# Eiropas Savienības L 298/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.298.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 298 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 16. novembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.298.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 298

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 16. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1032/2010 (2010. gada 15. novembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 174/2005, ar ko nosaka ierobežojumus tādas tehniskās palīdzības sniegšanai Kotdivuārai, kas ir saistīta ar militārām darbībām | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1033/2010 (2010. gada 15. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1505/2006 attiecībā uz dalībvalstu gada pārskatiem par tādu pārbaužu rezultātiem, kuras veiktas saistībā ar aitu un kazu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1034/2010 (2010. gada 15. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2003 attiecībā uz pārbaudēm, kas saistītas ar liellopu identifikācijas un reģistrācijas prasībām (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1035/2010 (2010. gada 15. novembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam | 10 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1036/2010 (2010. gada 15. novembris), ar ko nosaka antidempinga pagaidu maksājumu Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam | 27 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 1037/2010 (2010. gada 15. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 44 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 1038/2010 (2010. gada 15. novembris), ar ko nosaka no 2010. gada 16. novembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 46 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 1039/2010 (2010. gada 15. novembris), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 49 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/690/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 4. augusts) par valsts atbalstu C 40/08 (ex N 163/08), ko īstenojusi Polija attiecībā uz uzņēmumu PZL Hydral S.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5406)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2010/691/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 15. novembris) par atkāpes piešķiršanu Čehijas Republikai attiecībā uz Lēmuma 2006/679/EK īstenošanu par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas kontroles, vadības un signalizācijas apakšsistēmu dzelzceļa līnijā Strančice–České Budějovice

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 7789) | 85 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1032/2010 (2010. gada 15. novembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 174/2005, ar ko nosaka ierobežojumus tādas tehniskās palīdzības sniegšanai Kotdivuārai, kas ir saistīta ar militārām darbībām

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1033/2010 (2010. gada 15. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1505/2006 attiecībā uz dalībvalstu gada pārskatiem par tādu pārbaužu rezultātiem, kuras veiktas saistībā ar aitu un kazu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu (
  1
  )

1

5

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1034/2010 (2010. gada 15. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2003 attiecībā uz pārbaudēm, kas saistītas ar liellopu identifikācijas un reģistrācijas prasībām (
  1
  )

1

7

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1035/2010 (2010. gada 15. novembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam

10

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1036/2010 (2010. gada 15. novembris), ar ko nosaka antidempinga pagaidu maksājumu Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam

27

Komisijas Regula (ES) Nr. 1037/2010 (2010. gada 15. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

44

Komisijas Regula (ES) Nr. 1038/2010 (2010. gada 15. novembris), ar ko nosaka no 2010. gada 16. novembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

46

Komisijas Regula (ES) Nr. 1039/2010 (2010. gada 15. novembris), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

49

LĒMUMI

2010/690/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 4. augusts) par valsts atbalstu C 40/08 (ex N 163/08), ko īstenojusi Polija attiecībā uz uzņēmumu PZL Hydral S.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5406)

   (
  1
  )

PZL Hydral S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5406)

1

51

2010/691/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 15. novembris) par atkāpes piešķiršanu Čehijas Republikai attiecībā uz Lēmuma 2006/679/EK īstenošanu par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas kontroles, vadības un signalizācijas apakšsistēmu dzelzceļa līnijā Strančice–České Budějovice

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 7789)

Strančice–České Budějovice

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 7789)

85

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1015/2010 (2010. gada 10. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām sadzīves veļas mazgāšanas mašīnām (OV L 293, 11.11.2010.) | 87 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1015/2010 (2010. gada 10. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām sadzīves veļas mazgāšanas mašīnām (OV L 293, 11.11.2010.)

(OV L 293, 11.11.2010.)

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 16.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/1

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1032/2010

(2010. gada 15. novembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 174/2005, ar ko nosaka ierobežojumus tādas tehniskās palīdzības sniegšanai Kotdivuārai, kas ir saistīta ar militārām darbībām

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/656/KĀDP (2010. gada 29. oktobris), ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Kotdivuāru (1),

ņemot vērā Savienības Augstās Pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (EK) Nr. 174/2005 (2005. gada 31. janvāris), ar ko nosaka ierobežojumus tādas tehniskās palīdzības sniegšanai Kotdivuārai, kas ir saistīta ar militārām darbībām (2), paredzēts aizliegt eksportēt aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, un sniegt konkrētu tehnisko palīdzību, finansējumu un finansiālu palīdzību. Minētie ierobežojumi tika ieviesti saskaņā ar Padomes Kopējo nostāju 2004/852/KĀDP (2004. gada 13. decembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Kotdivuāru (3). |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (EK) Nr. 174/2005 (2005. gada 31. janvāris), ar ko nosaka ierobežojumus tādas tehniskās palīdzības sniegšanai Kotdivuārai, kas ir saistīta ar militārām darbībām (2), paredzēts aizliegt eksportēt aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, un sniegt konkrētu tehnisko palīdzību, finansējumu un finansiālu palīdzību. Minētie ierobežojumi tika ieviesti saskaņā ar Padomes Kopējo nostāju 2004/852/KĀDP (2004. gada 13. decembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Kotdivuāru (3).

| (2) | Ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 2010. gada 15. oktobra Rezolūciju 1946 (2010) un Lēmumu 2010/656/KĀDP, ir jāgroza Regulu (EK) Nr. 174/2005, lai atļautu eksportēt nenāvējošu aprīkojumu, kā arī nenāvējošu aprīkojumu, ko iespējams izmantot iekšējām represijām - kurš paredzēts vienīgi tam, lai Kotdivuāras drošības spēki, uzturot sabiedrisko kārtību, spētu pielietot spēku tikai piemērotā un samērīgā veidā, kā arī sniegt saistīto tehnisko palīdzību, finansējumu vai finansiālu palīdzību. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 2010. gada 15. oktobra Rezolūciju 1946 (2010) un Lēmumu 2010/656/KĀDP, ir jāgroza Regulu (EK) Nr. 174/2005, lai atļautu eksportēt nenāvējošu aprīkojumu, kā arī nenāvējošu aprīkojumu, ko iespējams izmantot iekšējām represijām - kurš paredzēts vienīgi tam, lai Kotdivuāras drošības spēki, uzturot sabiedrisko kārtību, spētu pielietot spēku tikai piemērotā un samērīgā veidā, kā arī sniegt saistīto tehnisko palīdzību, finansējumu vai finansiālu palīdzību.

| (3) | Tāda aprīkojuma saraksts, ko varētu izmantot iekšējām represijām, būtu jāatjaunina saskaņā ar ekspertu ieteikumiem, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1236/2005 (2005. gada 27. jūnijs) par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai (4). |
| --- | --- |

(3)

Tāda aprīkojuma saraksts, ko varētu izmantot iekšējām represijām, būtu jāatjaunina saskaņā ar ekspertu ieteikumiem, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1236/2005 (2005. gada 27. jūnijs) par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai (4).

| (4) | Ņemot vērā neseno dokumentu izstrādes praksi, ir lietderīgi atjaunināt pantu par Savienības jurisdikciju. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā neseno dokumentu izstrādes praksi, ir lietderīgi atjaunināt pantu par Savienības jurisdikciju.

| (5) | Regula (EK) Nr. 174/2005 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Regula (EK) Nr. 174/2005 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 174/2005 groza šādi:

| 1) | regulas 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Atkāpjoties no 2. panta, tajā minētie aizliegumi neattiecas uz:






  a) | tehniskās palīdzības, finansējuma vai finansiālas palīdzības sniegšanu attiecībā uz ieročiem un ar tiem saistītiem materiāliem, ja šī palīdzība vai pakalpojumi ir paredzēti tikai un vienīgi lietošanai un atbalstam Apvienoto Nāciju Organizācijas operācijai Kotdivuārā (UNOCI) un Francijas spēkiem, kas to atbalsta; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Atkāpjoties no 2. panta, tajā minētie aizliegumi neattiecas uz:

a)

tehniskās palīdzības, finansējuma vai finansiālas palīdzības sniegšanu attiecībā uz ieročiem un ar tiem saistītiem materiāliem, ja šī palīdzība vai pakalpojumi ir paredzēti tikai un vienīgi lietošanai un atbalstam Apvienoto Nāciju Organizācijas operācijai Kotdivuārā (UNOCI) un Francijas spēkiem, kas to atbalsta;

| b) | tehniskās palīdzības sniegšanu attiecībā uz nenāvējošu militāro aprīkojumu, kas paredzēts tikai un vienīgi lietošanai humanitāriem vai aizsardzības mērķiem, tostarp šādu aprīkojumu, kas paredzēts ES, ANO, Āfrikas Savienības un Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) krīzes pārvarēšanas operācijām, ja šīs darbības pirms tam ir apstiprinājusi Sankciju komiteja; |
| --- | --- |

b)

tehniskās palīdzības sniegšanu attiecībā uz nenāvējošu militāro aprīkojumu, kas paredzēts tikai un vienīgi lietošanai humanitāriem vai aizsardzības mērķiem, tostarp šādu aprīkojumu, kas paredzēts ES, ANO, Āfrikas Savienības un Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) krīzes pārvarēšanas operācijām, ja šīs darbības pirms tam ir apstiprinājusi Sankciju komiteja;

| c) | finansējuma vai finansiālas palīdzības sniegšanu attiecībā uz nenāvējošu militāro aprīkojumu, kas paredzēts tikai un vienīgi lietošanai humanitāriem vai aizsardzības mērķiem, tostarp šādu aprīkojumu, kas paredzēts ES, ANO, Āfrikas Savienības un ECOWAS krīzes pārvarēšanas operācijām; |
| --- | --- |

c)

finansējuma vai finansiālas palīdzības sniegšanu attiecībā uz nenāvējošu militāro aprīkojumu, kas paredzēts tikai un vienīgi lietošanai humanitāriem vai aizsardzības mērķiem, tostarp šādu aprīkojumu, kas paredzēts ES, ANO, Āfrikas Savienības un ECOWAS krīzes pārvarēšanas operācijām;

| d) | tehniskās palīdzības sniegšanu attiecībā uz ieročiem un ar tiem saistītiem materiāliem, kas paredzēti tikai un vienīgi aizsardzības un drošības spēku pārstrukturēšanas procesa atbalstam vai izmantošanai tajā atbilstīgi Linas-Marcoussis nolīguma 3. punkta f) apakšpunktam, ja šīs darbības pirms tam ir apstiprinājusi arī Sankciju komiteja; |
| --- | --- |

d)

tehniskās palīdzības sniegšanu attiecībā uz ieročiem un ar tiem saistītiem materiāliem, kas paredzēti tikai un vienīgi aizsardzības un drošības spēku pārstrukturēšanas procesa atbalstam vai izmantošanai tajā atbilstīgi Linas-Marcoussis nolīguma 3. punkta f) apakšpunktam, ja šīs darbības pirms tam ir apstiprinājusi arī Sankciju komiteja;

| e) | finansējuma vai finansiālas palīdzības sniegšanu attiecībā uz ieročiem un ar tiem saistītiem materiāliem, kas paredzēti tikai un vienīgi aizsardzības un drošības spēku pārstrukturēšanas procesa atbalstam vai izmantošanai tajā atbilstīgi Linas-Marcoussis nolīguma3. punkta f) apakšpunktam; |
| --- | --- |

e)

finansējuma vai finansiālas palīdzības sniegšanu attiecībā uz ieročiem un ar tiem saistītiem materiāliem, kas paredzēti tikai un vienīgi aizsardzības un drošības spēku pārstrukturēšanas procesa atbalstam vai izmantošanai tajā atbilstīgi Linas-Marcoussis nolīguma3. punkta f) apakšpunktam;

| f) | to preču pārdošanu vai piegādēm, ko uz laiku nosūta vai eksportē uz Kotdivuāru tādas valsts bruņotajiem spēkiem, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem veic darbības tieši un vienīgi nolūkā atvieglināt tās pilsoņu evakuāciju un to personu evakuāciju, par kurām tai ir konsulārā atbildība Kotdivuārā, ja par šīm darbībām iepriekš ir paziņots arī Sankciju komitejai; |
| --- | --- |

f)

to preču pārdošanu vai piegādēm, ko uz laiku nosūta vai eksportē uz Kotdivuāru tādas valsts bruņotajiem spēkiem, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem veic darbības tieši un vienīgi nolūkā atvieglināt tās pilsoņu evakuāciju un to personu evakuāciju, par kurām tai ir konsulārā atbildība Kotdivuārā, ja par šīm darbībām iepriekš ir paziņots arī Sankciju komitejai;

| g) | tehniskās palīdzības, finansējuma vai finansiālas palīdzības sniegšanu attiecībā uz nenāvējošu militāro aprīkojumu, kas paredzēts vienīgi tam, lai Kotdivuāras drošības spēki, uzturot sabiedrisko kārtību, spētu pielietot spēku tikai piemērotā un samērīgā veidā.”; |
| --- | --- |

g)

tehniskās palīdzības, finansējuma vai finansiālas palīdzības sniegšanu attiecībā uz nenāvējošu militāro aprīkojumu, kas paredzēts vienīgi tam, lai Kotdivuāras drošības spēki, uzturot sabiedrisko kārtību, spētu pielietot spēku tikai piemērotā un samērīgā veidā.”;

| 2) | iekļauj šādu pantu:
  “4.a pants
  1.   Atkāpjoties no 3. panta, II pielikumā minētā tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā eksportētājs vai pakalpojuma sniedzējs veic uzņēmējdarbību, ar tādiem nosacījumiem, kādus tā uzskata par atbilstīgiem, var atļaut pārdot, piegādāt, pārsūtīt vai eksportēt I pielikumā minēto nenāvējošo aprīkojumu vai sniegt tehnisko palīdzību, finansējumu vai finansiālu palīdzību saistībā ar šādu nenāvējošo aprīkojumu, ja tā iepriekš pārliecinājusies, ka šāds nenāvējošais aprīkojums ir paredzēts vienīgi tam, lai Kotdivuāras drošības spēki, uzturot sabiedrisko kārtību, spētu pielietot spēku tikai piemērotā un samērīgā veidā.
  2.   Attiecīgā dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par visām atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar 1. punktu.
  3.   Atļaujas nepiešķir jau notikušām darbībām.”; |
| --- | --- |

2)

iekļauj šādu pantu:

“4.a pants

1.   Atkāpjoties no 3. panta, II pielikumā minētā tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā eksportētājs vai pakalpojuma sniedzējs veic uzņēmējdarbību, ar tādiem nosacījumiem, kādus tā uzskata par atbilstīgiem, var atļaut pārdot, piegādāt, pārsūtīt vai eksportēt I pielikumā minēto nenāvējošo aprīkojumu vai sniegt tehnisko palīdzību, finansējumu vai finansiālu palīdzību saistībā ar šādu nenāvējošo aprīkojumu, ja tā iepriekš pārliecinājusies, ka šāds nenāvējošais aprīkojums ir paredzēts vienīgi tam, lai Kotdivuāras drošības spēki, uzturot sabiedrisko kārtību, spētu pielietot spēku tikai piemērotā un samērīgā veidā.

