

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

Kýpros/Kibris

52 598 692

42 866 160

33 133 627

23 401 096

13 668 564

13 668 564

13 668 564

Latvija

159 639 206

170 660 138

182 297 312

194 037 557

205 794 168

217 675 551

229 618 153

Lietuva

180 857 472

230 966 558

277 869 373

303 013 907

320 491 883

348 611 677

367 060 291

Magyarország

328 094 604

687 358 082

1 080 433 910

1 308 130 864

1 343 212 938

1 388 664 318

1 434 278 789

Malta

24 809 997

32 469 219

37 971 049

45 716 955

45 716 955

37 971 049

26 993 186

Polska

1 883 652 471

2 208 285 009

2 532 817 229

2 755 750 999

3 136 326 090

3 437 744 747

3 738 211 322

Portugal

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

România

419 281 086

589 798 724

777 576 436

914 797 379

965 860 486

1 017 857 319

1 069 617 278

Slovenija

86 225 407

115 705 905

145 555 750

175 774 942

206 363 481

237 321 369

268 648 603

Slovensko

197 125 902

317 519 267

452 740 053

630 951 164

664 262 430

668 505 352

492 973 966

Skupaj

5 501 583 345

6 667 239 402

7 900 400 418

8 778 501 102

9 380 053 907

9 896 276 293

10 218 305 978“

---

| 2.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 232/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 232/11

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 30. avgusta 2010

o spremembi Odločbe 2006/593/ES o določitvi okvirne dodelitve odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za cilj regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja za obdobje 2007–2013 v zvezi s Češko republiko in Slovaško

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5818)

(2010/476/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (1) in zlasti člena 18(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo 2006/593/ES (2) je Komisija določila okvirno dodelitev odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za cilj regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja za obdobje 2007–2013. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo 2006/593/ES (2) je Komisija določila okvirno dodelitev odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za cilj regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja za obdobje 2007–2013.

| (2) | V skladu z odstavkom 10 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1083/2006 je bilo leta 2010 ugotovljeno, da se akumulirani BDP za obdobje 2007–2009 v Češki republiki, na Poljskem in Slovaškem razlikuje za več kot ± 5 % od akumuliranega BDP, ocenjenega v skladu z odstavkom 9 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1083/2006, vključno zaradi sprememb deviznih tečajev. Zneske, dodeljene za obdobje 2011–2013 za Češko republiko in Slovaško, je treba zato ustrezno prilagoditi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z odstavkom 10 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1083/2006 je bilo leta 2010 ugotovljeno, da se akumulirani BDP za obdobje 2007–2009 v Češki republiki, na Poljskem in Slovaškem razlikuje za več kot ± 5 % od akumuliranega BDP, ocenjenega v skladu z odstavkom 9 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1083/2006, vključno zaradi sprememb deviznih tečajev. Zneske, dodeljene za obdobje 2011–2013 za Češko republiko in Slovaško, je treba zato ustrezno prilagoditi.

| (3) | V skladu s točkama 16 in 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3) je Komisija 16. aprila 2010 sprejela Sporočilo o tehnični prilagoditvi finančnega okvira za leto 2011 v skladu z gibanjem BND, vključno s prilagoditvijo zneskov, dodeljenih državam članicam, v katerih sta se ocenjeni in dejanski BDP v obdobju 2007–2009 razlikovala, iz skladov, ki podpirajo kohezijo (4), v katerem je navedla, da je potrebna pozitivna prilagoditev v višini 237 045 801 EUR za Češko republiko in 137 711 534 EUR za Slovaško, pri čemer se bosta zneska enakomerno porazdelila v letih 2011, 2012 in 2013. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s točkama 16 in 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3) je Komisija 16. aprila 2010 sprejela Sporočilo o tehnični prilagoditvi finančnega okvira za leto 2011 v skladu z gibanjem BND, vključno s prilagoditvijo zneskov, dodeljenih državam članicam, v katerih sta se ocenjeni in dejanski BDP v obdobju 2007–2009 razlikovala, iz skladov, ki podpirajo kohezijo (4), v katerem je navedla, da je potrebna pozitivna prilagoditev v višini 237 045 801 EUR za Češko republiko in 137 711 534 EUR za Slovaško, pri čemer se bosta zneska enakomerno porazdelila v letih 2011, 2012 in 2013.

| (4) | Za določitev zneskov, dodeljenih zadevnim državam članicam, je treba upoštevati sorazmerno porazdelitev med konvergenčni cilj ter cilj regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja v sedanjem programskem obdobju 2007–2013 za vsako izmed zadevnih držav članic ter potrebo po čim učinkovitejšem dodeljevanju sredstev za projekte, ki se trenutno izvajajo. Zato je treba s tem sklepom dodeliti samo del celotnega zneska pozitivnih prilagoditev v zvezi s ciljem regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja. |
| --- | --- |

(4)

Za določitev zneskov, dodeljenih zadevnim državam članicam, je treba upoštevati sorazmerno porazdelitev med konvergenčni cilj ter cilj regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja v sedanjem programskem obdobju 2007–2013 za vsako izmed zadevnih držav članic ter potrebo po čim učinkovitejšem dodeljevanju sredstev za projekte, ki se trenutno izvajajo. Zato je treba s tem sklepom dodeliti samo del celotnega zneska pozitivnih prilagoditev v zvezi s ciljem regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja.

| (5) | Odločbo 2006/593/ES je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2006/593/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga I k Odločbi 2006/593/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 30. avgusta 2010

Za Komisijo

Johannes HAHN

Član Komisije

---

(1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

1

(2)  UL L 243, 6.9.2006, str. 32.

2

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

3

(4)  COM(2010) 160 konč.

4

---

PRILOGA

„PRILOGA I

Okvirna dodelitev odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za regije, upravičene do financiranja iz strukturnih skladov na podlagi cilja regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013

| (EUR) |
| --- |
| PREGLEDNICA 1 – | Zneski dodeljenih sredstev (cene 2004) |

(EUR)

PREGLEDNICA 1 –

Zneski dodeljenih sredstev (cene 2004)

Država članica

Regije, upravičene na podlagi cilja regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja

Dodatna sredstva iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1083/2006 pod točko:

10

16

20

23

25

26

28

29

Belgique/België

1 264 522 294

Česká republika

172 351 284

4 633 651

199 500 000

Danmark

452 135 320

Deutschland

8 273 934 718

74 812 500

España

2 925 887 307

199 500 000

France

9 000 763 163

99 750 000

Éire/Ireland

260 155 399

Italia

4 539 667 937

209 475 000

Luxembourg

44 796 164

Nederland

1 472 879 499

Österreich

761 883 269

149 625 000

Portugal

435 196 895

Slovensko

398 057 758

7 006 030

Suomi/Finland

778 631 938

153 552 511

Sverige

1 077 567 589

215 598 656

149 624 993

United Kingdom

5 335 717 800

Skupaj

37 194 148 334

11 639 681

199 500 000

369 151 167

149 624 993

224 437 500

199 500 000

209 475 000

99 750 000

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | PREGLEDNICA 2 – | Letna razčlenitev dodeljenih sredstev (cene 2004) |

(EUR)

Država članica

PREGLEDNICA 2 –

Letna razčlenitev dodeljenih sredstev (cene 2004)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Belgique/België

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

Česká republika

53 121 612

53 121 612

53 121 612

53 121 612

54 696 847

54 665 961

54 635 679

Danmark

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

Deutschland

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

España

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

France

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

Éire/Ireland

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

Italia

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

Luxembourg

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

Nederland

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

Österreich

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

Portugal

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

Slovensko

59 287 258

57 274 995

54 915 823

51 153 834

55 518 251

58 543 272

68 370 355

Suomi/Finland

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

Sverige

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

United Kingdom

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

Skupaj

5 523 220 006

5 521 207 743

5 518 848 571

5 515 086 582

5 521 026 234

5 524 020 369

5 533 817 170“

---

| 2.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 232/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 232/14

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 1. septembra 2010

o merilih in metodoloških standardih na področju dobrega okoljskega stanja morskih voda

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5956)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/477/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (1), in zlasti člena 9(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Merila za doseganje dobrega okoljskega stanja so izhodišče za razvoj skladnih pristopov v pripravljalnih fazah morskih strategij, vključno z določitvijo značilnosti dobrega okoljskega stanja in oblikovanjem celovitega sklopa okoljskih ciljev, ki naj se izvede dosledno in usklajeno v okviru zahteve po regionalnem sodelovanju. |
| --- | --- |

(1)

Merila za doseganje dobrega okoljskega stanja so izhodišče za razvoj skladnih pristopov v pripravljalnih fazah morskih strategij, vključno z določitvijo značilnosti dobrega okoljskega stanja in oblikovanjem celovitega sklopa okoljskih ciljev, ki naj se izvede dosledno in usklajeno v okviru zahteve po regionalnem sodelovanju.

| (2) | Komisija se je posvetovala z vsemi zainteresiranimi stranmi, vključno s konvencijami o regionalnih morjih, zlasti v zvezi z znanstveno in tehnično presojo, ki so jo pripravile delovne skupine, ki sta jih v podporo razvoju meril in metodoloških standardov ustanovila Skupno raziskovalno središče in Mednarodni svet za raziskovanje morja. |
| --- | --- |

(2)

Komisija se je posvetovala z vsemi zainteresiranimi stranmi, vključno s konvencijami o regionalnih morjih, zlasti v zvezi z znanstveno in tehnično presojo, ki so jo pripravile delovne skupine, ki sta jih v podporo razvoju meril in metodoloških standardov ustanovila Skupno raziskovalno središče in Mednarodni svet za raziskovanje morja.