2.   Attiecīgā dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par visām atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar 1. punktu.

3.   Atļaujas nepiešķir jau notikušām darbībām.”;

| 3) | regulas 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “9. pants
  Šo regulu piemēro:






  a) | Savienības teritorijā, tostarp tās gaisa telpā; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“9. pants

Šo regulu piemēro:

a)

Savienības teritorijā, tostarp tās gaisa telpā;

| b) | attiecībā uz jebkuru dalībvalstu jurisdikcijā esošu gaisa kuģi vai kuģi; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz jebkuru dalībvalstu jurisdikcijā esošu gaisa kuģi vai kuģi;

| c) | attiecībā uz jebkuru personu Savienības teritorijā vai ārpus tās, kurai ir kādas dalībvalsts valstspiederība; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz jebkuru personu Savienības teritorijā vai ārpus tās, kurai ir kādas dalībvalsts valstspiederība;

| d) | attiecībā uz jebkuru juridisku personu, vienību vai struktūru, kas reģistrēta vai dibināta saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz jebkuru juridisku personu, vienību vai struktūru, kas reģistrēta vai dibināta saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem;

| e) | attiecībā uz jebkuru juridisku personu, vienību vai struktūru, kas pilnībā vai daļēji veic jebkāda veida darījumdarbību Savienībā.”; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz jebkuru juridisku personu, vienību vai struktūru, kas pilnībā vai daļēji veic jebkāda veida darījumdarbību Savienībā.”;

| 4) | regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu; |
| --- | --- |

4)

regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu;

| 5) | regulas II pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu: |
| --- | --- |

5)

regulas II pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 29. oktobris.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. VANACKERE

---

(1)  OV L 285, 30.10.2010., 28. lpp.

1

(2)  OV L 29, 2.2.2005., 5. lpp.

2

(3)  OV L 368, 15.12.2004., 50. lpp.

3

(4)  OV L 200, 30.7.2005., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Tā aprīkojuma saraksts, ko varētu izmantot iekšējām represijām, kā minēts 3. un 4.a pantā

| 1. | Šādi šaujamieroči, munīcija un piederumi:






  1.1. | šaujamieroči, kas nav iekļauti Eiropas Savienības Kopējā militāro preču saraksta pozīcijās ML 1 un ML 2 (1) (“ES Kopējais militāro preču saraksts”); |
| --- | --- | --- |

1.

Šādi šaujamieroči, munīcija un piederumi:

1.1.

šaujamieroči, kas nav iekļauti Eiropas Savienības Kopējā militāro preču saraksta pozīcijās ML 1 un ML 2 (1) (“ES Kopējais militāro preču saraksts”);

| 1.2. | munīcija, kas īpaši izstrādāta 1.1. punktā uzskaitītajiem šaujamieročiem, un tādiem šaujamieročiem īpaši izstrādātas sastāvdaļas; |
| --- | --- |

1.2.

munīcija, kas īpaši izstrādāta 1.1. punktā uzskaitītajiem šaujamieročiem, un tādiem šaujamieročiem īpaši izstrādātas sastāvdaļas;

| 1.3. | tēmekļi, kas nav iekļauti ES Kopējā militāro preču sarakstā. |
| --- | --- |

1.3.

tēmekļi, kas nav iekļauti ES Kopējā militāro preču sarakstā.

| 2. | Bumbas un granātas, kas nav iekļautas ES Kopējā militāro preču sarakstā. |
| --- | --- |

2.

Bumbas un granātas, kas nav iekļautas ES Kopējā militāro preču sarakstā.

| 3. | Šādi transportlīdzekļi:






  3.1. | transportlīdzekļi ar uzstādītiem ūdensmetējiem, kas īpaši izstrādāti vai pielāgoti masu nekārtību novēršanai; |
| --- | --- | --- |

3.

Šādi transportlīdzekļi:

3.1.

transportlīdzekļi ar uzstādītiem ūdensmetējiem, kas īpaši izstrādāti vai pielāgoti masu nekārtību novēršanai;

| 3.2. | transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti vai pārveidoti, lai tos varētu turēt zem sprieguma, neļaujot uz tiem kāpt; |
| --- | --- |

3.2.

transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti vai pārveidoti, lai tos varētu turēt zem sprieguma, neļaujot uz tiem kāpt;

| 3.3. | transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti vai pārveidoti, lai nojauktu barikādes, tostarp celtniecības iekārtas, kam uzstādīta aizsardzība pret lodēm; |
| --- | --- |

3.3.

transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti vai pārveidoti, lai nojauktu barikādes, tostarp celtniecības iekārtas, kam uzstādīta aizsardzība pret lodēm;

| 3.4. | transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti cietumnieku un/vai aizturēto pārvadāšanai; |
| --- | --- |

3.4.

transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti cietumnieku un/vai aizturēto pārvadāšanai;

| 3.5. | transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti, lai izvietotu pārvietojamas barjeras; |
| --- | --- |

3.5.

transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti, lai izvietotu pārvietojamas barjeras;

| 3.6. | sastāvdaļas transporta līdzekļiem, kas norādīti 3.1. līdz 3.5. punktā un īpaši izstrādāti masu nekārtību novēršanai.







  1. piezīme: | Šo punktu nepiemēro transportlīdzekļiem, kuri īpaši izstrādāti ugunsdzēsības vajadzībām. |
| --- | --- | --- |

3.6.

sastāvdaļas transporta līdzekļiem, kas norādīti 3.1. līdz 3.5. punktā un īpaši izstrādāti masu nekārtību novēršanai.

1. piezīme:

| 2. piezīme: | Piemērojot 3.5. punktu, termins “transportlīdzekļi” ietver arī piekabes. |
| --- | --- |

2. piezīme:

| 4. | Sprāgstvielas un šādas ar tiem saistītas iekārtas:






  4.1. | iekārtas un ierīces, kas īpaši paredzētas sprādzienu izraisīšanai ar elektriskiem vai neelektriskiem līdzekļiem, tostarp palaides sistēmas, detonatori, aizdedzinātāji, detonatora pastiprinātāji un detonējošās auklas, kā arī īpaši tādām iekārtām un ierīcēm paredzētas detaļas, izņemot iekārtas un ierīces, kas speciāli izstrādātas īpašiem komerciāliem lietojumiem un kuras ar sprāgstvielu iedarbina vai darbina citas iekārtas vai ierīces, kas nav paredzētas sprādzienu izraisīšanai (piemēram, automašīnu gaisa spilvenu sūkņus, elektriskā pārsprieguma novadītājus ugunsdzēsībā izmantojamu ūdens smidzinātāju mehānismos); |
| --- | --- | --- |

4.

Sprāgstvielas un šādas ar tiem saistītas iekārtas:

4.1.

iekārtas un ierīces, kas īpaši paredzētas sprādzienu izraisīšanai ar elektriskiem vai neelektriskiem līdzekļiem, tostarp palaides sistēmas, detonatori, aizdedzinātāji, detonatora pastiprinātāji un detonējošās auklas, kā arī īpaši tādām iekārtām un ierīcēm paredzētas detaļas, izņemot iekārtas un ierīces, kas speciāli izstrādātas īpašiem komerciāliem lietojumiem un kuras ar sprāgstvielu iedarbina vai darbina citas iekārtas vai ierīces, kas nav paredzētas sprādzienu izraisīšanai (piemēram, automašīnu gaisa spilvenu sūkņus, elektriskā pārsprieguma novadītājus ugunsdzēsībā izmantojamu ūdens smidzinātāju mehānismos);

| 4.2. | lineāri griezējlādiņi, kas nav iekļauti ES Kopējā militāro preču sarakstā; |
| --- | --- |

4.2.

lineāri griezējlādiņi, kas nav iekļauti ES Kopējā militāro preču sarakstā;

| 4.3. | citi spridzekļi, kas nav iekļauti ES Kopējā militāro preču sarakstā, un šādas ar tiem saistītas vielas:






  a. | amatols; |
| --- | --- | --- |

4.3.

citi spridzekļi, kas nav iekļauti ES Kopējā militāro preču sarakstā, un šādas ar tiem saistītas vielas:

a.

amatols;

| b. | nitroceluloze (kurā ir vairāk nekā 12,5 % slāpekļa); |
| --- | --- |

b.

nitroceluloze (kurā ir vairāk nekā 12,5 % slāpekļa);

| c. | nitroglikols; |
| --- | --- |

c.

nitroglikols;

| d. | pentaeritrīta tetranitrāts (PETN); |
| --- | --- |

d.

pentaeritrīta tetranitrāts (PETN);

| e. | pikrilhlorīds; |
| --- | --- |

e.

pikrilhlorīds;

| f. | 2,4,6-trinitrotoluēns (TNT). |
| --- | --- |

f.

2,4,6-trinitrotoluēns (TNT).

| 5. | Šādas aizsardzības iekārtas, kas nav iekļautas ES Kopējā militāro preču saraksta pozīcijā ML 13:






  5.1. | bruņu vestes, kas aizsargā pret lodēm un/vai dūrieniem; |
| --- | --- | --- |

5.

Šādas aizsardzības iekārtas, kas nav iekļautas ES Kopējā militāro preču saraksta pozīcijā ML 13:

5.1.

bruņu vestes, kas aizsargā pret lodēm un/vai dūrieniem;

| 5.2. | bruņu cepures, kas aizsargā pret lodēm un/vai šķembām, policistu ķiveres, policistu vairogi un bruņu vairogi.







  Piezīme. | Šo punktu nepiemēro:






  — | ekipējumam, kas īpaši izstrādāts sporta nodarbībām, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.

bruņu cepures, kas aizsargā pret lodēm un/vai šķembām, policistu ķiveres, policistu vairogi un bruņu vairogi.

Piezīme.

—

ekipējumam, kas īpaši izstrādāts sporta nodarbībām,

| — | ekipējumam, kas īpaši izstrādāts darba drošības prasībām. |
| --- | --- |

—

ekipējumam, kas īpaši izstrādāts darba drošības prasībām.

| 6. | Šaujamieroču lietošanas mācību simulatori, izņemot tos, kuri iekļauti ES Kopējā militāro preču saraksta pozīcijā ML 14, un tiem īpaši izstrādāta programmatūra. |
| --- | --- |

6.

Šaujamieroču lietošanas mācību simulatori, izņemot tos, kuri iekļauti ES Kopējā militāro preču saraksta pozīcijā ML 14, un tiem īpaši izstrādāta programmatūra.

| 7. | Attēlu veidošanas iekārtas redzamībai tumsā un siltuma starojuma un attēlu pastiprinātāju lampas, kuras nav iekļautas ES Kopējā militāro preču sarakstā. |
| --- | --- |

7.

Attēlu veidošanas iekārtas redzamībai tumsā un siltuma starojuma un attēlu pastiprinātāju lampas, kuras nav iekļautas ES Kopējā militāro preču sarakstā.

| 8. | Žilešveida dzeloņstieples. |
| --- | --- |

8.

Žilešveida dzeloņstieples.

| 9. | Kara naži, kaujas naži un durkļi, kuru asmens garums pārsniedz 10 cm. |
| --- | --- |

9.

Kara naži, kaujas naži un durkļi, kuru asmens garums pārsniedz 10 cm.

| 10. | Šajā sarakstā norādīto preču ražošanai īpaši izstrādātas iekārtas. |
| --- | --- |

10.

Šajā sarakstā norādīto preču ražošanai īpaši izstrādātas iekārtas.

| 11. | Īpaša tehnoloģija šajā sarakstā norādīto preču izstrādei, ražošanai vai lietošanai.”. |
| --- | --- |

11.

Īpaša tehnoloģija šajā sarakstā norādīto preču izstrādei, ražošanai vai lietošanai.”.

---

(1)  OV C 69, 18.3.2010., 19. lpp.

1

---

| 16.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/5

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1033/2010

(2010. gada 15. novembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1505/2006 attiecībā uz dalībvalstu gada pārskatiem par tādu pārbaužu rezultātiem, kuras veiktas saistībā ar aitu un kazu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 21/2004, ar ko izveido aitu un kazu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003 un Direktīvu 92/102/EEK un 64/432/EEK (1), un jo īpaši tās 10. panta 1. punkta pirmo daļu un otrās daļas a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2006. gada 11. oktobra Regulā (EK) Nr. 1505/2006, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 21/2004 attiecībā uz pārbaudēm, kas obligāti jāveic saistībā ar aitu un kazu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu (2), noteikts, ka dalībvalstīm jāveic pārbaudes, lai apstiprinātu, ka dzīvnieku turētāji ievēro Regulas (EK) Nr. 21/2004 prasības. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2006. gada 11. oktobra Regulā (EK) Nr. 1505/2006, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 21/2004 attiecībā uz pārbaudēm, kas obligāti jāveic saistībā ar aitu un kazu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu (2), noteikts, ka dalībvalstīm jāveic pārbaudes, lai apstiprinātu, ka dzīvnieku turētāji ievēro Regulas (EK) Nr. 21/2004 prasības.

| (2) | Turklāt Regulā (EK) Nr. 1505/2006 paredzēts, ka dalībvalstīm katru gadu jāiesniedz Komisijai gada pārskats atbilstoši minētās regulas pielikumā iekļautajam paraugam par iepriekšējā pārbaudes periodā veikto pārbaužu rezultātiem. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt Regulā (EK) Nr. 1505/2006 paredzēts, ka dalībvalstīm katru gadu jāiesniedz Komisijai gada pārskats atbilstoši minētās regulas pielikumā iekļautajam paraugam par iepriekšējā pārbaudes periodā veikto pārbaužu rezultātiem.

| (3) | Datu vākšanai ziņošanas procesā jābūt piemērotai un samērīgai ar īstenojamo mērķi. Lai ziņošana būtu konkrētajiem mērķiem atbilstošāka, dažas Regulas (EK) Nr. 1505/2006 prasības un tās pielikumā iekļautais pārskata paraugs ir jāvienkāršo, lai labāk atspoguļotu ar pārbaužu īstenošanu saistīto informāciju un lai izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga. |
| --- | --- |

(3)

Datu vākšanai ziņošanas procesā jābūt piemērotai un samērīgai ar īstenojamo mērķi. Lai ziņošana būtu konkrētajiem mērķiem atbilstošāka, dažas Regulas (EK) Nr. 1505/2006 prasības un tās pielikumā iekļautais pārskata paraugs ir jāvienkāršo, lai labāk atspoguļotu ar pārbaužu īstenošanu saistīto informāciju un lai izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga.

| (4) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1505/2006. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1505/2006.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1505/2006 groza šādi.

| 1. | Regulas 7. panta b) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “b) | pārbaudīto saimniecību skaitu;”. |
| --- | --- | --- |

1.

Regulas 7. panta b) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“b)

pārbaudīto saimniecību skaitu;”.

| 2. | Pielikumā izdara grozījumus saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

2.

Pielikumā izdara grozījumus saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 5, 9.1.2004., 8. lpp.

1

(2)  OV L 280, 12.10.2006., 3. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1505/2006 pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

“PIELIKUMS

Pārskats par aitu un kazu nozarē veikto pārbaužu rezultātiem attiecībā uz šo dzīvnieku identifikācijas un reģistrācijas prasībām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 21/2004

1.   Vispārīgā informācija par saimniecībām, dzīvniekiem un pārbaudēm

| Pārskata perioda sākumā (1) dalībvalstī reģistrēto saimniecību kopskaits | |
| --- | --- |
| Pārskata perioda gadā pārbaudīto saimniecību kopskaits | |
| Pārskata perioda gada sākumā (1) dalībvalstī reģistrēto dzīvnieku kopskaits | |
| Pārskata periodā (1) saimniecībās pārbaudīto dzīvnieku kopskaits | |

Pārskata perioda sākumā (1) dalībvalstī reģistrēto saimniecību kopskaits

Pārskata perioda gadā pārbaudīto saimniecību kopskaits

Pārskata perioda gada sākumā (1) dalībvalstī reģistrēto dzīvnieku kopskaits

Pārskata periodā (1) saimniecībās pārbaudīto dzīvnieku kopskaits

2.   Neatbilstības konstatējumi

| Neatbilstīgu saimniecību skaits | |
| --- | --- |

Neatbilstīgu saimniecību skaits

3.   Piemērotās sankcijas

| Saimniecību skaits, kurām piemērotas sankcijas” | |
| --- | --- |

Saimniecību skaits, kurām piemērotas sankcijas”

---

(1)  Vai citā valsts dzīvnieku statistikas pārskata datumā.

1

---

| 16.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/7

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1034/2010

(2010. gada 15. novembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2003 attiecībā uz pārbaudēm, kas saistītas ar liellopu identifikācijas un reģistrācijas prasībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1760/2000, ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97 (1), un jo īpaši tās 10. panta ievadfrāzi un d) punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2003. gada 23. jūnija Regulā (EK) Nr. 1082/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1760/2000 īstenošanai attiecībā uz minimālo līmeni pārbaudēm, kas jāveic saskaņā ar liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu (2), noteiktas šādu pārbaužu obligātās prasības. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2003. gada 23. jūnija Regulā (EK) Nr. 1082/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1760/2000 īstenošanai attiecībā uz minimālo līmeni pārbaudēm, kas jāveic saskaņā ar liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu (2), noteiktas šādu pārbaužu obligātās prasības.

| (2) | Īstenojot Regulā (EK) Nr. 1082/2003 paredzētās pārbaudes uz vietas, gūtā pieredze, kas izklāstīta gada ziņojumos, un pieredze, kas gūta, īstenojot Komisijas Regulā (EK) Nr. 1505/2006 (3) noteiktās aitu un kazu pārbaudes uz vietas, pamato to, ka tiek samazināts gadā pārbaudāmo saimniecību un pārbaudāmo dzīvnieku skaits. Parasti ir jāpārbauda visi dzīvnieki saimniecībā. Tomēr kompetentajai iestādei jābūt pilnvarotai samazināt pārbaudāmo dzīvnieku skaitu saimniecībās, kurās ir vairāk nekā 20 dzīvnieku, pārbaudot atbilstošu šo dzīvnieku reprezentatīvu paraugu. |
| --- | --- |

(2)

Īstenojot Regulā (EK) Nr. 1082/2003 paredzētās pārbaudes uz vietas, gūtā pieredze, kas izklāstīta gada ziņojumos, un pieredze, kas gūta, īstenojot Komisijas Regulā (EK) Nr. 1505/2006 (3) noteiktās aitu un kazu pārbaudes uz vietas, pamato to, ka tiek samazināts gadā pārbaudāmo saimniecību un pārbaudāmo dzīvnieku skaits. Parasti ir jāpārbauda visi dzīvnieki saimniecībā. Tomēr kompetentajai iestādei jābūt pilnvarotai samazināt pārbaudāmo dzīvnieku skaitu saimniecībās, kurās ir vairāk nekā 20 dzīvnieku, pārbaudot atbilstošu šo dzīvnieku reprezentatīvu paraugu.

| (3) | Turklāt Regulā (EK) Nr. 1082/2003 paredzēts, ka dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai gada ziņojums atbilstoši minētās regulas I pielikumā iekļautajam paraugam, norādot sīku informāciju par minēto pārbaužu īstenošanu. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt Regulā (EK) Nr. 1082/2003 paredzēts, ka dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai gada ziņojums atbilstoši minētās regulas I pielikumā iekļautajam paraugam, norādot sīku informāciju par minēto pārbaužu īstenošanu.

| (4) | Gada ziņojumā iekļaujamo datu savākšanai jābūt piemērotai un samērīgai ar īstenojamo mērķi. Lai ziņojumu sniegšanu padarītu konkrētajiem mērķiem atbilstošāku un proporcionālāku, dažas Regulas (EK) Nr. 1082/2003 prasības un tās I pielikumā iekļautais paraugs ir jāvienkāršo, lai labāk atspoguļotu ar pārbaužu īstenošanu saistīto informāciju. |
| --- | --- |

(4)

Gada ziņojumā iekļaujamo datu savākšanai jābūt piemērotai un samērīgai ar īstenojamo mērķi. Lai ziņojumu sniegšanu padarītu konkrētajiem mērķiem atbilstošāku un proporcionālāku, dažas Regulas (EK) Nr. 1082/2003 prasības un tās I pielikumā iekļautais paraugs ir jāvienkāršo, lai labāk atspoguļotu ar pārbaužu īstenošanu saistīto informāciju.

| (5) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1082/2003. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1082/2003.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības fondu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības fondu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1082/2003 groza šādi.

| 1. | Regulas 2. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “1.   Kompetentā iestāde katru gadu veic pārbaudes vismaz 3 % saimniecību.
  2.   Ja 1. punktā minētajās pārbaudēs atklājas būtiski Regulas (EK) Nr. 1760/2000 pārkāpumi, minimālo pārbaužu skaitu nākamajā ikgadējas pārbaudes periodā palielina.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 2. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.   Kompetentā iestāde katru gadu veic pārbaudes vismaz 3 % saimniecību.

2.   Ja 1. punktā minētajās pārbaudēs atklājas būtiski Regulas (EK) Nr. 1760/2000 pārkāpumi, minimālo pārbaužu skaitu nākamajā ikgadējas pārbaudes periodā palielina.”

| 2. | Regulas 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “3. pants
  Kompetentā iestāde pārbauda visu saimniecībā esošo dzīvnieku identifikāciju.
  Tomēr, ja dzīvnieku skaits saimniecībā pārsniedz divdesmit, kompetentā iestāde var nolemt pārbaudīt identifikācijas līdzekļus attiecībā uz šo dzīvnieku reprezentatīvu paraugu saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem ar nosacījumu, ka pārbaudīto dzīvnieku skaits ir pietiekams, lai ar 95 % ticamības līmeni konstatētu 5 % no gadījumiem, kad šādu dzīvnieku īpašnieki nav ievērojuši Regulu (EK) Nr. 1760/2000.” |
| --- | --- |

2.

Regulas 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“3. pants

Kompetentā iestāde pārbauda visu saimniecībā esošo dzīvnieku identifikāciju.

Tomēr, ja dzīvnieku skaits saimniecībā pārsniedz divdesmit, kompetentā iestāde var nolemt pārbaudīt identifikācijas līdzekļus attiecībā uz šo dzīvnieku reprezentatīvu paraugu saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem ar nosacījumu, ka pārbaudīto dzīvnieku skaits ir pietiekams, lai ar 95 % ticamības līmeni konstatētu 5 % no gadījumiem, kad šādu dzīvnieku īpašnieki nav ievērojuši Regulu (EK) Nr. 1760/2000.”

| 3. | Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “b) | pārbaudīto saimniecību skaitu;”. |
| --- | --- | --- |

3.

Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“b)

pārbaudīto saimniecību skaitu;”.

| 4. | Minētās regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

4.

Minētās regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 204, 11.8.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 156, 25.6.2003., 9. lpp.

2

(3)  OV L 280, 12.10.2006., 3. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1082/2003 I pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

“I PIELIKUMS

Ziņojums par pārbaužu rezultātiem, kuras veiktas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1760/2000 I sadaļu

1.   Vispārīga informācija par saimniecībām un dzīvniekiem

| Kopējais saimniecību skaits dalībvalstī pārskata perioda sākumā (1) | |
| --- | --- |
| Kopējais pārskata periodā pārbaudīto saimniecību skaits | |
| Kopējais dalībvalstī reģistrēto dzīvnieku skaits pārskata perioda sākumā (1) | |
| Kopējais pārskata periodā pārbaudīto dzīvnieku skaits | |

Kopējais saimniecību skaits dalībvalstī pārskata perioda sākumā (1)

Kopējais pārskata periodā pārbaudīto saimniecību skaits

Kopējais dalībvalstī reģistrēto dzīvnieku skaits pārskata perioda sākumā (1)

Kopējais pārskata periodā pārbaudīto dzīvnieku skaits

2.   Regulas (EK) Nr. 1760/2000 pārkāpums

| Saimniecības ar pārkāpumiem | |
| --- | --- |

Saimniecības ar pārkāpumiem

Sankcijas, kas piemērotas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 494/98 (2)

| | Skartie dzīvnieki | Skartās saimniecības |
| --- | --- | --- |
| 1. | Atsevišķu dzīvnieku pārvietošanas ierobežojumi |

Skartie dzīvnieki

Skartās saimniecības

1.

Atsevišķu dzīvnieku pārvietošanas ierobežojumi

| 2. | Visu saimniecībā esošo dzīvnieku pārvietošanas ierobežojumi |
| --- | --- |

2.

Visu saimniecībā esošo dzīvnieku pārvietošanas ierobežojumi

| 3. | Dzīvnieku iznīcināšana |
| --- | --- |

3.

Dzīvnieku iznīcināšana

Kopā

---

(1)  Vai citā valsts dzīvnieku statistikas pārskata datumā.

1

(2)  OV L 60, 28.2.1998., 78. lpp.”