| (3) | Ena od glavnih ugotovitev tega znanstvenega in tehničnega dela je, da je nujno potrebno razviti dodatno znanstveno razumevanje za skladno in celovito oceno dobrega okoljskega stanja v podporo ekosistemskemu pristopu upravljanja. Zlasti na podlagi sporočila „Evropska strategija za morsko in pomorsko raziskovanje – Skladen okvir za evropski raziskovalni prostor v podporo trajnostni uporabi oceanov in morij“ (2) v okviru sporočila „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (3) ter v skladu z drugo zakonodajo in politikami Unije je treba izboljšati znanstvena spoznanja. Prav tako je primerno v poznejših fazah tega procesa vključiti prihodnje izkušnje na nacionalni in regionalni ravni, pridobljene med izvajanjem pripravljalnih faz morskih strategij iz člena 5(2)(a) Direktive 2008/56/ES. |
| --- | --- |

(3)

Ena od glavnih ugotovitev tega znanstvenega in tehničnega dela je, da je nujno potrebno razviti dodatno znanstveno razumevanje za skladno in celovito oceno dobrega okoljskega stanja v podporo ekosistemskemu pristopu upravljanja. Zlasti na podlagi sporočila „Evropska strategija za morsko in pomorsko raziskovanje – Skladen okvir za evropski raziskovalni prostor v podporo trajnostni uporabi oceanov in morij“ (2) v okviru sporočila „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (3) ter v skladu z drugo zakonodajo in politikami Unije je treba izboljšati znanstvena spoznanja. Prav tako je primerno v poznejših fazah tega procesa vključiti prihodnje izkušnje na nacionalni in regionalni ravni, pridobljene med izvajanjem pripravljalnih faz morskih strategij iz člena 5(2)(a) Direktive 2008/56/ES.

| (4) | Zato je primerno, da Komisija opravi revizijo tega sklepa v okviru člena 25(3) Direktive 2008/56/ES. Poleg revizije meril je treba dodatno razviti metodološke standarde ob tesnem usklajevanju s programi monitoringa. To revizijo je treba opraviti čim prej po dokončanju ocene iz člena 12 Direktive 2008/56/ES, tj. pravočasno, da se omogoči uspešna posodobitev morskih strategij, ki naj bi se končale do leta 2018 v skladu s členom 17 navedene direktive, kar dodatno prispeva k prilagodljivemu upravljanju. To je skladno z dejstvom, da bo morda treba sčasoma prilagoditi določitev dobrega okoljskega stanja ob upoštevanju dinamične narave morskih ekosistemov, njihove naravne spremenljivosti in dejstva, da se lahko obremenitve in vplivi nanje razlikujejo z razvojem različnih vzorcev človekovih dejavnosti in zaradi vpliva podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(4)

Zato je primerno, da Komisija opravi revizijo tega sklepa v okviru člena 25(3) Direktive 2008/56/ES. Poleg revizije meril je treba dodatno razviti metodološke standarde ob tesnem usklajevanju s programi monitoringa. To revizijo je treba opraviti čim prej po dokončanju ocene iz člena 12 Direktive 2008/56/ES, tj. pravočasno, da se omogoči uspešna posodobitev morskih strategij, ki naj bi se končale do leta 2018 v skladu s členom 17 navedene direktive, kar dodatno prispeva k prilagodljivemu upravljanju. To je skladno z dejstvom, da bo morda treba sčasoma prilagoditi določitev dobrega okoljskega stanja ob upoštevanju dinamične narave morskih ekosistemov, njihove naravne spremenljivosti in dejstva, da se lahko obremenitve in vplivi nanje razlikujejo z razvojem različnih vzorcev človekovih dejavnosti in zaradi vpliva podnebnih sprememb.

| (5) | Merila za dobro okoljsko stanje temeljijo na obstoječih obveznostih in razvoju v skladu z veljavno zakonodajo Unije, vključno z Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (4), ki se uporablja za obalne vode, ter Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (5), Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (6) ter več dokumenti, pripravljenimi v okviru skupne ribiške politike, pri čemer se po potrebi upoštevajo tudi informacije, znanje in pristopi, pridobljeni v okviru regionalnih konvencij. Glede na to, da ta sklep prispeva k nadaljnjemu razvoju koncepta dobrega okoljskega stanja morskih voda, v zvezi z morskimi ekosistemi podpira postopek revizije strategije o biotski raznovrstnosti Evropske unije po letu 2010 in akcijski načrt za biotsko raznovrstnost. |
| --- | --- |

(5)

Merila za dobro okoljsko stanje temeljijo na obstoječih obveznostih in razvoju v skladu z veljavno zakonodajo Unije, vključno z Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (4), ki se uporablja za obalne vode, ter Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (5), Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (6) ter več dokumenti, pripravljenimi v okviru skupne ribiške politike, pri čemer se po potrebi upoštevajo tudi informacije, znanje in pristopi, pridobljeni v okviru regionalnih konvencij. Glede na to, da ta sklep prispeva k nadaljnjemu razvoju koncepta dobrega okoljskega stanja morskih voda, v zvezi z morskimi ekosistemi podpira postopek revizije strategije o biotski raznovrstnosti Evropske unije po letu 2010 in akcijski načrt za biotsko raznovrstnost.

| (6) | Direktiva 2008/56/ES, ki je okoljski steber celostne pomorske politike, določa, da se mora uporabljati ekosistemski pristop k upravljanju človekovih dejavnosti, pri čemer so zajeti vsi sektorji, ki vplivajo na morsko okolje. Zelena knjiga o reformi skupne ribiške politike (7) določa, da mora biti skupna ribiška politika oblikovana tako, da se bodo vzpostavili ustrezni instrumenti v podporo temu ekosistemskemu pristopu. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva 2008/56/ES, ki je okoljski steber celostne pomorske politike, določa, da se mora uporabljati ekosistemski pristop k upravljanju človekovih dejavnosti, pri čemer so zajeti vsi sektorji, ki vplivajo na morsko okolje. Zelena knjiga o reformi skupne ribiške politike (7) določa, da mora biti skupna ribiška politika oblikovana tako, da se bodo vzpostavili ustrezni instrumenti v podporo temu ekosistemskemu pristopu.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 25(1) Direktive 2008/56/ES – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 25(1) Direktive 2008/56/ES –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Merila, ki jih morajo uporabljati države članice pri presoji, v kolikšni meri je bilo doseženo dobro okoljsko stanje, skupaj s sklicevanjem na veljavne metodološke standarde, če so na voljo, so določena v Prilogi.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 1. septembra 2010

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

1

(2)  COM(2008) 534 konč.

2

(3)  COM(2010) 2020 konč.

3

(4)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

4

(5)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

5

(6)  UL L 20, 26.1.2010, str. 7.

6

(7)  COM(2009) 163 konč., str. 19.

7

---

PRILOGA

MERILA IN METODOLOŠKI STANDARDI NA PODROČJU DOBREGA OKOLJSKEGA STANJA

DEL A

Splošni pogoji uporabe meril na področju dobrega okoljskega stanja

| 1. | Merila za presojo, v kolikšni meri je bilo doseženo dobro okoljsko stanje, so za vsakega od enajstih deskriptorjev dobrega okoljskega stanja iz Priloge I k Direktivi 2008/56/ES določena in navedena v delu B. Merila spremlja seznam z njimi povezanih kazalcev, na podlagi katerih bodo ta merila pripravljena za izvajanje in bodo omogočala nadaljnji napredek. V delu B merila spremlja sklicevanje na uporabne metodološke standarde, če so ti na voljo. V zvezi z več merili in z njimi povezanimi kazalci je bilo ugotovljeno, da so potrebni nadaljnji razvoj in dodatne informacije, to vprašanje pa bo obravnavano v procesu revizije tega sklepa (1). V tem delu so opredeljeni splošni pogoji uporabe teh meril in z njimi povezanih kazalcev. |
| --- | --- |

1.

Merila za presojo, v kolikšni meri je bilo doseženo dobro okoljsko stanje, so za vsakega od enajstih deskriptorjev dobrega okoljskega stanja iz Priloge I k Direktivi 2008/56/ES določena in navedena v delu B. Merila spremlja seznam z njimi povezanih kazalcev, na podlagi katerih bodo ta merila pripravljena za izvajanje in bodo omogočala nadaljnji napredek. V delu B merila spremlja sklicevanje na uporabne metodološke standarde, če so ti na voljo. V zvezi z več merili in z njimi povezanimi kazalci je bilo ugotovljeno, da so potrebni nadaljnji razvoj in dodatne informacije, to vprašanje pa bo obravnavano v procesu revizije tega sklepa (1). V tem delu so opredeljeni splošni pogoji uporabe teh meril in z njimi povezanih kazalcev.

| 2. | Pri večini meril morajo ocena in metodologije upoštevati in po potrebi temeljiti na ocenah in metodologijah, ki se uporabljajo v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti, zlasti v skladu z Direktivo 2000/60/ES, Direktivo 2008/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), Direktivo 92/43/EGS, Direktivo 2009/147/ES in drugo ustrezno zakonodajo Unije (vključno s skupno ribiško politiko, npr. Uredbo Sveta (ES) št. 199/2008 (3)), pri čemer se upoštevajo tudi poročila delovnih skupin, ki sta jih ustanovila Skupno raziskovalno središče in Mednarodni svet za raziskovanje morja (4), ter po potrebi tudi informacije in znanje ter pristopi, pridobljeni v okviru regionalnih konvencij o morjih. |
| --- | --- |

2.

Pri večini meril morajo ocena in metodologije upoštevati in po potrebi temeljiti na ocenah in metodologijah, ki se uporabljajo v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti, zlasti v skladu z Direktivo 2000/60/ES, Direktivo 2008/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), Direktivo 92/43/EGS, Direktivo 2009/147/ES in drugo ustrezno zakonodajo Unije (vključno s skupno ribiško politiko, npr. Uredbo Sveta (ES) št. 199/2008 (3)), pri čemer se upoštevajo tudi poročila delovnih skupin, ki sta jih ustanovila Skupno raziskovalno središče in Mednarodni svet za raziskovanje morja (4), ter po potrebi tudi informacije in znanje ter pristopi, pridobljeni v okviru regionalnih konvencij o morjih.

| 3. | Da se zagotovi dobro okoljsko stanje, se morajo vse zadevne človekove dejavnosti izvajati v skladu z zahtevo po varovanju in ohranjanju morskega okolja ter v skladu z načelom trajnostne rabe morskega blaga in storitev sedanjih in prihodnjih generacij iz člena 1 Direktive 2008/56/ES. Merila za dobro okoljsko stanje se morajo uporabljati ob upoštevanju potrebe po vzpostavitvi ciljne ocene stanja in monitoringa ter prednostnega ukrepanja v zvezi s pomembnimi vplivi in ogroženostjo morskih ekosistemov in njihovih sestavnih delov. Vendar je pomembno, da se pri oceni upoštevajo glavni kumulativni in sinergijski učinki vplivov na morski ekosistem, kot je navedeno v členu 8(1)(b)(ii) Direktive 2008/56/ES. |
| --- | --- |

3.

Da se zagotovi dobro okoljsko stanje, se morajo vse zadevne človekove dejavnosti izvajati v skladu z zahtevo po varovanju in ohranjanju morskega okolja ter v skladu z načelom trajnostne rabe morskega blaga in storitev sedanjih in prihodnjih generacij iz člena 1 Direktive 2008/56/ES. Merila za dobro okoljsko stanje se morajo uporabljati ob upoštevanju potrebe po vzpostavitvi ciljne ocene stanja in monitoringa ter prednostnega ukrepanja v zvezi s pomembnimi vplivi in ogroženostjo morskih ekosistemov in njihovih sestavnih delov. Vendar je pomembno, da se pri oceni upoštevajo glavni kumulativni in sinergijski učinki vplivov na morski ekosistem, kot je navedeno v členu 8(1)(b)(ii) Direktive 2008/56/ES.

| 4. | V več primerih in zlasti ob upoštevanju povezave med potrebo po informacijami in geografskim obsegom zadevnih morskih voda je lahko primerno, da se kot prvi korak uporabijo nekatera izbrana merila in z njimi povezani kazalci za splošen pregled okoljskega stanja na širši ravni ter se šele nato opredelijo primeri in posebna območja, na katerih je ob upoštevanju pomena vplivov in ogroženosti glede na značilnosti okolja in/ali človekovega delovanja potrebna natančnejša presoja, vključno z uporabo vseh primernih kazalcev v zvezi z merili. |
| --- | --- |

4.

V več primerih in zlasti ob upoštevanju povezave med potrebo po informacijami in geografskim obsegom zadevnih morskih voda je lahko primerno, da se kot prvi korak uporabijo nekatera izbrana merila in z njimi povezani kazalci za splošen pregled okoljskega stanja na širši ravni ter se šele nato opredelijo primeri in posebna območja, na katerih je ob upoštevanju pomena vplivov in ogroženosti glede na značilnosti okolja in/ali človekovega delovanja potrebna natančnejša presoja, vključno z uporabo vseh primernih kazalcev v zvezi z merili.

| 5. | Časovni in prostorski obseg vplivov se močno razlikuje glede na vrsto obremenitev in občutljivost sestavnih delov ekosistema, na katere te obremenitve delujejo. Zaradi posebnih značilnosti nekaterih meril in kazalcev je morda treba uporabiti različne časovne razporede za zajetje širokega razpona različnih procesov. Če je obseg presoje na začetku zaradi ekološke smiselnosti presoje (npr. zaradi prostorsko omejenih pritiskov) prostorsko majhen, je morda potrebno razviti tudi širšo presojo, na primer na ravni pododdelkov, podregij in regij. |
| --- | --- |

5.

Časovni in prostorski obseg vplivov se močno razlikuje glede na vrsto obremenitev in občutljivost sestavnih delov ekosistema, na katere te obremenitve delujejo. Zaradi posebnih značilnosti nekaterih meril in kazalcev je morda treba uporabiti različne časovne razporede za zajetje širokega razpona različnih procesov. Če je obseg presoje na začetku zaradi ekološke smiselnosti presoje (npr. zaradi prostorsko omejenih pritiskov) prostorsko majhen, je morda potrebno razviti tudi širšo presojo, na primer na ravni pododdelkov, podregij in regij.

| 6. | Na podlagi skupne ocene obsega, porazdelitve in intenzivnosti obremenitev ter velikosti, ranljivosti in odpornosti različnih sestavnih delov ekosistema, po možnosti pa tudi njihovega kartiranja, je mogoče določiti območja, ki bi jih ti škodljivi vplivi dejansko ali morebitno prizadeli. To je tudi uporabna podlaga za določanje obsega dejanskih ali potencialnih vplivov na morske ekosisteme. Na podlagi tega pristopa, ki upošteva premisleke na podlagi tveganja, je mogoče izbrati tudi najprimernejše kazalce v zvezi z merili za presojo napredka pri doseganju dobrega okoljskega stanja. Ta proces omogoča tudi razvoj posebnih orodij, ki lahko z ugotavljanjem virov obremenitev in vplivov, vključno z njihovimi kumulativnimi in sinergijskimi učinki, podpirajo ekosistemski pristop upravljanja človekovih dejavnosti, potreben za doseganje dobrega okoljskega stanja. Ta orodja lahko vključujejo prostorske varovalne ukrepe in ukrepe s seznama iz Priloge VI k Direktivi 2008/56/ES, zlasti nadzore prostorske in časovne porazdelitve, kot to določa pomorsko prostorsko načrtovanje. |
| --- | --- |

6.

Na podlagi skupne ocene obsega, porazdelitve in intenzivnosti obremenitev ter velikosti, ranljivosti in odpornosti različnih sestavnih delov ekosistema, po možnosti pa tudi njihovega kartiranja, je mogoče določiti območja, ki bi jih ti škodljivi vplivi dejansko ali morebitno prizadeli. To je tudi uporabna podlaga za določanje obsega dejanskih ali potencialnih vplivov na morske ekosisteme. Na podlagi tega pristopa, ki upošteva premisleke na podlagi tveganja, je mogoče izbrati tudi najprimernejše kazalce v zvezi z merili za presojo napredka pri doseganju dobrega okoljskega stanja. Ta proces omogoča tudi razvoj posebnih orodij, ki lahko z ugotavljanjem virov obremenitev in vplivov, vključno z njihovimi kumulativnimi in sinergijskimi učinki, podpirajo ekosistemski pristop upravljanja človekovih dejavnosti, potreben za doseganje dobrega okoljskega stanja. Ta orodja lahko vključujejo prostorske varovalne ukrepe in ukrepe s seznama iz Priloge VI k Direktivi 2008/56/ES, zlasti nadzore prostorske in časovne porazdelitve, kot to določa pomorsko prostorsko načrtovanje.

| 7. | Okoljske razmere na morju in človekove dejavnosti, ki vplivajo nanje, so zelo različne. Razlike obstajajo zlasti med regijami in celo znotraj morskih regij, podregij in pododdelkov. Zato uporaba posebnih kazalcev v zvezi z merili lahko zahteva premislek, ali so ti kazalci ekološko pomembni za posamezne razmere, ki se presojajo. |
| --- | --- |

7.

Okoljske razmere na morju in človekove dejavnosti, ki vplivajo nanje, so zelo različne. Razlike obstajajo zlasti med regijami in celo znotraj morskih regij, podregij in pododdelkov. Zato uporaba posebnih kazalcev v zvezi z merili lahko zahteva premislek, ali so ti kazalci ekološko pomembni za posamezne razmere, ki se presojajo.

| 8. | Države članice morajo pri opredelitvi meril in z njimi povezanih kazalcev, ki jih je treba uporabiti za določitev dobrega okoljskega stanja, obravnavati vsa merila in z njimi povezane kazalce iz te priloge. Na podlagi začetne presoje mora država članica, kadar meni, da ni primerno uporabiti enega ali več meril, predložiti Komisiji utemeljitev v okviru obvestila v skladu s členom 9(2) Direktive 2008/56/ES, po potrebi v povezavi z usklajenostjo in primerjavo med regijami in podregijami. V zvezi s tem so države članice zavezane k obveznosti regionalnega sodelovanja iz členov 5 in 6 Direktive 2008/56/ES in zlasti k zagotavljanju, da so različni elementi morskih strategij usklajeni v zadevni morski regiji ali podregiji. |
| --- | --- |

8.

Države članice morajo pri opredelitvi meril in z njimi povezanih kazalcev, ki jih je treba uporabiti za določitev dobrega okoljskega stanja, obravnavati vsa merila in z njimi povezane kazalce iz te priloge. Na podlagi začetne presoje mora država članica, kadar meni, da ni primerno uporabiti enega ali več meril, predložiti Komisiji utemeljitev v okviru obvestila v skladu s členom 9(2) Direktive 2008/56/ES, po potrebi v povezavi z usklajenostjo in primerjavo med regijami in podregijami. V zvezi s tem so države članice zavezane k obveznosti regionalnega sodelovanja iz členov 5 in 6 Direktive 2008/56/ES in zlasti k zagotavljanju, da so različni elementi morskih strategij usklajeni v zadevni morski regiji ali podregiji.

| 9. | Pomembno je, da se za uporabo meril upoštevajo izsledki začetne presoje po členu 8 in Prilogi III k Direktivi 2008/56/ES ter da se ti izsledki ne izvajajo nepovezano. Začetna presoja je glavni način za določitev bistvenih oblik in značilnosti ter najpomembnejših pritiskov in vplivov na morsko okolje, ki se redno posodablja in spremlja. Ta začetna presoja mora biti končana do datuma iz člena 5(2) Direktive 2008/56/ES na podlagi okvirnih seznamov elementov iz Priloge III k navedeni direktivi in ob upoštevanju obstoječih podatkov, če so na voljo. Upoštevati je treba dejstvo, da se nekatera merila in z njimi povezani kazalci v tem začetnem obdobju še vedno razvijajo. |
| --- | --- |

9.