2

---

| 16.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/10

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1035/2010

(2010. gada 15. novembris),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Procedūras sākšana

| (1) | Komisija 2010. gada 4. janvārī par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importu saņēma sūdzību, ko saskaņā ar pamatregulas 5. pantu iesniedza uzņēmums Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. un Zakłady Azotowe Puławy (“sūdzības iesniedzēji”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējās melamīna produkcijas Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2010. gada 4. janvārī par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importu saņēma sūdzību, ko saskaņā ar pamatregulas 5. pantu iesniedza uzņēmums Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. un Zakłady Azotowe Puławy (“sūdzības iesniedzēji”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējās melamīna produkcijas Savienībā.

| (2) | Šajā sūdzībā bija sniegti pirmšķietami pierādījumi par dempingu un būtisku kaitējumu, un tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Šajā sūdzībā bija sniegti pirmšķietami pierādījumi par dempingu un būtisku kaitējumu, un tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.

| (3) | Komisija 2010. gada 17. februārī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“procedūras sākšanas paziņojums”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts” jeb “ĶTR”) izcelsmes melamīna importu Savienībā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2010. gada 17. februārī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“procedūras sākšanas paziņojums”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts” jeb “ĶTR”) izcelsmes melamīna importu Savienībā.

2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (4) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējiem, ražotājiem eksportētājiem ĶTR, importētājiem, tirgotājiem, lietotājiem, piegādātājiem, attiecīgajām zināmajām apvienībām un ĶTR pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un procedūras sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā lūgt, lai tās tiktu uzklausītas. |
| --- | --- |

(4)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējiem, ražotājiem eksportētājiem ĶTR, importētājiem, tirgotājiem, lietotājiem, piegādātājiem, attiecīgajām zināmajām apvienībām un ĶTR pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un procedūras sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā lūgt, lai tās tiktu uzklausītas.

| (5) | Ievērojot ĶTR ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, procedūras sākšanas paziņojumā dempinga un kaitējuma noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visus ĶTR ražotājus eksportētājus aicināja pieteikties Komisijā un, kā norādīts procedūras sākšanas paziņojumā, sniegt pamatinformāciju par izmeklēšanas periodā (no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim) veiktajām darbībām saistībā ar attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(5)

Ievērojot ĶTR ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, procedūras sākšanas paziņojumā dempinga un kaitējuma noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visus ĶTR ražotājus eksportētājus aicināja pieteikties Komisijā un, kā norādīts procedūras sākšanas paziņojumā, sniegt pamatinformāciju par izmeklēšanas periodā (no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim) veiktajām darbībām saistībā ar attiecīgo ražojumu.

| (6) | Atbildot uz minēto aicinājumu, tika saņemtas septiņas atbildes no ražotājiem eksportētājiem vai to grupām ĶTR. Tomēr divi uzņēmumi jau sākumā atteicās no turpmākas sadarbības izmeklēšanā. Tāpēc atlase vairs nebija vajadzīga, un visas iesaistītās personas tika informētas, ka izlase netiks veidota. |
| --- | --- |

(6)

Atbildot uz minēto aicinājumu, tika saņemtas septiņas atbildes no ražotājiem eksportētājiem vai to grupām ĶTR. Tomēr divi uzņēmumi jau sākumā atteicās no turpmākas sadarbības izmeklēšanā. Tāpēc atlase vairs nebija vajadzīga, un visas iesaistītās personas tika informētas, ka izlase netiks veidota.

| (7) | Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķā režīma (“AR”) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja pieprasījuma veidlapas zināmajiem iesaistītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, Ķīnas iestādēm un citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri bija pieteikušies procedūras sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā. Trīs ražotāju eksportētāju grupas un viens individuāls ražotājs eksportētājs pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu vai AR, ja izmeklēšanā tiktu konstatēts, ka tie neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. Savukārt viena grupa pieprasīja tikai AR. |
| --- | --- |

(7)

Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķā režīma (“AR”) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja pieprasījuma veidlapas zināmajiem iesaistītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, Ķīnas iestādēm un citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri bija pieteikušies procedūras sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā. Trīs ražotāju eksportētāju grupas un viens individuāls ražotājs eksportētājs pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu vai AR, ja izmeklēšanā tiktu konstatēts, ka tie neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. Savukārt viena grupa pieprasīja tikai AR.

| (8) | Visām zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri bija pieteikušies procedūras sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, tika nosūtītas anketas. Atbildes iesniedza pieci ĶTR ražotāji eksportētāji un to saistītie uzņēmumi, viens ražotājs no Amerikas Savienotajām Valstīm, kuru procedūras sākšanas paziņojumā bija ierosināts izmantot par analogo valsti, un viens ražotājs no Indonēzijas, ko arī varētu izmantot par analogo valsti. Aizpildītās anketas iesniedza trīs Savienības ražotāji, un septiņi ražojuma lietotāji arī sadarbojās, iesniedzot aizpildītas anketas. Šīs izmeklēšanas gaitā nebija tādu importētāju, kuri būtu snieguši Komisijai kādu informāciju vai paziņojuši par sevi. |
| --- | --- |

(8)

Visām zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri bija pieteikušies procedūras sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, tika nosūtītas anketas. Atbildes iesniedza pieci ĶTR ražotāji eksportētāji un to saistītie uzņēmumi, viens ražotājs no Amerikas Savienotajām Valstīm, kuru procedūras sākšanas paziņojumā bija ierosināts izmantot par analogo valsti, un viens ražotājs no Indonēzijas, ko arī varētu izmantot par analogo valsti. Aizpildītās anketas iesniedza trīs Savienības ražotāji, un septiņi ražojuma lietotāji arī sadarbojās, iesniedzot aizpildītas anketas. Šīs izmeklēšanas gaitā nebija tādu importētāju, kuri būtu snieguši Komisijai kādu informāciju vai paziņojuši par sevi.

| (9) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes šādos uzņēmumos:






  a) | ražotāji Savienībā:







  — | Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Austrija, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes šādos uzņēmumos:

a)

ražotāji Savienībā:

—

Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Austrija,

| — | DSM Melamine B.V. (tagad OCI Melamine B.V.), Nīderlande, |
| --- | --- |

—

DSM Melamine B.V. (tagad OCI Melamine B.V.), Nīderlande,

| — | Zakłady Azotowe Puławy, Polija; |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy, Polija;

| b) | ražotāji eksportētāji ĶTR:







  — | Sichuan Chemical uzņēmumu grupa: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd un M&A Chemicals Corporation, |
| --- | --- | --- |

b)

ražotāji eksportētāji ĶTR:

—

Sichuan Chemical uzņēmumu grupa: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd un M&A Chemicals Corporation,

| — | Sichuan Golden Elephant uzņēmumu grupa: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd un Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Sichuan Golden Elephant uzņēmumu grupa: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd un Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd,

| — | Shandong Liaherd uzņēmumu grupa: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd un Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Shandong Liaherd uzņēmumu grupa: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd un Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd,

| — | Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd,, |
| --- | --- |

—

Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd,,

| — | Henan Junhua uzņēmumu grupa: Henan Junhua Chemical Company Ltd un Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Henan Junhua uzņēmumu grupa: Henan Junhua Chemical Company Ltd un Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd.

| (10) | Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību ražotājam eksportētājam, kurš pieprasīja tikai AR, un ražotājiem eksportētājiem, kuriem varētu nepiešķirt TER, un lai, pamatojoties uz datiem no Indonēzijas kā analogās valsts, noteiktu normālo vērtību, pārbaudes apmeklējums notika šādā uzņēmumā:






  c) | ražotājs Indonēzijā:







  — | DSM Kaltim Melamine (DKM). |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību ražotājam eksportētājam, kurš pieprasīja tikai AR, un ražotājiem eksportētājiem, kuriem varētu nepiešķirt TER, un lai, pamatojoties uz datiem no Indonēzijas kā analogās valsts, noteiktu normālo vērtību, pārbaudes apmeklējums notika šādā uzņēmumā:

c)

ražotājs Indonēzijā:

—

DSM Kaltim Melamine (DKM).

3.   Izmeklēšanas periods

| (11) | Dempinga un kaitējumu izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(11)

Dempinga un kaitējumu izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (12) | Attiecīgais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīns, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 2933 61 00. |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīns, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 2933 61 00.

| (13) | Melamīns ir balts kristālisks pulveris, ko iegūst no urīnvielas. Melamīnu galvenokārt izmanto grīdas laminātā, prespulveros, koksnes plātnēs un sveķu pārklājumos. |
| --- | --- |

(13)

Melamīns ir balts kristālisks pulveris, ko iegūst no urīnvielas. Melamīnu galvenokārt izmanto grīdas laminātā, prespulveros, koksnes plātnēs un sveķu pārklājumos.

2.   Līdzīgais ražojums

| (14) | Izmeklēšana parādīja, ka melamīnam, ko Savienības ražošanas nozare ir saražojusi un pārdod Savienībā, melamīnam, kas ražots un pārdots ĶTR iekšzemes tirgū, un melamīnam, ko ĶTR importēja Savienībā, tāpat kā melamīnam, kas ražots un pārdots Indonēzijā, ko izmantoja par analogo valsti, būtībā ir vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats galalietojums. |
| --- | --- |

(14)

Izmeklēšana parādīja, ka melamīnam, ko Savienības ražošanas nozare ir saražojusi un pārdod Savienībā, melamīnam, kas ražots un pārdots ĶTR iekšzemes tirgū, un melamīnam, ko ĶTR importēja Savienībā, tāpat kā melamīnam, kas ražots un pārdots Indonēzijā, ko izmantoja par analogo valsti, būtībā ir vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats galalietojums.

| (15) | Tāpēc šos ražojumus pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē provizoriski uzskata par līdzīgiem. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc šos ražojumus pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē provizoriski uzskata par līdzīgiem.

C.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms

| (16) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga pārbaudēs saistībā ar ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem tika konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums:






  — | ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus situāciju, valstij ievērojami neiejaucoties, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības, |
| --- | --- | --- |

(16)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga pārbaudēs saistībā ar ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem tika konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums:

—

ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus situāciju, valstij ievērojami neiejaucoties, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,

| — | uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visiem mērķiem,

| — | nav būtisku konkurences traucējumu, kas pārmantoti no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, |
| --- | --- |

—

nav būtisku konkurences traucējumu, kas pārmantoti no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika,

| — | likumi par maksātnespēju un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību, kā arī |
| --- | --- |

—

likumi par maksātnespēju un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību, kā arī

| — | valūtas pārrēķinus izdara pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

—

valūtas pārrēķinus izdara pēc tirgus kursa.

| (17) | Trīs ĶTR ražotāju eksportētāju grupas un viens ĶTR ražotājs eksportētājs pieprasīja TER un norādītajā termiņā iesniedza aizpildītu TER pieprasījuma veidlapu. |
| --- | --- |

(17)

Trīs ĶTR ražotāju eksportētāju grupas un viens ĶTR ražotājs eksportētājs pieprasīja TER un norādītajā termiņā iesniedza aizpildītu TER pieprasījuma veidlapu.

| (18) | Visiem šiem sadarbībā iesaistītajiem ĶTR uzņēmumiem Komisija pieprasīja sniegt visu nepieciešamo informāciju un pārbaudīja TER pieprasījuma veidlapā sniegto informāciju attiecīgajos uzņēmumos. |
| --- | --- |

(18)

Visiem šiem sadarbībā iesaistītajiem ĶTR uzņēmumiem Komisija pieprasīja sniegt visu nepieciešamo informāciju un pārbaudīja TER pieprasījuma veidlapā sniegto informāciju attiecīgajos uzņēmumos.

| (19) | Tika konstatēts, ka neviens no sadarbībā iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un neviena no sadarbībā iesaistītajām ĶTR ražotāju eksportētāju grupām neatbilda TER piešķiršanas kritērijiem. Visi uzņēmumi, kuri bija iesaistīti melamīna ražošanā vai tirdzniecībā un kuri bija izvietoti ĶTR, tika aicināti pieprasīt TER. Ja TER piešķiršana tiktu noraidīta vienam kādas grupas uzņēmumam, tad tā tiktu noraidīta visai grupai kopumā. |
| --- | --- |

(19)

Tika konstatēts, ka neviens no sadarbībā iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un neviena no sadarbībā iesaistītajām ĶTR ražotāju eksportētāju grupām neatbilda TER piešķiršanas kritērijiem. Visi uzņēmumi, kuri bija iesaistīti melamīna ražošanā vai tirdzniecībā un kuri bija izvietoti ĶTR, tika aicināti pieprasīt TER. Ja TER piešķiršana tiktu noraidīta vienam kādas grupas uzņēmumam, tad tā tiktu noraidīta visai grupai kopumā.

| (20) | Tiem uzņēmumiem, kuri no dabasgāzes ražo urīnvielu, ko pēc tam izmanto melamīna ražošanai, šo noraidījumu pamatoja ar to, ka galvenās izejvielas – dabasgāzes – izmaksas pietiekami neatspoguļojot tirgus vērtības, kā prasīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. TER izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas bija saistīts ar valsts iejaukšanos ĶTR dabasgāzes tirgū. |
| --- | --- |

(20)

Tiem uzņēmumiem, kuri no dabasgāzes ražo urīnvielu, ko pēc tam izmanto melamīna ražošanai, šo noraidījumu pamatoja ar to, ka galvenās izejvielas – dabasgāzes – izmaksas pietiekami neatspoguļojot tirgus vērtības, kā prasīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. TER izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas bija saistīts ar valsts iejaukšanos ĶTR dabasgāzes tirgū.

| (21) | ĶTR dabasgāzes tirgu galvenokārt pārvalda trīs valstij piederoši uzņēmumi. Uzņēmumi, kuri ražo urīnvielu, no kuras pēc tam iegūst melamīnu, urīnvielas ražošanā gūst labumu no zemām gāzes cenām, ko noteikusi valdība. Uzņēmums, kurš ražo urīnvielu, kas kā mēslošanas līdzeklis ir nozīmīga Ķīnas lauksaimniecībā un pārtikas rūpniecībā, maksā ievērojami zemāku cenu par gāzi, salīdzinot ar uzņēmumiem, kuriem gāze nepieciešama izmantošanai citās rūpnieciskās darbībās. Līdztekus šim divējādam cenu noteikšanas mehānismam dabasgāzes cena rūpnieciskam lietojumam neatspoguļo patieso situāciju valsts iejaukšanās dēļ un ir ievērojami zemāka nekā dabasgāzes cena pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(21)

ĶTR dabasgāzes tirgu galvenokārt pārvalda trīs valstij piederoši uzņēmumi. Uzņēmumi, kuri ražo urīnvielu, no kuras pēc tam iegūst melamīnu, urīnvielas ražošanā gūst labumu no zemām gāzes cenām, ko noteikusi valdība. Uzņēmums, kurš ražo urīnvielu, kas kā mēslošanas līdzeklis ir nozīmīga Ķīnas lauksaimniecībā un pārtikas rūpniecībā, maksā ievērojami zemāku cenu par gāzi, salīdzinot ar uzņēmumiem, kuriem gāze nepieciešama izmantošanai citās rūpnieciskās darbībās. Līdztekus šim divējādam cenu noteikšanas mehānismam dabasgāzes cena rūpnieciskam lietojumam neatspoguļo patieso situāciju valsts iejaukšanās dēļ un ir ievērojami zemāka nekā dabasgāzes cena pasaules tirgū.

| (22) | Šāda zemā gāzes cena ļauj šiem melamīna ražotājiem to ražot par neparasti zemām cenām, izmantojot priekšrocības, ko sniedz izkropļotā zemā dabasgāzes cena. Tā kā dabasgāze veido lielu daļu (aptuveni 80 %) no urīnvielas izmaksām un urīnviela veido 50–60 % no melamīna ražošanas izmaksām, var uzskatīt, ka tie ĶTR uzņēmumi, kuri urīnvielu ražo no dabasgāzes, neatbilst 1. kritērija prasībām. |
| --- | --- |

(22)

Šāda zemā gāzes cena ļauj šiem melamīna ražotājiem to ražot par neparasti zemām cenām, izmantojot priekšrocības, ko sniedz izkropļotā zemā dabasgāzes cena. Tā kā dabasgāze veido lielu daļu (aptuveni 80 %) no urīnvielas izmaksām un urīnviela veido 50–60 % no melamīna ražošanas izmaksām, var uzskatīt, ka tie ĶTR uzņēmumi, kuri urīnvielu ražo no dabasgāzes, neatbilst 1. kritērija prasībām.

| (23) | Daži uzņēmumi nevis paši ražo urīnvielu, bet gan to iepērk no nesaistītiem piegādātājiem. Neraugoties uz to, urīnvielas tirgus ir izkropļots, jo tajā novērojami trīs galvenie valsts iejaukšanās veidi. Pirmkārt, valstī pastāv stingri noteiktas urīnvielas importa kvotas un eksporta nodokļi 110 % apmērā sezonas vidū un 10 % apmērā ārpus sezonas IP. Otrkārt, Ķīnas valdība ir noteikusi, ka no 2005. gada 1. jūlija, pārdodot urīnvielu iekšzemes tirgū, nav jāmaksā PVN. Treškārt, Ķīnas valdība ir tieši iesaistījusies tirgū, izmantojot valsts mēslošanas līdzekļu iepirkuma sistēmu, kas ir spēkā no 2004. gada un saskaņā ar kuru valsts iepērk urīnvielu tieši no ražotājiem, lai saglabātu stratēģiski noteikto rezervi, un var arī izlaist noteiktus urīnvielas daudzumus iekšzemes tirgū. Turklāt urīnvielas ražotāji gūst labumu no preferenciāliem elektroenerģijas tarifiem, preferenciāliem dzelzceļa pārvadājumu tarifiem un, kā minēts iepriekš, arī preferenciālām dabasgāzes cenām. |
| --- | --- |

(23)

Daži uzņēmumi nevis paši ražo urīnvielu, bet gan to iepērk no nesaistītiem piegādātājiem. Neraugoties uz to, urīnvielas tirgus ir izkropļots, jo tajā novērojami trīs galvenie valsts iejaukšanās veidi. Pirmkārt, valstī pastāv stingri noteiktas urīnvielas importa kvotas un eksporta nodokļi 110 % apmērā sezonas vidū un 10 % apmērā ārpus sezonas IP. Otrkārt, Ķīnas valdība ir noteikusi, ka no 2005. gada 1. jūlija, pārdodot urīnvielu iekšzemes tirgū, nav jāmaksā PVN. Treškārt, Ķīnas valdība ir tieši iesaistījusies tirgū, izmantojot valsts mēslošanas līdzekļu iepirkuma sistēmu, kas ir spēkā no 2004. gada un saskaņā ar kuru valsts iepērk urīnvielu tieši no ražotājiem, lai saglabātu stratēģiski noteikto rezervi, un var arī izlaist noteiktus urīnvielas daudzumus iekšzemes tirgū. Turklāt urīnvielas ražotāji gūst labumu no preferenciāliem elektroenerģijas tarifiem, preferenciāliem dzelzceļa pārvadājumu tarifiem un, kā minēts iepriekš, arī preferenciālām dabasgāzes cenām.

| (24) | Eksporta ierobežojumi kopā ar priekšrocībām, ko rada urīnvielu pārdošana iekšzemes tirgū, samazina urīnvielas eksporta apjomus, tādējādi novirzot urīnvielas piegādes uz iekšzemes tirgu un radot lejupēju spiedienu uz cenu iekšzemes tirgū. Galvenais šīs zemās iekšzemes tirgus cenas iemesls ir valsts iejaukšanās urīnvielas tirgū ĶTR. Attiecīgi jāuzskata, ka tie ĶTR uzņēmumi, kuri urīnvielu neražo, bet iepērk no trešām personām, neatbilst 1. kritērija prasībām. |
| --- | --- |

(24)

Eksporta ierobežojumi kopā ar priekšrocībām, ko rada urīnvielu pārdošana iekšzemes tirgū, samazina urīnvielas eksporta apjomus, tādējādi novirzot urīnvielas piegādes uz iekšzemes tirgu un radot lejupēju spiedienu uz cenu iekšzemes tirgū. Galvenais šīs zemās iekšzemes tirgus cenas iemesls ir valsts iejaukšanās urīnvielas tirgū ĶTR. Attiecīgi jāuzskata, ka tie ĶTR uzņēmumi, kuri urīnvielu neražo, bet iepērk no trešām personām, neatbilst 1. kritērija prasībām.

| (25) | Papildus iepriekš aprakstītajai vispārējai situācijai viena uzņēmumu grupa neatbilda arī pārējām 1. kritērija prasībām, jo kontrolakciju sabiedrība pilnībā pieder valstij un atsevišķos šīs grupas uzņēmumos akciju kontrolpakete arī pieder valstij. Tādējādi uz šo grupu attiecas būtiska valsts iejaukšanās svarīgu, ar uzņēmējdarbību saistītu lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

(25)

Papildus iepriekš aprakstītajai vispārējai situācijai viena uzņēmumu grupa neatbilda arī pārējām 1. kritērija prasībām, jo kontrolakciju sabiedrība pilnībā pieder valstij un atsevišķos šīs grupas uzņēmumos akciju kontrolpakete arī pieder valstij. Tādējādi uz šo grupu attiecas būtiska valsts iejaukšanās svarīgu, ar uzņēmējdarbību saistītu lēmumu pieņemšanā.

| (26) | Divi uzņēmumi neatbilda ne 2., ne 3. kritērija prasībām. Viens no tiem nevarēja uzrādīt pilnīgu grāmatvedības dokumentāciju un bez maksas izmantoja kādas valsts iestādes piedāvātās biroja telpas. Otra uzņēmuma grāmatvedības pārskati neatbilda starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tas pārņēmis valstij piederošo uzņēmumu tā patiesajā vērtībā. |
| --- | --- |

(26)

Divi uzņēmumi neatbilda ne 2., ne 3. kritērija prasībām. Viens no tiem nevarēja uzrādīt pilnīgu grāmatvedības dokumentāciju un bez maksas izmantoja kādas valsts iestādes piedāvātās biroja telpas. Otra uzņēmuma grāmatvedības pārskati neatbilda starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tas pārņēmis valstij piederošo uzņēmumu tā patiesajā vērtībā.

| (27) | Viens uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tas atbilst 3. kritērijam, jo nebija samaksāti procenti par parādu, kas bija radies no privatizācijas procesā veiktās akciju pārdošanas. Precīzāk, privatizācijas procesa sākumposmā akcionāram tika aizdoti līdzekļi no kapitāla, ko tas bija ieguldījis. Pēc tam veicot akciju pārvedumus, kā maksājums tika izmantotas parādsaistības. Aizdevums tika atmaksāts tikai pēc 10 gadiem, un to veica privātam uzņēmumam piederošs akciju turētājs, turklāt bez jebkādiem procentmaksājumiem par aizdevuma summu. |
| --- | --- |

(27)

Viens uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tas atbilst 3. kritērijam, jo nebija samaksāti procenti par parādu, kas bija radies no privatizācijas procesā veiktās akciju pārdošanas. Precīzāk, privatizācijas procesa sākumposmā akcionāram tika aizdoti līdzekļi no kapitāla, ko tas bija ieguldījis. Pēc tam veicot akciju pārvedumus, kā maksājums tika izmantotas parādsaistības. Aizdevums tika atmaksāts tikai pēc 10 gadiem, un to veica privātam uzņēmumam piederošs akciju turētājs, turklāt bez jebkādiem procentmaksājumiem par aizdevuma summu.

| (28) | Vienam uzņēmumam tika atteikts TER, jo tā saistītais pārdošanas uzņēmums, kas arī bija iesaistīts darījumos ar attiecīgo ražojumu, nebija aizpildījis TER pieprasījuma veidlapu. |
| --- | --- |

(28)

Vienam uzņēmumam tika atteikts TER, jo tā saistītais pārdošanas uzņēmums, kas arī bija iesaistīts darījumos ar attiecīgo ražojumu, nebija aizpildījis TER pieprasījuma veidlapu.

| (29) | Komisija oficiāli paziņoja konstatējumus par TER attiecīgajiem ĶTR uzņēmumiem, ĶTR iestādēm un sūdzības iesniedzējiem. Tiem tika dota arī iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu, ja būtu īpaši iemesli tikt uzklausītiem. |
| --- | --- |

(29)

Komisija oficiāli paziņoja konstatējumus par TER attiecīgajiem ĶTR uzņēmumiem, ĶTR iestādēm un sūdzības iesniedzējiem. Tiem tika dota arī iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu, ja būtu īpaši iemesli tikt uzklausītiem.

| (30) | Tika sniegti vairāki rakstiski dokumenti, un daži ražotāji eksportētāji tika uzklausīti. Ražotāji eksportētāji iebilda, ka ĶTR apmēram 70 % no urīnvielas galvenokārt tiek ražoti, kā galveno izejvielu izmantojot ogles, un tikai kādi 30 % no urīnvielas tiek ražoti no dabasgāzes. Tomēr, tā kā valsts iejaucas urīnvielas tirgū, kā izklāstīts 23. un 24. apsvērumā, tas nemaina secinājumu par to, ka melamīna ražošanas izmaksas ir ievērojami izkropļotas. Tāpēc šis apgalvojums ir noraidīts. |
| --- | --- |

(30)

Tika sniegti vairāki rakstiski dokumenti, un daži ražotāji eksportētāji tika uzklausīti. Ražotāji eksportētāji iebilda, ka ĶTR apmēram 70 % no urīnvielas galvenokārt tiek ražoti, kā galveno izejvielu izmantojot ogles, un tikai kādi 30 % no urīnvielas tiek ražoti no dabasgāzes. Tomēr, tā kā valsts iejaucas urīnvielas tirgū, kā izklāstīts 23. un 24. apsvērumā, tas nemaina secinājumu par to, ka melamīna ražošanas izmaksas ir ievērojami izkropļotas. Tāpēc šis apgalvojums ir noraidīts.

| (31) | Arī citi rakstiskajā izklāstā un pēc informācijas izpaušanas veiktajā uzklausīšanā izvirzītie argumenti nebija tādi, lai grozītu priekšlikumu noraidīt TER piešķiršanu visiem uzņēmumiem, kuri to bija pieprasījuši. |
| --- | --- |

(31)

Arī citi rakstiskajā izklāstā un pēc informācijas izpaušanas veiktajā uzklausīšanā izvirzītie argumenti nebija tādi, lai grozītu priekšlikumu noraidīt TER piešķiršanu visiem uzņēmumiem, kuri to bija pieprasījuši.

| (32) | Ņemot vērā iepriekš minēto, neviens no sadarbībā iesaistītajiem ĶTR uzņēmumiem, kuri bija pieprasījuši TER, nevarēja pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem. Tāpēc tika uzskatīts, ka visu šo uzņēmumu TER pieprasījumi būtu jānoraida. Notika apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, kura neiebilda pret šiem secinājumiem. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā iepriekš minēto, neviens no sadarbībā iesaistītajiem ĶTR uzņēmumiem, kuri bija pieprasījuši TER, nevarēja pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem. Tāpēc tika uzskatīts, ka visu šo uzņēmumu TER pieprasījumi būtu jānoraida. Notika apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, kura neiebilda pret šiem secinājumiem.