Pomembno je, da se za uporabo meril upoštevajo izsledki začetne presoje po členu 8 in Prilogi III k Direktivi 2008/56/ES ter da se ti izsledki ne izvajajo nepovezano. Začetna presoja je glavni način za določitev bistvenih oblik in značilnosti ter najpomembnejših pritiskov in vplivov na morsko okolje, ki se redno posodablja in spremlja. Ta začetna presoja mora biti končana do datuma iz člena 5(2) Direktive 2008/56/ES na podlagi okvirnih seznamov elementov iz Priloge III k navedeni direktivi in ob upoštevanju obstoječih podatkov, če so na voljo. Upoštevati je treba dejstvo, da se nekatera merila in z njimi povezani kazalci v tem začetnem obdobju še vedno razvijajo.

| 10. | Napredek pri doseganju dobrega okoljskega stanja poteka v okviru nenehnih večjih sprememb morskega okolja. Podnebne spremembe že vplivajo na morsko okolje, vključno s procesi in funkcijami ekosistemov. Države članice morajo pri razvoju svojih morskih strategij po potrebi navesti dokaze o vplivih podnebnih sprememb. Prilagodljivo upravljanje na podlagi ekosistemskega pristopa vključuje redno posodabljanje določitve dobrega okoljskega stanja. |
| --- | --- |

10.

Napredek pri doseganju dobrega okoljskega stanja poteka v okviru nenehnih večjih sprememb morskega okolja. Podnebne spremembe že vplivajo na morsko okolje, vključno s procesi in funkcijami ekosistemov. Države članice morajo pri razvoju svojih morskih strategij po potrebi navesti dokaze o vplivih podnebnih sprememb. Prilagodljivo upravljanje na podlagi ekosistemskega pristopa vključuje redno posodabljanje določitve dobrega okoljskega stanja.

DEL B

Merila za dobro okoljsko stanje v zvezi z deskriptorji iz Priloge I k Direktivi 2008/56/ES

Deskriptor 1:   Biotska raznovrstnost se ohranja. Kakovost in prisotnost habitatov ter razporeditev in številčnost vrst so v skladu s prevladujočimi fiziografskimi, geografskimi in podnebnimi pogoji.

Presojo je treba opraviti na več ekoloških ravneh: na ravni ekosistemov, habitatov (vključno z njimi povezanimi združbami na nivoju biotopov) in vrst, ki so upoštevane v strukturi tega dela ob upoštevanju točke 2 dela A. Za nekatere vidike tega deskriptorja je potrebna dodatna znanstvena in tehnična podpora (5). Pri obravnavi širšega obsega deskriptorja je treba ob upoštevanju Priloge III k Direktivi 2008/56/ES določiti prioritete med elementi biotske raznovrstnosti (vrste, habitati in ekosistemi). To omogoča prepoznavanje tistih elementov in območij, kjer vplivi in grožnje nastajajo, poleg tega pa podpira opredelitev ustreznih kazalcev med izbranimi merili, primernimi za zadevna območja in elemente biotske raznovrstnosti (6). Obveznost regionalnega sodelovanja iz členov 5 in 6 Direktive 2008/56/ES je neposredno povezana z izbiro elementov biotske raznovrstnosti znotraj regij, podregij in pododdelkov, kjer je mogoče, pa tudi z vzpostavitvijo referenčnih razmer v skladu s Prilogo IV k Direktivi 2008/56/ES. Modeliranje z uporabo platforme geografskega informacijskega sistema je lahko uporabna podlaga za določanje območja razširjenosti elementov biotske raznovrstnosti ter človekovih dejavnosti in pritiskov zaradi teh dejavnosti, ob upoštevanju, da se vse mogoče zajete napake ustrezno ocenijo in opišejo ob uporabi rezultatov. Ti podatki so pogoj za ekosistemsko upravljanje človekovih dejavnosti in za razvoj s tem povezanih prostorskih orodij (7).

Raven vrst

Za posamezno regijo, podregijo ali pododdelek je treba ob upoštevanju različnih vrst in združb (npr. za fitoplankton in zooplankton) z okvirnega seznama iz tabele 1 Priloge III k Direktivi 2008/56/ES sestaviti seznam ustreznih vrst in funkcionalnih skupin ob upoštevanju točke 2 iz dela A. Stanje populacije v nekaterih primerih vključuje tudi poznavanje vitalnosti populacije ter odnosov med vrstami in znotraj vrste. Prav tako je treba opraviti ločeno presojo podvrst in populacij, kadar se na podlagi začetne presoje ali novih razpoložljivih informacij ugotovijo vplivi in morebitne grožnje za stanje nekaterih od teh vrst ali populacij. Pri oceni stanja vrst je treba prav tako celostno razumeti porazdelitev, velikost in stanje njihovih habitatov v skladu z zahtevami iz Direktive 92/43/EGS (8) in Direktive 2009/147/ES, da se zagotovi, da je habitat dovolj velik za ohranitev populacije, ob upoštevanju vseh nevarnosti za poslabšanje stanja ali izginjanje teh habitatov. Kar zadeva biotsko raznovrstnost na ravni vrst, so merila za oceno napredka pri doseganju dobrega okoljskega stanja in z njimi povezani kazalci naslednji:

1.1   Razširjenost vrst

| — | Območje razširjenosti (1.1.1.) |
| --- | --- |

—

Območje razširjenosti (1.1.1.)

| — | Vzorec razširjenosti znotraj območja razširjenosti, kadar je to potrebno (1.1.2) |
| --- | --- |

—

Vzorec razširjenosti znotraj območja razširjenosti, kadar je to potrebno (1.1.2)

| — | Območje, ki ga pokrivajo vrste (za pritrjene/bentoške vrste) (1.1.3) |
| --- | --- |

—

Območje, ki ga pokrivajo vrste (za pritrjene/bentoške vrste) (1.1.3)

1.2   Velikost populacije

| — | Številčnost in/ali biomasa populacije, če je to primerno (1.2.1) |
| --- | --- |

—

Številčnost in/ali biomasa populacije, če je to primerno (1.2.1)

1.3   Stanje populacije

| — | Demografske značilnosti populacije (npr. velikostna ali starostna struktura, razmerje med spoloma, rodnost, stopnja preživetja/umrljivosti) (1.3.1) |
| --- | --- |

—

Demografske značilnosti populacije (npr. velikostna ali starostna struktura, razmerje med spoloma, rodnost, stopnja preživetja/umrljivosti) (1.3.1)

| — | Genetska struktura populacije, kadar je to potrebno (1.3.2). |
| --- | --- |

—

Genetska struktura populacije, kadar je to potrebno (1.3.2).

Raven habitatov

V Direktivi 2008/56/ES izraz habitat zajema abiotske značilnosti in pripadajočo biološko združbo, pri čemer sta oba elementa obravnavana skupaj z izrazom biotop. Določiti je potrebno seznam habitatnih tipov za vsako posamezno regijo, podregijo ali pododdelek ob upoštevanju različnih habitatov z okvirnega seznama iz tabele 1 v Prilogi III in instrumentov iz točke 2 dela A. Ti instrumenti se sklicujejo tudi na več habitatnih kompleksov (kar pomeni, da je treba po potrebi presoditi sestavo, velikost in sorazmerni delež habitatov v takih kompleksih) in na funkcionalne habitate (kot so območja drstenja, vzreje in hranjenja ter migracijske poti). Dodatna prizadevanja za skladno razvrstitev morskih habitatov na podlagi kartiranja so bistvena za presojo na ravni habitatov, pri čemer se upoštevajo tudi razlike v naklonu vzdolž obale, razdalji od obale in globini (npr. obalno, šelfno in globoko morje). Tri merila za presojo habitatov so njihova porazdelitev, velikost in stanje (zlasti stanje tipičnih vrst in združb) ter ustrezni indikatorji zanje. Pri presoji stanja habitatov je treba celostno razumeti stanje z njimi povezanih združb in vrst v skladu z zahtevami iz Direktive 92/43/EGS (9) in Direktive 2009/147/ES, po potrebi vključno s presojo njihovih funkcionalnih značilnosti.

1.4   Razširjenost habitatov

| — | Območje razširjenosti (1.4.1) |
| --- | --- |

—

Območje razširjenosti (1.4.1)

| — | Vzorec razširjenosti (1.4.2) |
| --- | --- |

—

Vzorec razširjenosti (1.4.2)

1.5   Velikost habitatov

| — | Površina habitatov (1.5.1) |
| --- | --- |

—

Površina habitatov (1.5.1)

| — | Volumen habitatov, kadar je to ustrezno (1.5.2) |
| --- | --- |

—

Volumen habitatov, kadar je to ustrezno (1.5.2)

1.6   Stanje habitatov

| — | Stanje tipičnih vrst in združb (1.6.1) |
| --- | --- |

—

Stanje tipičnih vrst in združb (1.6.1)

| — | Relativna številčnost in/ali biomasa populacije, če je to primerno (1.6.2) |
| --- | --- |

—

Relativna številčnost in/ali biomasa populacije, če je to primerno (1.6.2)

| — | Fizikalne, hidrološke in kemijske razmere (1.6.3). |
| --- | --- |

—

Fizikalne, hidrološke in kemijske razmere (1.6.3).

Raven ekosistemov

1.7   Struktura ekosistemov

| — | Sestava in sorazmerni deleži sestavnih delov ekosistemov (habitati in vrste) (1.7.1). |
| --- | --- |

—

Sestava in sorazmerni deleži sestavnih delov ekosistemov (habitati in vrste) (1.7.1).

Poleg tega je medsebojni vpliv med strukturnimi sestavnimi deli ekosistema bistvenega pomena za presojo procesov in funkcij ekosistemov za namen splošne opredelitve dobrega okoljskega stanja, med drugim ob upoštevanju členov 1, 3(5) in 9(1) Direktive 2008/56/ES. Drugi funkcionalni vidiki, obravnavani v okviru ostalih deskriptorjev dobrega okoljskega stanja (kot sta deskriptorja 4 in 6), ter pomisleki v zvezi s povezljivostjo in prožnostjo, so prav tako pomembni pri obravnavi procesov in funkcij ekosistemov.

Deskriptor 2:   Tujerodne vrste, ki so posledica človekovih dejavnosti, so na ravneh, ki ne škodujejo ekosistemu.

Opredelitev in presoja poti in načinov razširjanja tujerodnih vrst, kot posledica človekove dejavnosti, iz začetne presoje, sta pogoj za preprečevanje, da bi te vrste, uvedene kot posledica človekove dejavnosti, dosegle raven razširjenosti, ki bi škodljivo vplivala na ekosisteme, in za ublažitev vseh možnih vplivov. Pri začetni presoji je treba upoštevati, da je uvedba nekaterih vrst kot posledica človekove dejavnosti že urejena na ravni Unije (10), da se oceni in zmanjša njihov možen vpliv na vodne ekosisteme, ter da je uporaba nekaterih tujerodnih vrst v ribogojstvu že dalj časa običajna praksa in je v zvezi s tem že treba pridobiti dovoljenje v skladu z veljavnimi uredbami (11). Še vedno niso znani vsi vplivi tujerodnih vrst na okolje. Potreben je dodaten znanstveni in tehnični razvoj za razvoj potencialno uporabnih kazalcev (12), zlasti v zvezi z vplivi invazivnih tujerodnih vrst (kot so indeksi biološkega onesnaženja), ki so še vedno glavna težava pri doseganju dobrega okoljskega stanja. Prednostna naloga v zvezi s presojo in spremljanjem (13) je povezana z opredelitvijo stanja, kar je pogoj za presojo obsega vplivov, vendar sama po sebi ne določa doseganja dobrega okoljskega stanja za zadevni deskriptor.

2.1   Številčnost (abundanca) in opredelitev stanja tujerodnih vrst, zlasti invazivnih vrst

| — | Trendi glede številčnosti, časovni pojav in prostorska porazdelitev tujerodnih vrst v naravi, zlasti invazivnih tujerodnih vrst, predvsem na področjih tveganja, v zvezi z glavnimi potmi(vektorji) in načini širjenja teh vrst (2.1.1) |
| --- | --- |

—

Trendi glede številčnosti, časovni pojav in prostorska porazdelitev tujerodnih vrst v naravi, zlasti invazivnih tujerodnih vrst, predvsem na področjih tveganja, v zvezi z glavnimi potmi(vektorji) in načini širjenja teh vrst (2.1.1)

2.2   Okoljski vpliv invazivnih tujerodnih vrst

| — | Razmerje med invazivnimi tujerodnimi vrstami in domorodnimi vrstami v nekaterih dobro preučevanih taksonomskih skupinah (npr. ribe, makroalge in mehkužci), ki se lahko uporabi kot merilo za spremembe v vrstni sestavi (npr. ob izpodrivanju domorodnih vrst) (2.2.1) |
| --- | --- |

—

Razmerje med invazivnimi tujerodnimi vrstami in domorodnimi vrstami v nekaterih dobro preučevanih taksonomskih skupinah (npr. ribe, makroalge in mehkužci), ki se lahko uporabi kot merilo za spremembe v vrstni sestavi (npr. ob izpodrivanju domorodnih vrst) (2.2.1)

| — | Vplivi tujerodnih invazivnih vrst na ravni vrst, habitatov in ekosistemov, ko je to izvedljivo (2.2.2). |
| --- | --- |

—

Vplivi tujerodnih invazivnih vrst na ravni vrst, habitatov in ekosistemov, ko je to izvedljivo (2.2.2).

Deskriptor 3:   Populacije vseh rib in lupinarjev, ki se izkoriščajo v komercialne namene, so znotraj varnih bioloških meja in imajo takšno razporeditev starosti in velikosti populacije, ki je značilna za zdrav stalež.

Ta oddelek se uporablja za vse staleže iz Uredbe (ES) št. 199/2008 (za geografski obseg Direktive 2008/56/ES) in podobne obveznosti v okviru skupne ribiške politike. Pri teh in drugih staležih je uporaba tega oddelka odvisna od razpoložljivih podatkov (ob upoštevanju določb o zbiranju podatkov iz Uredbe (ES) št. 199/2008), na podlagi katerih se določijo najustreznejši kazalci, ki naj bi se upoštevali. Za ta deskriptor so merila za oceno napredka pri doseganju dobrega okoljskega stanja in z njimi povezani kazalci naslednji:

3.1   Raven obremenitve ribolovne dejavnosti (Velikost ribolovnega napora)

| | Primarni kazalec. Primarni kazalec za raven pritiska ribolovne dejavnosti – ribolovnega napora je:






  — | Ribolovna umrljivost (F) (3.1.1). |
| --- | --- | --- |

Primarni kazalec. Primarni kazalec za raven pritiska ribolovne dejavnosti – ribolovnega napora je:

—

Ribolovna umrljivost (F) (3.1.1).

Za doseganje ali ohranitev dobrega okoljskega stanja morajo biti vrednosti F enake ali manjše od vrednosti FMSY, tj. raven, na kateri se lahko doseže največji trajnostni donos (MSY). To pomeni, da se lahko v mešanem ribolovu in v primerih pomembnega medsebojnega vpliva ekosistemov v okviru dolgoročnih načrtov upravljanja nekateri staleži izkoriščajo na ravneh, nižjih od ravni FMSY, da bi se preprečilo poseganje v izkoriščanje drugih vrst na ravni FMSY
   (14).

Vrednost F se določi z ustreznimi analitičnimi ocenami, ki temeljijo na analizi ulova (tj. vse odstranitve iz staleža, vključno z zavržki in neevidentiranim ulovom) glede na starost ali dolžino in dodatnih informacijah. Če poznavanje dinamike populacije staleža ni zadostno za izvajanje simulacij, se lahko uporabi znanstvena presoja vrednosti F, povezanih s krivuljo donosa na prirast (Y/R), skupaj z drugimi informacijami o pretekli uspešnosti ribolova ali dinamiki populacije podobnih staležev.

| | Sekundarni kazalci (če niso na voljo analitične ocene, s katerimi se določijo vrednosti F):






  — | Razmerje med ulovom in biomasnim indeksom (v nadaljnjem besedilu: razmerje ulov/biomasa (3.1.2). |
| --- | --- | --- |

Sekundarni kazalci (če niso na voljo analitične ocene, s katerimi se določijo vrednosti F):

—

Razmerje med ulovom in biomasnim indeksom (v nadaljnjem besedilu: razmerje ulov/biomasa (3.1.2).

Vrednost kazalca, ki izraža FMSY, je treba določiti z znanstveno presojo na podlagi analize ugotovljenih preteklih trendov kazalca in drugih informacij o pretekli uspešnosti ribolova. Če so na voljo ocene staležev na podlagi proizvodnje, se lahko razmerje ulov/biomasa, s katerim se določi največji trajnostni donos, uporabi kot okvirna referenca.

Za razliko od razmerja ulov/biomasa se lahko sekundarni kazalci razvijejo na podlagi katerega koli drugega ustrezno utemeljenega približka za ribolovno umrljivost.

3.2   Sposobnost razmnoževanja staleža

| | Primarni kazalec. Primarni kazalec za sposobnost razmnoževanja staleža je:






  — | Biomasa drstitvenega staleža (BDS)(3.2.1). |
| --- | --- | --- |

Primarni kazalec. Primarni kazalec za sposobnost razmnoževanja staleža je:

—

Biomasa drstitvenega staleža (BDS)(3.2.1).

Ta kazalec se določi z ustreznimi analitičnimi ocenami, ki temeljijo na analizi ulova glede na starost ali dolžino in dodatnih informacijah.

Če omogoča analitična ocena določitev BDS, je referenčna vrednost, ki izraža polno sposobnost razmnoževanja, BDSMSY, tj. biomasa drstitvenega staleža, s katero se lahko doseže največji trajnostni donos ob ribolovni umrljivosti, ki je enaka ravni FMSY. Za vse ugotovljene vrednosti BDS, ki so enake ali večje od BDSMSY, se obravnava, da so v skladu s tem merilom.

V zvezi z dejstvom, da BDS, ki ustreza MSY, morda ni mogoče doseči za vse staleže hkrati zaradi morebitne interakcije med njimi, so potrebne dodatne raziskave.

Če modeli za simulacijo ne omogočajo določitve zanesljive vrednosti BDSMSY, je referenčna vrednost, ki se uporabi za namene tega merila, vrednost BDSpa, ki je najmanjša vrednost BDS, pri kateri je zelo verjetno, da se bo lahko stalež obnovil pod prevladujočimi pogoji izkoriščanja.

| | Sekundarni kazalci (če niso na voljo analitične ocene, s katerimi se določijo vrednosti BDS):






  — | Biomasni indeksi (3.2.2). |
| --- | --- | --- |

Sekundarni kazalci (če niso na voljo analitične ocene, s katerimi se določijo vrednosti BDS):

—

Biomasni indeksi (3.2.2).

Ti kazalci se lahko uporabijo, če se lahko navedeni indeksi določijo za del populacije, ki je spolno zrela. V takšnih primerih je treba navedene indekse uporabiti, kadar se z znanstveno presojo, ki temelji na podrobni analizi preteklih trendov kazalca in drugih informacij o pretekli uspešnosti ribolova, ugotovi velika verjetnost, da se bo lahko stalež obnovil pod prevladujočimi pogoji izkoriščanja.