2.   Atsevišķais režīms

| (33) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valsts mēroga maksājumu, ja tāds ir, nosaka tām valstīm, uz kurām attiecas pamatregulas 2. panta 7. punkts, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi spēj pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā izklāstītajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valsts mēroga maksājumu, ja tāds ir, nosaka tām valstīm, uz kurām attiecas pamatregulas 2. panta 7. punkts, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi spēj pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā izklāstītajiem kritērijiem.

| (34) | Turklāt visi uzņēmumi un grupas, kuri pieprasīja TER, pieprasīja arī AR gadījumā, ja tiem netiktu piešķirts TER. Turklāt viena grupa pieprasīja tikai AR. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, provizoriski tika konstatēts, ka trīs no pieciem ĶTR uzņēmumiem – ražotājiem eksportētājiem vai to grupām atbilst visām AR piešķiršanas prasībām. Vienai ĶTR uzņēmumu grupai tika noraidīta AR piešķiršana, jo minētā sabiedrība pilnībā pieder valstij un atsevišķu tās uzņēmumu kontrolpakete arī pieder valstij. Tika noraidīta AR piešķiršana vēl vienam uzņēmumam, jo tā saistītais pārdošanas uzņēmums nebija aizpildījis TER/AR pieprasījuma veidlapu. Tāpēc nebija iespējams novērtēt kritērijus AR piešķiršanai. |
| --- | --- |

(34)

Turklāt visi uzņēmumi un grupas, kuri pieprasīja TER, pieprasīja arī AR gadījumā, ja tiem netiktu piešķirts TER. Turklāt viena grupa pieprasīja tikai AR. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, provizoriski tika konstatēts, ka trīs no pieciem ĶTR uzņēmumiem – ražotājiem eksportētājiem vai to grupām atbilst visām AR piešķiršanas prasībām. Vienai ĶTR uzņēmumu grupai tika noraidīta AR piešķiršana, jo minētā sabiedrība pilnībā pieder valstij un atsevišķu tās uzņēmumu kontrolpakete arī pieder valstij. Tika noraidīta AR piešķiršana vēl vienam uzņēmumam, jo tā saistītais pārdošanas uzņēmums nebija aizpildījis TER/AR pieprasījuma veidlapu. Tāpēc nebija iespējams novērtēt kritērijus AR piešķiršanai.

3.   Normālā vērtība

a)   Analogās valsts izvēle

| (35) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, izmantojot cenas iekšzemes tirgū vai saliktā normālā vērtība kādā analogā valstī. |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, izmantojot cenas iekšzemes tirgū vai saliktā normālā vērtība kādā analogā valstī.

| (36) | Procedūras sākšanas paziņojumā Komisija pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai par piemērotu analogo valsti izmantot Amerikas Savienotās Valstis, un ieinteresētās personas tika aicinātas par to izteikt piezīmes. |
| --- | --- |

(36)

Procedūras sākšanas paziņojumā Komisija pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai par piemērotu analogo valsti izmantot Amerikas Savienotās Valstis, un ieinteresētās personas tika aicinātas par to izteikt piezīmes.

| (37) | Komisija pārbaudīja, vai par analogo valsti varētu izvēlēties citas valstis, un nosūtīja anketas melamīna ražotājiem Indijā, Irānā, Indonēzijā un Amerikas Savienotajās Valstīs. Tikai ASV un Indonēzijas melamīna ražotāji atbildēja uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(37)

Komisija pārbaudīja, vai par analogo valsti varētu izvēlēties citas valstis, un nosūtīja anketas melamīna ražotājiem Indijā, Irānā, Indonēzijā un Amerikas Savienotajās Valstīs. Tikai ASV un Indonēzijas melamīna ražotāji atbildēja uz anketas jautājumiem.

| (38) | Pārbaudot sniegtās atbildes, par analogo valsti tika izvēlēta Indonēzija, kurā ir atvērts tirgus un zema ievedmuita, kā arī ievērojami melamīna apjomi, kas tiek importēti no vairākām trešām valstīm. Turklāt tika konstatēts, ka Indonēzijas ražotāju izmaksu struktūra vairāk līdzinās Ķīnas, nevis ASV ražotāju izmaksu struktūrai, tāpēc tiks iegūta patiesāka normālā vērtība. Izmeklēšanā netika konstatēti iemesli, kāpēc Indonēzija nebūtu piemērota normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(38)

Pārbaudot sniegtās atbildes, par analogo valsti tika izvēlēta Indonēzija, kurā ir atvērts tirgus un zema ievedmuita, kā arī ievērojami melamīna apjomi, kas tiek importēti no vairākām trešām valstīm. Turklāt tika konstatēts, ka Indonēzijas ražotāju izmaksu struktūra vairāk līdzinās Ķīnas, nevis ASV ražotāju izmaksu struktūrai, tāpēc tiks iegūta patiesāka normālā vērtība. Izmeklēšanā netika konstatēti iemesli, kāpēc Indonēzija nebūtu piemērota normālās vērtības noteikšanai.

| (39) | Visbeidzot, neviena ieinteresētā persona, arī sūdzības iesniedzēji, neuzstāja, ka ASV būtu jāizmanto par piemērotu analogo valsti šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(39)

Visbeidzot, neviena ieinteresētā persona, arī sūdzības iesniedzēji, neuzstāja, ka ASV būtu jāizmanto par piemērotu analogo valsti šajā izmeklēšanā.

| (40) | Ziņas, kuras aizpildītajā anketā bija sniedzis Indonēzijas ražotājs, kurš sadarbojās, tika pārbaudītas uz vietas un atzītas par ticamu informāciju, ar ko var pamatot normālo vērtību. |
| --- | --- |

(40)

Ziņas, kuras aizpildītajā anketā bija sniedzis Indonēzijas ražotājs, kurš sadarbojās, tika pārbaudītas uz vietas un atzītas par ticamu informāciju, ar ko var pamatot normālo vērtību.

| (41) | Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka Indonēzija ir piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

(41)

Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka Indonēzija ir piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.

b)   Normālās vērtības noteikšana

| (42) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas bija saņemta no analogās valsts ražotāja. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas bija saņemta no analogās valsts ražotāja.

| (43) | Attiecīgais ražojums tika pārdots reprezentatīvos daudzumos Indonēzijas iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(43)

Attiecīgais ražojums tika pārdots reprezentatīvos daudzumos Indonēzijas iekšzemes tirgū.

| (44) | Tomēr, ja izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū veiktie pārdevumi nesaistītiem pircējiem nebija rentabli, normālo vērtību aprēķināja, izmantojot Indonēzijas ražotāja izgatavošanas izmaksas, PVA izmaksas, kā arī iekšzemes tirgū gūtu samērīgu peļņu |
| --- | --- |

(44)

Tomēr, ja izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū veiktie pārdevumi nesaistītiem pircējiem nebija rentabli, normālo vērtību aprēķināja, izmantojot Indonēzijas ražotāja izgatavošanas izmaksas, PVA izmaksas, kā arī iekšzemes tirgū gūtu samērīgu peļņu

| (45) | PVA izmaksas un peļņu noteica atbilstoši 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam, pamatojoties uz citu saprātīgu metodi, saskaņā ar kuru PVA izmaksas tika salīdzinātas ar Savienības ražošanas nozares peļņu. Izmantotās PVA izmaksas tika uzskatītas par samērīgām, jo tās atbilda Savienības ražošanas nozares PVA. Peļņas summa daudz neatpalika no Savienības ražošanas nozares rentablajos gados gūtās peļņas. Nav sniegta informācija par to, vai šis peļņas lielums pārsniedz citu eksportētāju vai ražotāju parasto peļņu, ko tie gūst, pārdodot tās pašas vispārējās kategorijas ražojumus attiecīgās valsts iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(45)

PVA izmaksas un peļņu noteica atbilstoši 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam, pamatojoties uz citu saprātīgu metodi, saskaņā ar kuru PVA izmaksas tika salīdzinātas ar Savienības ražošanas nozares peļņu. Izmantotās PVA izmaksas tika uzskatītas par samērīgām, jo tās atbilda Savienības ražošanas nozares PVA. Peļņas summa daudz neatpalika no Savienības ražošanas nozares rentablajos gados gūtās peļņas. Nav sniegta informācija par to, vai šis peļņas lielums pārsniedz citu eksportētāju vai ražotāju parasto peļņu, ko tie gūst, pārdodot tās pašas vispārējās kategorijas ražojumus attiecīgās valsts iekšzemes tirgū.

c)   Eksporta cenas ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts AR

| (46) | Tā kā visi sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji, kuriem piešķirts AR, pārdeva attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienību tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz cenām, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(46)

Tā kā visi sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji, kuriem piešķirts AR, pārdeva attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienību tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz cenām, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu.

d)   Salīdzinājums

| (47) | Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, kas attiecās uz cenām un to salīdzināmību. Visos gadījumos, kad pieprasījumi bija pieņemami, precīzi un pamatoti ar pierādījumiem, vajadzības gadījumā izdarīja korekcijas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakojuma, kredīta izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem un komisijas maksām. |
| --- | --- |

(47)

Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, kas attiecās uz cenām un to salīdzināmību. Visos gadījumos, kad pieprasījumi bija pieņemami, precīzi un pamatoti ar pierādījumiem, vajadzības gadījumā izdarīja korekcijas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakojuma, kredīta izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem un komisijas maksām.

| (48) | Tiek norādīts, ka normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja tādā pašā līmenī kā piemērotos netiešos nodokļus, proti, ieskaitot PVN. |
| --- | --- |

(48)

Tiek norādīts, ka normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja tādā pašā līmenī kā piemērotos netiešos nodokļus, proti, ieskaitot PVN.

4.   Dempinga starpības

a)   Sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts AR

| (49) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts AR, dempinga starpības noteica, pamatojoties uz analogās valsts vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu, attiecīgo ražojumu eksportējot uz Savienību, kā noteikts iepriekš. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts AR, dempinga starpības noteica, pamatojoties uz analogās valsts vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu, attiecīgo ražojumu eksportējot uz Savienību, kā noteikts iepriekš.

| (50) | Uz šā pamata provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd un tā saistītais uzņēmums Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd | 44,9 % |
| Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd un Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd | 47,6 % |
| Henan Junhua Chemical Company Ltd un tā saistītais uzņēmums Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd | 49,0 % |

(50)

Uz šā pamata provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd un tā saistītais uzņēmums Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

44,9 %

Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd un Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd

47,6 %

Henan Junhua Chemical Company Ltd un tā saistītais uzņēmums Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd

49,0 %

b)   Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem

| (51) | Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, vispirms noteica sadarbības līmeni, salīdzinot sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju paziņoto eksporta apjomu uz Savienību un līdzvērtīgus Eurostat datus. |
| --- | --- |

(51)

Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, vispirms noteica sadarbības līmeni, salīdzinot sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju paziņoto eksporta apjomu uz Savienību un līdzvērtīgus Eurostat datus.

| (52) | Tā kā sadarbība no ĶTR bija zema, proti, 30 %, valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem, noteica, salīdzinot Indonēzijai noteikto normālo vērtību ar eksporta cenu, ko norādīja sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji, kuriem netika piešķirts ne TER, ne AR. |
| --- | --- |

(52)

Tā kā sadarbība no ĶTR bija zema, proti, 30 %, valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem, noteica, salīdzinot Indonēzijai noteikto normālo vērtību ar eksporta cenu, ko norādīja sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji, kuriem netika piešķirts ne TER, ne AR.

| (53) | Pamatojoties uz šo, valsts mēroga dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 65,6 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas. |
| --- | --- |

(53)

Pamatojoties uz šo, valsts mēroga dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 65,6 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.