3.3   Razporeditev starosti in velikosti populacije

| | Primarni kazalci. Za zdrave staleže je značilna visoka stopnja preživetja starih in velikih rib. Kazalci, ki temeljijo na relativni številčnosti velikih rib, vključujejo:






  — | Delež rib, ki so večje od povprečja v času, ko dosežejo spolno zrelost (3.3.1) |
| --- | --- | --- |

Primarni kazalci. Za zdrave staleže je značilna visoka stopnja preživetja starih in velikih rib. Kazalci, ki temeljijo na relativni številčnosti velikih rib, vključujejo:

—

Delež rib, ki so večje od povprečja v času, ko dosežejo spolno zrelost (3.3.1)

| — | Povprečje največjih dolžin vseh vrst, odkritih v raziskavah z raziskovalnimi plovili (3.3.2) |
| --- | --- |

—

Povprečje največjih dolžin vseh vrst, odkritih v raziskavah z raziskovalnimi plovili (3.3.2)

| — | 95. percentil razporeditve dolžine rib, ugotovljene v raziskavah z raziskovalnimi plovili (3.3.3) |
| --- | --- |

—

95. percentil razporeditve dolžine rib, ugotovljene v raziskavah z raziskovalnimi plovili (3.3.3)

| | Sekundarni kazalec:






  — | Velikost ribe, ko doseže spolno zrelost, kar lahko kaže na obseg neželenih genetskih vplivov izkoriščanja (3.3.4). |
| --- | --- | --- |

Sekundarni kazalec:

—

Velikost ribe, ko doseže spolno zrelost, kar lahko kaže na obseg neželenih genetskih vplivov izkoriščanja (3.3.4).

Za ta dva sklopa kazalcev (delež starih rib in velikost ribe, ko doseže spolno zrelost) je potrebna strokovna presoja za določitev, ali je verjetnost, da bistvena genska raznovrstnost staleža ne bo ogrožena, velika. Strokovna presoja mora temeljiti na analizi časovnega razporeda, ki je na voljo za kazalec, in vseh drugih informacijah o biologiji vrst.

Deskriptor 4:   Vsi elementi morskih prehranjevalnih spletov so, kolikor je znano, prisotni v normalnih količinah (abundancah) in so normalno raznoliki ter se pojavljajo na ravneh, ki lahko zagotavljajo dolgoročno številčnost vrst in ohranitev njihove polne sposobnosti razmnoževanja.

Ta deskriptor se nanaša na pomembne funkcionalne vidike, kot so energijski pretoki in struktura prehranjevalnih spletov (velikost in številčnost). Na tej stopnji je potrebna dodatna znanstvena in tehnična podpora za nadaljnji razvoj meril in kazalcev, ki so potencialno uporabni za obravnavanje odnosov znotraj prehranjevalnih spletov (15).

4.1   Produktivnost (proizvodnja na enoto biomase) ključnih vrst ali trofičnih skupin

Za obravnavanje energijskih pretokov v prehranjevalnih spletih je treba nadalje razviti ustrezne kazalce, da se oceni uspešnost glavnih procesov med plenilcem in plenom, ki izraža dolgoročno sposobnost preživetja sestavnih delov v delu prehranjevalnega spleta, ki ga naseljujejo, na podlagi izkušenj v nekaterih podregijah pri izboru ustreznih vrst (npr. sesalci, morske ptice).

| — | Uspešnost ključnih plenilskih vrst, pri čemer se uporabi njihova proizvodnja na enoto biomase (produktivnost) (4.1.1). |
| --- | --- |

—

Uspešnost ključnih plenilskih vrst, pri čemer se uporabi njihova proizvodnja na enoto biomase (produktivnost) (4.1.1).

4.2   Delež izbranih vrst na vrhu prehranjevalnih spletov

Za obravnavanje strukture prehranjevalnih spletov ter velikosti in številčnosti sestavnih delov je treba oceniti delež izbranih vrst na vrhu prehranjevalnih spletov. Na podlagi izkušenj v nekaterih podregijah je treba nadalje razviti kazalce. Za velike ribe so na voljo podatki iz raziskav za spremljanje rib.

| — | Velike ribe (glede na težo) (4.2.1). |
| --- | --- |

—

Velike ribe (glede na težo) (4.2.1).

4.3   Številčnost/razporeditev ključnih trofičnih skupin/vrst

| — | Trendi številčnosti funkcionalno pomembnih izbranih skupin/vrst (4.3.1). |
| --- | --- |

—

Trendi številčnosti funkcionalno pomembnih izbranih skupin/vrst (4.3.1).

Opredeliti je treba spremembe stanja populacije, ki bi lahko vplivale na strukturo prehranjevalnega spleta. Podrobne kazalce je treba dodatno določiti, pri čemer se upošteva njihov pomen za njihove prehranjevalne splete, na podlagi ustreznih skupin/vrst v regiji, podregiji ali pododdelku, po potrebi vključno s:

| — | skupinami, ki se hitro obnavljajo (npr. fitoplankton, zooplankton, meduze, školjke, kratkoživeče pelagične ribe) in se bodo hitro odzvale na spremembo ekosistema, zaradi česar se lahko uporabijo kot kazalci za zgodnje opozarjanje, |
| --- | --- |

—

skupinami, ki se hitro obnavljajo (npr. fitoplankton, zooplankton, meduze, školjke, kratkoživeče pelagične ribe) in se bodo hitro odzvale na spremembo ekosistema, zaradi česar se lahko uporabijo kot kazalci za zgodnje opozarjanje,

| — | skupinami/vrstami, v katere so usmerjene človekove dejavnosti ali na katere te dejavnosti posredno vplivajo (zlasti prilov in zavržki), |
| --- | --- |

—

skupinami/vrstami, v katere so usmerjene človekove dejavnosti ali na katere te dejavnosti posredno vplivajo (zlasti prilov in zavržki),

| — | skupinami/vrstami, ki opredeljujejo habitat, |
| --- | --- |

—

skupinami/vrstami, ki opredeljujejo habitat,

| — | skupinami/vrstami na vrhu prehranjevalnega spleta, |
| --- | --- |

—

skupinami/vrstami na vrhu prehranjevalnega spleta,

| — | anadromnimi in katadromnimi vrstami, ki se selijo na velike razdalje, |
| --- | --- |

—

anadromnimi in katadromnimi vrstami, ki se selijo na velike razdalje,

| — | skupinami/vrstami, ki so tesno povezane s posebnimi skupinami/vrstami na drugi trofični ravni. |
| --- | --- |

—

skupinami/vrstami, ki so tesno povezane s posebnimi skupinami/vrstami na drugi trofični ravni.

Deskriptor 5:   Evtrofikacija, ki jo povzroči človek, in zlasti njeni škodljivi učinki, kot so upad biotske raznovrstnosti, degradacija ekosistemov, škodljivo cvetenje alg in pomanjkanje kisika v spodnjih plasteh voda, so minimalni.

Ocena evtrofikacije v morskih vodah mora z zagotavljanjem primerljivosti upoštevati oceno za obalne vode in smernice v skladu z Direktivo 2000/60/ES (odstavka 1.2.3 in 1.2.4 Priloge V) in povezana vodila (16), pri čemer se upoštevajo tudi informacije, znanje in pristopi, pridobljeni v okviru regionalnih konvencij o morjih. Na podlagi postopka preverjanja, ki se izvede kot del začetne presoje, se za učinkovito oceno evtrofikacije lahko upoštevajo premisleki na podlagi tveganja (17). Ocena mora združevati informacije o vsebnosti hranilnih snovi ter o različnih, ekološko pomembnih (18), primarnih in sekundarnih vplivih, pri čemer se upoštevajo ustrezni časovni razponi. Ker je koncentracija hranilnih snovi povezana z obogatitvijo vode s hranilnimi snovmi iz rek na prispevnem območju, je zlasti pomembno sodelovanje z neobalnimi državami članicami po ustaljenih strukturah sodelovanja v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Direktive 2008/56/ES.

5.1   Vsebnost hranilnih snovi

| — | Koncentracija hranilnih snovi v vodnem stolpu (5.1.1) |
| --- | --- |

—

Koncentracija hranilnih snovi v vodnem stolpu (5.1.1)

| — | Deleži hranilnih snovi (silicij, dušik in fosfor), kadar je to potrebno (5.1.2) |
| --- | --- |

—

Deleži hranilnih snovi (silicij, dušik in fosfor), kadar je to potrebno (5.1.2)

5.2   Neposredni vplivi obogatitve s hranilnimi snovmi (evtrofikacije)

| — | Koncentracija klorofila v vodnem stolpu (5.2.1) |
| --- | --- |

—

Koncentracija klorofila v vodnem stolpu (5.2.1)

| — | Bistrost vode, v povezavi s povečanjem števila lebdečih alg, kadar je to smotrno (5.2.2) |
| --- | --- |

—

Bistrost vode, v povezavi s povečanjem števila lebdečih alg, kadar je to smotrno (5.2.2)

| — | Številčnost oportunističnih makroalg (5.2.3) |
| --- | --- |

—

Številčnost oportunističnih makroalg (5.2.3)

| — | Sprememba vrst v rastlinski sestavi, npr. razmerje med kremenastimi in bičkastimi algami, spremembe iz bentoških v pelagične vrste ter cvetenje škodljivih/strupenih alg (npr. cianobakterija), ki jo povzročijo človekove dejavnosti (5.2.4) |
| --- | --- |

—

Sprememba vrst v rastlinski sestavi, npr. razmerje med kremenastimi in bičkastimi algami, spremembe iz bentoških v pelagične vrste ter cvetenje škodljivih/strupenih alg (npr. cianobakterija), ki jo povzročijo človekove dejavnosti (5.2.4)

5.3   Posredni vplivi obogatitve s hranilnimi snovmi (evtrofikacije)

| — | Številčnost večletnih morskih alg in trav (npr. alge iz reda Fucales, prava morska trava in neptunska trava), na katero škodljivo vpliva zmanjšanje bistrosti vode (5.3.1) |
| --- | --- |

—

Številčnost večletnih morskih alg in trav (npr. alge iz reda Fucales, prava morska trava in neptunska trava), na katero škodljivo vpliva zmanjšanje bistrosti vode (5.3.1)

| — | Raztopljen kisik, tj. spremembe zaradi povečane organske razgradnje in velikosti zadevnega območja (5.3.2). |
| --- | --- |

—

Raztopljen kisik, tj. spremembe zaradi povečane organske razgradnje in velikosti zadevnega območja (5.3.2).

Deskriptor 6:   Neoporečnost morskega dna je na ravni, ki zagotavlja zaščito strukture in funkcije ekosistemov ter preprečuje škodljive vplive zlasti na bentoške ekosisteme.

Cilj je preprečiti, da bi pritiski na morsko dno zaradi človekovega delovanja ovirali sestavne dele ekosistema pri ohranjanju njihove naravne raznolikosti, produktivnosti in dinamičnih ekoloških procesov ob upoštevanju odpornosti ekosistema. Obseg ocene za ta deskriptor lahko zaradi neenotne narave značilnosti nekaterih bentoških ekosistemov in pritiskov zaradi človekovega delovanja pomeni poseben izziv. Ocenjevanje in spremljanje je treba izvajati poleg začetnega preverjanja vplivov in nevarnosti za poteze biotske raznovrstnosti in pritiskov zaradi človekovega delovanja ter povezovanja rezultatov ocen od majhnega do širšega obsega, ki po potrebi zajemajo pododdelek, podregijo ali regijo (19).

6.1   Fizična škoda ob upoštevanju značilnosti substrata

Glavni razlog za zaskrbljenost glede upravljanja je obseg vplivov človekovih dejavnosti na substrat morskega dna, ki oblikuje bentoške habitate. Med različnimi vrstami substrata je biogeni substrat, ki je najbolj občutljiv na fizične motnje in z različnimi funkcijami podpira bentoške habitate in skupnosti.

| — | Vrsta, številčnost, biomasa in območje razširjenosti zadevnega biogenega substrata (6.1.1) |
| --- | --- |

—

Vrsta, številčnost, biomasa in območje razširjenosti zadevnega biogenega substrata (6.1.1)

| — | Obseg morskega dna, na katerega znatno vplivajo človekove dejavnosti, za različne vrste substrata (6.1.2). |
| --- | --- |

—

Obseg morskega dna, na katerega znatno vplivajo človekove dejavnosti, za različne vrste substrata (6.1.2).

6.2   Stanje bentoške združbe

Značilnosti bentoške združbe, kot so vrstna sestava, velikostna sestava in funkcionalne značilnosti, so pomemben pokazatelj potenciala za dobro delovanje ekosistema. Informacije o strukturi in dinamiki združb se pridobijo, če je primerno, z merjenjem raznolikosti vrst, produktivnosti (številčnost ali biomasa), odpornih ali občutljivih taksonov in taksonomske dominantnosti ter velikostne sestave združbe, ki je izražena z deležem majhnih in velikih rib.

| — | Prisotnost posebej občutljivih in/ali odpornih vrst (6.2.1) |
| --- | --- |

—

Prisotnost posebej občutljivih in/ali odpornih vrst (6.2.1)

| — | Multimetrijski indeksi za oceno stanja in funkcionalnosti bentoške združbe, kot so raznolikost in bogastvo vrst ter delež oportunističnih in občutljivih vrst (6.2.2) |
| --- | --- |

—

Multimetrijski indeksi za oceno stanja in funkcionalnosti bentoške združbe, kot so raznolikost in bogastvo vrst ter delež oportunističnih in občutljivih vrst (6.2.2)

| — | Delež biomase ali število osebkov v makrobentoški združbi nad določeno dolžino/velikostjo (6.2.3) |
| --- | --- |

—

Delež biomase ali število osebkov v makrobentoški združbi nad določeno dolžino/velikostjo (6.2.3)

| — | Parametri, ki opisujejo značilnosti (oblika, naklon in odsek) spektra velikosti bentoške združbe (6.2.4). |
| --- | --- |

—

Parametri, ki opisujejo značilnosti (oblika, naklon in odsek) spektra velikosti bentoške združbe (6.2.4).

Deskriptor 7:   Trajna sprememba hidrografskih razmer ne škoduje morskim ekosistemom.

Trajne spremembe hidrografskih razmer zaradi človekovih dejavnosti lahko na primer vključujejo spremembe režima bibavice, transporta sedimentov in sladke vode, tokov ali valovanja, ki povzročijo spremembe fizičnih in kemičnih značilnosti iz tabele 1 Priloge III k Direktivi 2008/56/ES. Takšne spremembe so zlasti pomembne, če lahko v večjem obsegu vplivajo na morske ekosisteme, zato se lahko z njihovo oceno vnaprej opozori na morebitne vplive na ekosistem. Za obalne vode, Direktiva 2000/60/ES določa hidromorfološke cilje, ki jih je treba uresničevati z ukrepi v okviru načrtov upravljanja povodij. Za oceno učinka dejavnosti je potreben pristop, pri katerem se obravnava vsak primer posebej. Instrumenti, kot so presoja vplivov na okolje, strateška okoljska presoja in pomorsko prostorsko načrtovanje, so lahko koristni pri presoji in oceni obsega ter kumulativnih vidikov vplivov takšnih dejavnosti. Pomembno pa je zagotoviti, da imajo vsi takšni instrumenti ustrezne elemente za oceno morebitnih vplivov na morsko okolje, vključno s čezmejnimi premisleki.

7.1   Prostorska opredelitev trajnih sprememb

| — | Velikost območja, na katerem je prišlo do trajnih sprememb (7.1.1) |
| --- | --- |

—

Velikost območja, na katerem je prišlo do trajnih sprememb (7.1.1)

7.2   Učinek trajnih hidrografskih sprememb

| — | Velikost območja habitatov, na katerih je prišlo do trajnih sprememb (7.2.1) |
| --- | --- |

—

Velikost območja habitatov, na katerih je prišlo do trajnih sprememb (7.2.1)

| — | Spremembe habitatov, zlasti spremembe predvidenih funkcij (npr. drstenje, območja vzreje in hranjenja ter selitvene poti rib, ptic in sesalcev), zaradi spremenjenih hidrografskih razmer (7.2.2). |
| --- | --- |

—

Spremembe habitatov, zlasti spremembe predvidenih funkcij (npr. drstenje, območja vzreje in hranjenja ter selitvene poti rib, ptic in sesalcev), zaradi spremenjenih hidrografskih razmer (7.2.2).

Deskriptor 8:   Koncentracije onesnaževal so na ravneh, ki ne povzročajo onesnaženosti.

Oceniti je treba koncentracijo onesnaževal v morskem okolju in njihove vplive, pri čemer se upoštevajo vplivi in grožnje za ekosistem (20). Upoštevati je treba ustrezne določbe iz Direktive 2000/60/ES, ki se uporabljajo za teritorialne vode in/ali obalne vode, da se zagotovi ustrezno usklajeno izvajanje obeh zakonodajnih okvirov, pri čemer je treba upoštevati tudi informacije, znanje in pristope, pridobljene v okviru regionalnih konvencij o morjih. Ko je to pomembno za morsko okolje, morajo države članice obravnavati snovi ali skupine snovi, ki:

| (i) | presegajo ustrezne okoljske standarde kakovosti, določene v skladu s členom 2(35) in Prilogo V Direktive 2000/60/ES, v vodnih telesih obalnih voda ali teritorialnih voda, ki mejijo na morsko regijo ali podregijo, v vodi, sedimentu in živih organizmih, in/ali |
| --- | --- |

(i)

presegajo ustrezne okoljske standarde kakovosti, določene v skladu s členom 2(35) in Prilogo V Direktive 2000/60/ES, v vodnih telesih obalnih voda ali teritorialnih voda, ki mejijo na morsko regijo ali podregijo, v vodi, sedimentu in živih organizmih, in/ali

| (ii) | so v Prilogi X k Direktivi 2000/60/ES uvrščene kot prednostne snovi in jih nadalje ureja Direktiva 2008/105/ES ter se odvajajo v zadevno morsko regijo, podregijo ali pododdelek, in/ali |
| --- | --- |

(ii)

so v Prilogi X k Direktivi 2000/60/ES uvrščene kot prednostne snovi in jih nadalje ureja Direktiva 2008/105/ES ter se odvajajo v zadevno morsko regijo, podregijo ali pododdelek, in/ali

| (iii) | so onesnaževala in bi lahko njihovo skupno sproščanje (vključno z izgubami, izpusti ali emisijami) zaradi pretekle ali sedanje onesnaženosti pomenilo veliko tveganje za morsko okolje v zadevni morski regiji, podregiji ali pododdelku, tudi kot posledica akutnega onesnaženja po nesrečah, v katere so npr. vpletene nevarne in zdravju škodljive snovi. |
| --- | --- |

(iii)

so onesnaževala in bi lahko njihovo skupno sproščanje (vključno z izgubami, izpusti ali emisijami) zaradi pretekle ali sedanje onesnaženosti pomenilo veliko tveganje za morsko okolje v zadevni morski regiji, podregiji ali pododdelku, tudi kot posledica akutnega onesnaženja po nesrečah, v katere so npr. vpletene nevarne in zdravju škodljive snovi.

Napredek pri doseganju dobrega okoljskega stanja bo odvisen od tega, ali se onesnaženje postopno odpravlja, tj. prisotnost onesnaževalcev v morskem okolju in njihovi biološki vplivi se ohranjajo v sprejemljivih mejah, da bi se preprečili pomembni vplivi na morsko okolje ali tveganje zanj.