D.   KAITĒJUMS

1.   Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare

| (54) | Sūdzību iesniedza trīs galvenie Savienības melamīna ražotāji, kuru ražotnes atrodas Austrijā, Vācijā un Itālijā (Borealis), Nīderlandē (DSM) un Polijā (Puławy) un kuru produkcija IP kopā veidoja vairāk nekā 90 % no kopējās produkcijas Savienībā. Divi citi ražotāji, kuri ražo mazākus melamīna apjomus, neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(54)

Sūdzību iesniedza trīs galvenie Savienības melamīna ražotāji, kuru ražotnes atrodas Austrijā, Vācijā un Itālijā (Borealis), Nīderlandē (DSM) un Polijā (Puławy) un kuru produkcija IP kopā veidoja vairāk nekā 90 % no kopējās produkcijas Savienībā. Divi citi ražotāji, kuri ražo mazākus melamīna apjomus, neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu.

| (55) | Lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas apjomu, izmantoja visu pieejamo informāciju par Savienības ražotājiem, tostarp informāciju, kas sniegta sūdzībā, un datus, kuri savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas. |
| --- | --- |

(55)

Lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas apjomu, izmantoja visu pieejamo informāciju par Savienības ražotājiem, tostarp informāciju, kas sniegta sūdzībā, un datus, kuri savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas.

| (56) | Pamatojoties uz to, tika aprēķināts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms IP laikā bija apmēram 340 000 tonnu. Šajā apjomā ir iekļauti visu to Savienības ražotāju ražošanas apjomi, kas paziņoja par sevi, kā arī to ražotāju aptuveni aprēķinātie ražošanas apjomi, kuri procedūrā bija pasīvi (“pasīvie ražotāji”). Tā kā nebija citas informācijas, lai noteiktu Savienības kopējo saražoto un patērēto apjomu, izmantoja sūdzībā par pasīvajiem ražotājiem norādītās ziņas. |
| --- | --- |

(56)

Pamatojoties uz to, tika aprēķināts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms IP laikā bija apmēram 340 000 tonnu. Šajā apjomā ir iekļauti visu to Savienības ražotāju ražošanas apjomi, kas paziņoja par sevi, kā arī to ražotāju aptuveni aprēķinātie ražošanas apjomi, kuri procedūrā bija pasīvi (“pasīvie ražotāji”). Tā kā nebija citas informācijas, lai noteiktu Savienības kopējo saražoto un patērēto apjomu, izmantoja sūdzībā par pasīvajiem ražotājiem norādītās ziņas.

2.   Patēriņš Savienībā

| (57) | Patēriņu noteica, pamatojoties uz kopējo importa apjomu pēc Eurostat datiem, Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, tostarp pasīvo ražotāju pārdošanas apjoma aptuveno aprēķinu. Aptuveno aprēķinu pamatā bija sūdzībā norādītās ziņas.

  1.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tonnās) | 367 476 | 388 567 | 323 638 | 266 178 |
| Indeksēts | 100 | 105 | 88 | 72 |
| Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(57)

Patēriņu noteica, pamatojoties uz kopējo importa apjomu pēc Eurostat datiem, Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, tostarp pasīvo ražotāju pārdošanas apjoma aptuveno aprēķinu. Aptuveno aprēķinu pamatā bija sūdzībā norādītās ziņas.

1.   tabula

2006

2007

2008

IP

Apjoms (tonnās)

367 476

388 567

323 638

266 178

Indeksēts

100

105

88

72

Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (58) | Patēriņš laikā no 2006. līdz 2007. gadam pieauga par 5 %, no 2007. līdz 2008. gadam samazinājās par 17 % un IP saruka vēl par 16 %. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 28 %. |
| --- | --- |

(58)

Patēriņš laikā no 2006. līdz 2007. gadam pieauga par 5 %, no 2007. līdz 2008. gadam samazinājās par 17 % un IP saruka vēl par 16 %. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 28 %.

| (59) | Melamīna patēriņa sarukums skaidrojams ar tirgus apstākļiem un īpaši ar to, ka uz laiku sašaurinājās mājokļu un celtniecības tirgus, kuri ir galvenie melamīna noieta tirgi. Melamīns ir nozīmīgs šīs nozares izejmateriāls, un nav sagaidāms, ka tas tiks aizstāts ar kādiem citiem materiāliem. Tomēr paredzams, ka līdz ar kopējo ekonomikas atveseļošanos pieprasījums pēc melamīna atkal atjaunosies. |
| --- | --- |

(59)

Melamīna patēriņa sarukums skaidrojams ar tirgus apstākļiem un īpaši ar to, ka uz laiku sašaurinājās mājokļu un celtniecības tirgus, kuri ir galvenie melamīna noieta tirgi. Melamīns ir nozīmīgs šīs nozares izejmateriāls, un nav sagaidāms, ka tas tiks aizstāts ar kādiem citiem materiāliem. Tomēr paredzams, ka līdz ar kopējo ekonomikas atveseļošanos pieprasījums pēc melamīna atkal atjaunosies.

3.   Imports no attiecīgās valsts Savienībā

a)   ĶTR importa apjoms, cena un tirgus daļa

| (60) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka melamīna imports no ĶTR bija attīstījies šādi:

  2.   tabula










  Imports no ĶTR | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tonnās) | 26 565 | 42 750 | 34 595 | 17 434 |
| Indeksēts | 100 | 161 | 130 | 66 |
| Avots: Eurostat dati. |

(60)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka melamīna imports no ĶTR bija attīstījies šādi:

2.   tabula

Imports no ĶTR

2006

2007

2008

IP

Apjoms (tonnās)

26 565

42 750

34 595

17 434

Indeksēts

100

161

130

66

Avots: Eurostat dati.

| (61) | Laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam palielinājās Ķīnas imports Savienības tirgū. Lai gan kopējais patēriņš ES tirgū šai pašā periodā samazinājās par 12 %, Ķīnas eksportētāju pārdevumu apjoms Savienības tirgū palielinājās par 30 %. Kā redzams tabulā turpmāk, minētajā periodā pieauga arī tirgus daļa. |
| --- | --- |

(61)

Laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam palielinājās Ķīnas imports Savienības tirgū. Lai gan kopējais patēriņš ES tirgū šai pašā periodā samazinājās par 12 %, Ķīnas eksportētāju pārdevumu apjoms Savienības tirgū palielinājās par 30 %. Kā redzams tabulā turpmāk, minētajā periodā pieauga arī tirgus daļa.

| (62) | IP situācija mainījās. Patēriņš saruka par 18 %, bet Ķīnas ražotāju eksporta apjoms samazinājās vēl vairāk. IP samazinājās ne vien eksporta apjoms, bet arī importa apjomi no Ķīnas.

  3.   tabula










  ĶTR importa tirgus daļa | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tirgus daļa | 7,2 % | 11,0 % | 10,7 % | 6,5 % |
| Indeksēta | 100 | 153 | 148 | 91 |

(62)

IP situācija mainījās. Patēriņš saruka par 18 %, bet Ķīnas ražotāju eksporta apjoms samazinājās vēl vairāk. IP samazinājās ne vien eksporta apjoms, bet arī importa apjomi no Ķīnas.

3.   tabula

ĶTR importa tirgus daļa

2006

2007

2008

IP

Tirgus daļa

7,2 %

11,0 %

10,7 %

6,5 %

Indeksēta

100

153

148

91

Saskaņā ar Eurostat datiem importa cena no Ķīnas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 10 %.

4.   tabula

| | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena par tonnu | EUR 814 | EUR 802 | EUR 1 149 | EUR 896 |
| Indeksēta | 100 | 99 | 141 | 110 |
| Avots: Eurostat dati. |

2006

2007

2008

IP

Vidējā cena par tonnu

EUR 814

EUR 802

EUR 1 149

EUR 896

Indeksēta

100

99

141

110

Avots: Eurostat dati.

| (63) | Tomēr daudzi Ķīnas eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, un tajā tika noskaidrots, ka vidējā importa cena sadarbībā iesaistītajiem Ķīnas eksportētājiem, kuru produkcija veidoja apmēram 30 % no Ķīnas importa kopapjoma, bija daudz zemāka nekā Eurostat norādītā cena, zemāka nekā Savienības ražošanas nozares cena un izmeklēšanas periodā bija vidēji EUR 806 par tonnu. |
| --- | --- |

(63)

Tomēr daudzi Ķīnas eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, un tajā tika noskaidrots, ka vidējā importa cena sadarbībā iesaistītajiem Ķīnas eksportētājiem, kuru produkcija veidoja apmēram 30 % no Ķīnas importa kopapjoma, bija daudz zemāka nekā Eurostat norādītā cena, zemāka nekā Savienības ražošanas nozares cena un izmeklēšanas periodā bija vidēji EUR 806 par tonnu.

| (64) | Tādējādi šajā izmeklēšanas posmā tiek uzskatīts, ka, analizējot kaitējumu un cēloņsakarību, būtu jāņem vērā cena, kas konstatēta, veicot pārbaudi sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju telpās Ķīnā. |
| --- | --- |

(64)

Tādējādi šajā izmeklēšanas posmā tiek uzskatīts, ka, analizējot kaitējumu un cēloņsakarību, būtu jāņem vērā cena, kas konstatēta, veicot pārbaudi sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju telpās Ķīnā.

| (65) | Izmeklēšanā dažas personas apgalvoja, ka no Ķīnas importētā melamīna kvalitāte ir sliktāka nekā Savienības ražošanas nozares ražotā melamīna kvalitāte un ka to nevar izmantot dažos lietojumos, piemēram, virsmas pārklājuma materiālu izgatavošanā. Tā kā šo apgalvojumu nevarēja pamatot, šajā izmeklēšanas posmā to neņēma vērā. |
| --- | --- |

(65)

Izmeklēšanā dažas personas apgalvoja, ka no Ķīnas importētā melamīna kvalitāte ir sliktāka nekā Savienības ražošanas nozares ražotā melamīna kvalitāte un ka to nevar izmantot dažos lietojumos, piemēram, virsmas pārklājuma materiālu izgatavošanā. Tā kā šo apgalvojumu nevarēja pamatot, šajā izmeklēšanas posmā to neņēma vērā.

b)   Cenas pazeminājums

| (66) | Lai analizētu cenu samazinājumu, tās Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, kas koriģētas, ņemot vērā transporta un pārkraušanas izmaksas, atbilstīgi EXW cenām, tika salīdzinātas ar attiecīgajām sadarbībā iesaistīto ĶTR eksportētāju vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(66)

Lai analizētu cenu samazinājumu, tās Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, kas koriģētas, ņemot vērā transporta un pārkraušanas izmaksas, atbilstīgi EXW cenām, tika salīdzinātas ar attiecīgajām sadarbībā iesaistīto ĶTR eksportētāju vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū.

| (67) | Salīdzinājums liecināja, ka IP Savienībā pārdotā attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma dempinga cenas bija aptuveni par 10,3% zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(67)

Salīdzinājums liecināja, ka IP Savienībā pārdotā attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma dempinga cenas bija aptuveni par 10,3% zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

4.   Ekonomiskā situācija Savienības ražošanas nozarē

a)   Iepriekšējas piezīmes

| (68) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturoja Savienības ražošanas nozares stāvokli no 2006. gada līdz IP beigām. |
| --- | --- |

(68)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturoja Savienības ražošanas nozares stāvokli no 2006. gada līdz IP beigām.

b)   Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

5.   tabula

| | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcijas apjoms (tonnās) | 378 961 | 371 564 | 358 794 | 304 028 |
| Indeksēts | 100 | 98 | 95 | 80 |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 442 000 | 442 000 | 396 200 | 396 200 |
| Indeksēta | 100 | 100 | 90 | 90 |
| Jaudas izmantojums | 86 % | 84 % | 91 % | 77 % |
| Indeksēts | 100 | 98 | 106 | 90 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

2006

2007

2008

IP

Produkcijas apjoms (tonnās)

378 961

371 564

358 794

304 028

Indeksēts

100

98

95

80

Ražošanas jauda (tonnās)

442 000

442 000

396 200

396 200

Indeksēta

100

100

90

90

Jaudas izmantojums

86 %

84 %

91 %

77 %

Indeksēts

100

98

106

90

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (69) | Kā redzams tabulā iepriekš, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms saruka par 20 %. Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %. |
| --- | --- |

(69)

Kā redzams tabulā iepriekš, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms saruka par 20 %. Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %.

| (70) | 2008. gadā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda samazinājās apmēram līdz 396 200 tonnām. Taču sakarā ar to, ka pārdošanas apjomi palika nemainīgi un ražošanas apjomi samazinājās, pieejamās ražošanas jaudas izmantojums samazinājās no 86 % 2006. gadā līdz 77 % IP. Lielākais samazinājums notika laikā no 2008. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(70)

2008. gadā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda samazinājās apmēram līdz 396 200 tonnām. Taču sakarā ar to, ka pārdošanas apjomi palika nemainīgi un ražošanas apjomi samazinājās, pieejamās ražošanas jaudas izmantojums samazinājās no 86 % 2006. gadā līdz 77 % IP. Lielākais samazinājums notika laikā no 2008. gada līdz IP.

c)   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (71) | Pārdošanas apjoma rādītāji turpmāk tabulā attiecas uz apjomu, kas pārdots pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū.

  6.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tonnās) | 254 707 | 274 211 | 241 867 | 215 469 |
| Indeksēts | 100 | 108 | 95 | 85 |
| Tirgus daļa | 74 % | 75 % | 80 % | 86 % |
| Indeksēta | 100 | 107 | 107 | 116 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(71)

Pārdošanas apjoma rādītāji turpmāk tabulā attiecas uz apjomu, kas pārdots pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū.

6.   tabula

2006

2007

2008

IP

Apjoms (tonnās)

254 707

274 211

241 867

215 469

Indeksēts

100

108

95

85

Tirgus daļa

74 %

75 %

80 %

86 %

Indeksēta

100

107

107

116

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (72) | Lai gan patēriņš Savienībā 2006. gadā un IP samazinājās par 28 %, Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem Savienības tirgū saruka tikai par 15 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savu tirgus daļu no 74 % 2006. gadā līdz 86 % IP. |
| --- | --- |

(72)

Lai gan patēriņš Savienībā 2006. gadā un IP samazinājās par 28 %, Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem Savienības tirgū saruka tikai par 15 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savu tirgus daļu no 74 % 2006. gadā līdz 86 % IP.

d)   Savienības ražošanas nozares vidējās vienības cenas un ražošanas izmaksas

| (73) | Vidējās Savienības ražošanas nozares EXW pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. Laikposmā no 2008. gada līdz IP būtiski, proti, par 26 %, samazinājās pārdošanas cena.