8.1   Koncentracija onesnaževal

| — | Koncentracija navedenih onesnaževal, izmerjena v ustreznem matriksu (kot so živi organizmi, sediment in voda), tako da je mogoča primerjava z ocenami iz Direktive 2000/60/ES) (8.1.1) |
| --- | --- |

—

Koncentracija navedenih onesnaževal, izmerjena v ustreznem matriksu (kot so živi organizmi, sediment in voda), tako da je mogoča primerjava z ocenami iz Direktive 2000/60/ES) (8.1.1)

8.2   Vplivi onesnaževal

| — | Ravni vplivov onesnaženja na zadevne sestavne dele ekosistema, pri čemer se upoštevajo izbrani biološki procesi in taksonomske skupine, v zvezi s katerimi je bila ugotovljena vzročnoposledična zveza in ki jih je treba spremljati (8.2.1) |
| --- | --- |

—

Ravni vplivov onesnaženja na zadevne sestavne dele ekosistema, pri čemer se upoštevajo izbrani biološki procesi in taksonomske skupine, v zvezi s katerimi je bila ugotovljena vzročnoposledična zveza in ki jih je treba spremljati (8.2.1)

| — | Pojavnost, izvor (po možnosti), obseg znatnega akutnega onesnaženja (npr. madeži nafte in naftnih derivatov) in njihov vpliv na žive organizme, ki so fizično ogroženi zaradi tega onesnaženja (8.2.2). |
| --- | --- |

—

Pojavnost, izvor (po možnosti), obseg znatnega akutnega onesnaženja (npr. madeži nafte in naftnih derivatov) in njihov vpliv na žive organizme, ki so fizično ogroženi zaradi tega onesnaženja (8.2.2).

Deskriptor 9:   Onesnaževala v ribah in drugi morski hrani, namenjeni za prehrano ljudi, ne presegajo ravni, ki jih določa zakonodaja Skupnosti ali drugi ustrezni standardi.

Države članice morajo v različnih regijah in podregijah pri užitnih tkivih (mišicah, jetrih, ikrah, mehkih tkivih) rib, rakov, mehkužcev, iglokožcev ter morski travi, ulovljenih ali pobranih v naravi, spremljati morebitno prisotnost snovi, za katere so na evropski, regionalni ali nacionalni ravni določene zgornje mejne vrednosti za izdelke, namenjene za prehrano ljudi.

9.1   Ravni, število in pogostost onesnaževal

| — | Dejanske ugotovljene ravni onesnaževal in število onesnaževal, katerih mejne vrednosti so bile presežene (9.1.1) |
| --- | --- |

—

Dejanske ugotovljene ravni onesnaževal in število onesnaževal, katerih mejne vrednosti so bile presežene (9.1.1)

| — | Pogostost preseganja mejnih vrednosti (9.1.2). |
| --- | --- |

—

Pogostost preseganja mejnih vrednosti (9.1.2).

Deskriptor 10:   Lastnosti in količine morskih odpadkov ne škodujejo obalnemu in morskemu okolju.

V programih spremljanja je treba upoštevati, da je razporeditev odpadkov zelo spremenljiva. Opredeliti je treba dejavnost, s katero so povezani, ter izvor, če je to mogoče. Še vedno je treba nadalje razviti več kazalcev, predvsem tiste, ki so povezani z biološkimi vplivi in mikrodelci, ter izboljšati oceno njihove potencialne strupenosti (21).

10.1   Značilnosti odpadkov v morskem in obalnem okolju

| — | Trendi glede količine odpadkov, naplavljenih na kopno in/ali odloženih na obalo, vključno z analizo njihove sestave, prostorsko razporeditvijo in izvorom, če je to mogoče (10.1.1) |
| --- | --- |

—

Trendi glede količine odpadkov, naplavljenih na kopno in/ali odloženih na obalo, vključno z analizo njihove sestave, prostorsko razporeditvijo in izvorom, če je to mogoče (10.1.1)

| — | Trendi glede količine odpadkov v vodnem stolpu (tudi plavajočih na gladini) in odloženih na morsko dno, vključno z analizo njihove sestave, prostorsko razporeditvijo in izvorom, če je to mogoče (10.1.2) |
| --- | --- |

—

Trendi glede količine odpadkov v vodnem stolpu (tudi plavajočih na gladini) in odloženih na morsko dno, vključno z analizo njihove sestave, prostorsko razporeditvijo in izvorom, če je to mogoče (10.1.2)

| — | trendi glede količine, razporeditve in po možnosti sestave mikrodelcev (zlasti mikroplastike) (10.1.3) |
| --- | --- |

—

trendi glede količine, razporeditve in po možnosti sestave mikrodelcev (zlasti mikroplastike) (10.1.3)

10.2   Vplivi odpadkov na morske organizme

| — | Trendi glede količine in sestave odpadkov, ki jih zaužijejo morske živali (npr. analiza vsebine želodca) (10.2.1). |
| --- | --- |

—

Trendi glede količine in sestave odpadkov, ki jih zaužijejo morske živali (npr. analiza vsebine želodca) (10.2.1).

Na podlagi izkušenj v nekaterih podregijah (npr. v Severnem morju) je treba ta kazalec nadalje razviti, da se bo prilagodil drugim regijam.

Deskriptor 11:   Uvedba energije, vključno s podvodnim hrupom, je na vseh ravneh, ki ne škodujejo morskemu okolju.

Poleg podvodnega hrupa, ki je izpostavljen v celotni Direktivi 2008/56/ES, lahko tudi druge oblike dovedene energije vplivajo na sestavne dele morskih ekosistemov, npr. toplotna energija, elektromagnetna polja in svetloba. Še vedno je potreben dodaten znanstven in tehnični napredek za podporo nadaljnjemu razvoju meril, povezanih s tem deskriptorjem (22), tudi v zvezi z vplivi dovajanja energije na morske organizme, zadevnimi stopnjami hrupa in frekvenc (po potrebi bi lahko bila potrebna prilagoditev v skladu z zahtevami regionalnega sodelovanja). V tej fazi so bile glavne usmeritve za merjenje podvodnega hrupa opredeljene kot glavna prednostna naloga v zvezi z ocenjevanjem in spremljanjem (23), ki jih je treba nadalje razviti, tudi v zvezi s kartiranjem. Antropogeni zvok je lahko kratkotrajen (npr. impulzni, ki nastaja pri seizmičnih raziskavah, postavljanju opornikov za vetrne elektrarne in platforme ter eksplozijah) ali dolgotrajen (npr. neprekinjen, ki nastaja pri poglabljanju dna, ladijskem prometu in energetskih napravah) in vpliva na organizme na različne načine. Večina gospodarskih dejavnosti, ki povzročajo visoke ravni hrupa in vplivajo na sorazmerno velika območja, se izvaja pod določenimi pogoji in z dovoljenjem. To omogoča usklajevanje skladnih zahtev glede merjenja takšnega glasnega impulznega hrupa.

11.1   Časovna in prostorska razporeditev impulznega hrupa pri visoki, nizki in srednji frekvenci

| — | Delež dni in njihova razporeditev v koledarskem letu na območju določene površine ter njihova prostorska razporeditev, kadar antropogeni zvočni viri presežejo visoke ravni, ki pomenijo verjeten znaten vpliv na morske živali, merjene kot raven izpostavljenosti zvoku (v dB re 1μPa2 s) ali najvišja raven zvočnega tlaka (v dB re 1μPapeak) na globini enega metra in v frekvenčnem pasu 10 Hz do 10 kHz (11.1.1). |
| --- | --- |

—

Delež dni in njihova razporeditev v koledarskem letu na območju določene površine ter njihova prostorska razporeditev, kadar antropogeni zvočni viri presežejo visoke ravni, ki pomenijo verjeten znaten vpliv na morske živali, merjene kot raven izpostavljenosti zvoku (v dB re 1μPa2 s) ali najvišja raven zvočnega tlaka (v dB re 1μPapeak) na globini enega metra in v frekvenčnem pasu 10 Hz do 10 kHz (11.1.1).

11.2   Neprekinjen nizkofrekvenčni zvok

| — | Trendi glede ravni hrupa v okolju znotraj tretjinskih pasov oktave 63 in 125 Hz (osrednja frekvenca) (re 1μΡa RMS; povprečna raven hrupa v teh pasovih oktave v enem letu), ki se merijo s statistično reprezentativnim sklopom opazovalnih postaj in/ali po potrebi z uporabo modelov (11.2.1). |
| --- | --- |

—

Trendi glede ravni hrupa v okolju znotraj tretjinskih pasov oktave 63 in 125 Hz (osrednja frekvenca) (re 1μΡa RMS; povprečna raven hrupa v teh pasovih oktave v enem letu), ki se merijo s statistično reprezentativnim sklopom opazovalnih postaj in/ali po potrebi z uporabo modelov (11.2.1).

---

(1)  Glej uvodni izjavi 3 in 4.

(2)  UL L 348, 24.12.2008, str. 84.

(3)  UL L 60, 5.3.2008, str. 1.

(4)  Glej uvodno izjavo 2.

(5)  Glej uvodni izjavi 3 in 4.

(6)  Glej točke 3 do 6 v delu A.

(7)  Glej točko 6 v delu A.

(8)  „Ocenjevanje in spremljanje ohranjenosti ter poročanje o njem – Priprava poročila za obdobje 2001–2007 v okviru člena 17 direktive o habitatih“ z dne 15. marca 2005, ki ga je sprejel Odbor za habitate 20. aprila 2005.

(9)  Glej opombo 8.

(10)  Uredba Sveta (ES) št. 708/2007 z dne 11. junija 2007 o uporabi tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu (UL L 168, 28.6.2007, str. 1.)

(11)  Glej Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 708/2007.

(12)  Glej uvodni izjavi 3 in 4.

(13)  Glej točko 9 v delu A.

(14)  Sporočilo „Zagotovitev trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom“, (COM(2006) 360 konč.)

(15)  Glej uvodni izjavi 3 in 4.

(16)  Napotki za oceno evtrofikacije v okviru evropskih vodnih politik, dokument št. 23. Evropska komisija (2009): Glej http://circa.europa.eu/Public/irc/env/wfd/library

(17)  Glej točke 3 do 6 v delu A.

(18)  Glej točko 7 v delu A.

(19)  Glej točke 3 do 6 v delu A.

(20)  Glej točki 3 in 4 v delu A.

(21)  Glej uvodni izjavi 3 in 4.

(22)  Glej uvodni izjavi 3 in 4.

(23)  Glej točko 9 v delu A.

---