  7.a   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena par tonnu | EUR 949 | EUR 998 | EUR 1 217 | EUR 898 |
| Indeksēta | 100 | 105 | 128 | 95 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(73)

Vidējās Savienības ražošanas nozares EXW pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. Laikposmā no 2008. gada līdz IP būtiski, proti, par 26 %, samazinājās pārdošanas cena.

7.a   tabula

2006

2007

2008

IP

Vidējā cena par tonnu

EUR 949

EUR 998

EUR 1 217

EUR 898

Indeksēta

100

105

128

95

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (74) | Tika konstatēts, ka no 2006. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas samazinājās par 2 %. Taču tajā pašā laikposmā Savienības ražošanas nozare bija spiesta saglabāt zemas pārdošanas cenas, lai konkurētu ar lēto importu par dempinga cenām. Tādējādi Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas IP bija ievērojami zemākas nekā ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(74)

Tika konstatēts, ka no 2006. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas samazinājās par 2 %. Taču tajā pašā laikposmā Savienības ražošanas nozare bija spiesta saglabāt zemas pārdošanas cenas, lai konkurētu ar lēto importu par dempinga cenām. Tādējādi Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas IP bija ievērojami zemākas nekā ražošanas izmaksas.

| (75) | Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu attīstības dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  7.b   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās ražošanas izmaksas par tonnu | EUR 1 076 | EUR 1 054 | EUR 1 229 | EUR 1 060 |
| Indeksētas | 100 | 98 | 114 | 98 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(75)

Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu attīstības dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

7.b   tabula

2006

2007

2008

IP

Vidējās ražošanas izmaksas par tonnu

EUR 1 076

EUR 1 054

EUR 1 229

EUR 1 060

Indeksētas

100

98

114

98

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

e)   Krājumi

| (76) | Izmeklēšanas periodā krājumi veidoja apmēram 5 % no ražošanas apjoma. Attiecīgajā periodā, jo īpaši laikā no 2008. gada līdz IP, Savienības ražošanas nozare samazināja savu krājumu līmeni par 68 %. Taču šis krājumu apjoma samazinājums jāanalizē, ņemot vērā aktivitātes līmeņa samazinājumu pēc Savienības ražošanas nozares pārstrukturēšanas.

  8.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (tonnās) | 51 650 | 31 019 | 48 732 | 16 611 |
| Indeksēti | 100 | 60 | 94 | 32 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(76)

Izmeklēšanas periodā krājumi veidoja apmēram 5 % no ražošanas apjoma. Attiecīgajā periodā, jo īpaši laikā no 2008. gada līdz IP, Savienības ražošanas nozare samazināja savu krājumu līmeni par 68 %. Taču šis krājumu apjoma samazinājums jāanalizē, ņemot vērā aktivitātes līmeņa samazinājumu pēc Savienības ražošanas nozares pārstrukturēšanas.

8.   tabula

2006

2007

2008

IP

Krājumi (tonnās)

51 650

31 019

48 732

16 611

Indeksēti

100

60

94

32

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

f)   Nodarbinātība, algas un ražīgums

9.   tabula

| | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība – pilna laika ekvivalents (PLE) | 706 | 688 | 613 | 606 |
| Indekss | 100 | 97 | 87 | 86 |
| Darbaspēka izmaksas (EUR/PLE) | 57 736 | 57 248 | 63 273 | 61 025 |
| Indekss | 100 | 99 | 110 | 106 |
| Ražīgums (vienības/PLE) | 537 | 540 | 585 | 502 |
| Indekss | 100 | 101 | 109 | 94 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

2006

2007

2008

IP

Nodarbinātība – pilna laika ekvivalents (PLE)

706

688

613

606

Indekss

100

97

87

86

Darbaspēka izmaksas (EUR/PLE)

57 736

57 248

63 273

61 025

Indekss

100

99

110

106

Ražīgums (vienības/PLE)

537

540

585

502

Indekss

100

101

109

94

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (77) | Savienības ražošanas nozares apjoma samazināšanas pasākumu dēļ 2008. gadā darbinieku skaits samazinājās par 13 %, bet IP vēl par 1 %. Ražīguma samazināšanās jāaplūko, ņemot vērā apjoma samazināšanas pasākumu vispārīgo raksturu, kur darbinieku skaita samazināšanās seko ražošanas apjoma kritumam tikai pēc zināma laika. Darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās – par 6 %. |
| --- | --- |

(77)

Savienības ražošanas nozares apjoma samazināšanas pasākumu dēļ 2008. gadā darbinieku skaits samazinājās par 13 %, bet IP vēl par 1 %. Ražīguma samazināšanās jāaplūko, ņemot vērā apjoma samazināšanas pasākumu vispārīgo raksturu, kur darbinieku skaita samazināšanās seko ražošanas apjoma kritumam tikai pēc zināma laika. Darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās – par 6 %.

g)   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

10.   tabula

| | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte | –9,9 % | –2,4 % | –1,3 % | –18,0 % |
| No gada uz gadu | | –7,5 % | +1,1 % | –16,7 % |
| Naudas plūsma (tūkst. EUR) | –5 091 | 36 162 | 19 682 | –20 847 |
| No gada uz gadu | | 41 253 | –18 480 | –40 529 |
| Ieguldījumi (tūkst. EUR) | 29 070 | 14 630 | 32 540 | 21 465 |
| Indekss | 100 | 50,3 | 112 | 74 |
| Ienākums no ieguldījumiem | –10 % | –3 % | –2 % | –25 % |
| No gada uz gadu | | +7 % | +1 % | –23 % |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

2006

2007

2008

IP

Rentabilitāte

–9,9 %

–2,4 %

–1,3 %

–18,0 %

No gada uz gadu

–7,5 %

+1,1 %

–16,7 %

Naudas plūsma (tūkst. EUR)

–5 091

36 162

19 682

–20 847

No gada uz gadu

41 253

–18 480

–40 529

Ieguldījumi (tūkst. EUR)

29 070

14 630

32 540

21 465

Indekss

100

50,3

112

74

Ienākums no ieguldījumiem

–10 %

–3 %

–2 %

–25 %

No gada uz gadu

+7 %

+1 %

–23 %

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (78) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ievērojami kritās – no 9,9 % zaudējumiem 2006. gadā līdz 18 % zaudējumiem IP. Šāda situācija bija vērojama, neraugoties uz to, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas no 2008. gada līdz IP samazinājās par 14 %, kā parādīts 7.b tabulā iepriekš. |
| --- | --- |

(78)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ievērojami kritās – no 9,9 % zaudējumiem 2006. gadā līdz 18 % zaudējumiem IP. Šāda situācija bija vērojama, neraugoties uz to, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas no 2008. gada līdz IP samazinājās par 14 %, kā parādīts 7.b tabulā iepriekš.

| (79) | Tendence, kas bija raksturīga naudas plūsmai, proti, ražošanas nozares spējai pašfinansēt savu darbību, lielā mērā atspoguļo rentabilitātes dinamiku. Tā rezultātā naudas plūsma attiecīgajā periodā būtiski samazinājās. Līdzīgus secinājumus var izdarīt par ienākumu no ieguldījumiem, kam bija vērojama līdzīga tendence, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares negatīvos rezultātus attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(79)

Tendence, kas bija raksturīga naudas plūsmai, proti, ražošanas nozares spējai pašfinansēt savu darbību, lielā mērā atspoguļo rentabilitātes dinamiku. Tā rezultātā naudas plūsma attiecīgajā periodā būtiski samazinājās. Līdzīgus secinājumus var izdarīt par ienākumu no ieguldījumiem, kam bija vērojama līdzīga tendence, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares negatīvos rezultātus attiecīgajā periodā.

| (80) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Savienības ražošanas nozares spēja ieguldīt līdzekļus tika ierobežota, jo attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās naudas plūsma. Tādējādi ieguldījumi attiecīgajā periodā samazinājās par 26,2 %. |
| --- | --- |

(80)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Savienības ražošanas nozares spēja ieguldīt līdzekļus tika ierobežota, jo attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās naudas plūsma. Tādējādi ieguldījumi attiecīgajā periodā samazinājās par 26,2 %.

h)   Izaugsme

| (81) | Patēriņš Savienībā no 2006. gada līdz IP saruka par 28 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 15 %. Analizējot tendences attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma kritums par 15% bija mazāk izteikts nekā Savienības patēriņa samazinājums par 28 %. Tādējādi tajā pašā periodā ievērojami samazinājās arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa – par 12 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(81)

Patēriņš Savienībā no 2006. gada līdz IP saruka par 28 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 15 %. Analizējot tendences attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma kritums par 15% bija mazāk izteikts nekā Savienības patēriņa samazinājums par 28 %. Tādējādi tajā pašā periodā ievērojami samazinājās arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa – par 12 procentu punktiem.

i)   Faktiskās dempinga starpības lielums

| (82) | Iepriekš iedaļā par dempingu noteiktās dempinga starpības ĶTR ir ievērojami virs de minimis līmeņa. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenu, faktisko dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par niecīgu. |
| --- | --- |

(82)

Iepriekš iedaļā par dempingu noteiktās dempinga starpības ĶTR ir ievērojami virs de minimis līmeņa. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenu, faktisko dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par niecīgu.

5.   Secinājums par kaitējumu

| (83) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka vairāki ar Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju saistītie rādītāji attiecīgajā periodā ievērojami pasliktinājās. |
| --- | --- |

(83)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka vairāki ar Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju saistītie rādītāji attiecīgajā periodā ievērojami pasliktinājās.

| (84) | Pārdošanas apjoms samazinājās par 15 %, ražošanas apjoms – par 20 %, ražošanas iekārtu izmantojums saruka no 86 % līdz 77 %, nodarbinātība – par 14 %. Tajā pašā periodā cenas samazinājās par 5 %. No 2008. gada līdz IP pārdošanas cena pazeminājās par 26 %, ārkārtīgi zema bija arī rentabilitāte, kas negatīvi ietekmēja ieguldījumus un tādus finanšu rādītājus kā naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(84)

Pārdošanas apjoms samazinājās par 15 %, ražošanas apjoms – par 20 %, ražošanas iekārtu izmantojums saruka no 86 % līdz 77 %, nodarbinātība – par 14 %. Tajā pašā periodā cenas samazinājās par 5 %. No 2008. gada līdz IP pārdošanas cena pazeminājās par 26 %, ārkārtīgi zema bija arī rentabilitāte, kas negatīvi ietekmēja ieguldījumus un tādus finanšu rādītājus kā naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem.

| (85) | Pat tad, kad patēriņš samazinājās, Savienības ražošanas nozare spēja palielināt tirgus daļu Savienības tirgū par 12 procentu punktiem, taču zemais cenu līmenis Savienības tirgū būtiski pasliktināja Savienības ražošanas nozares finansiālo situāciju īpaši IP. Cenas nesedza ražošanas izmaksas, un radušies zaudējumi bija 18 % no apgrozījuma. |
| --- | --- |

(85)

Pat tad, kad patēriņš samazinājās, Savienības ražošanas nozare spēja palielināt tirgus daļu Savienības tirgū par 12 procentu punktiem, taču zemais cenu līmenis Savienības tirgū būtiski pasliktināja Savienības ražošanas nozares finansiālo situāciju īpaši IP. Cenas nesedza ražošanas izmaksas, un radušies zaudējumi bija 18 % no apgrozījuma.

| (86) | Balstoties uz šo informāciju, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei IP tika nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(86)

Balstoties uz šo informāciju, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei IP tika nodarīts būtisks kaitējums.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

| (87) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis importa dempings no attiecīgās valsts. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, ne tikai imports par dempinga cenām, kuri būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo faktoru izraisītais kaitējums nav saistīts ar importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(87)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis importa dempings no attiecīgās valsts. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, ne tikai imports par dempinga cenām, kuri būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo faktoru izraisītais kaitējums nav saistīts ar importu par dempinga cenām.

2.   Importa par dempinga cenām ietekme

| (88) | Jāatgādina, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbība šajā izmeklēšanā bija ļoti zema. Sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju importa apjoms veidoja apmēram 29 % no melamīna importa kopapjoma IP. |
| --- | --- |

(88)

Jāatgādina, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbība šajā izmeklēšanā bija ļoti zema. Sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju importa apjoms veidoja apmēram 29 % no melamīna importa kopapjoma IP.

| (89) | Eurostat statistikas dati par importu liecināja, ka kopumā importa apjoms no Ķīnas attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās par 34 %. Citiem vārdiem sakot, imports minētajā periodā samazinājās ievērojami vairāk nekā patēriņš (– 28 %). |
| --- | --- |

(89)

Eurostat statistikas dati par importu liecināja, ka kopumā importa apjoms no Ķīnas attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās par 34 %. Citiem vārdiem sakot, imports minētajā periodā samazinājās ievērojami vairāk nekā patēriņš (– 28 %).

| (90) | Attiecībā uz cenām saskaņā ar Eurostat datiem Ķīnas melamīna importa cena attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %. Savukārt no 2008. gada līdz IP tā būtiski samazinājās – par 31 %. Tomēr informācija, kas tika iegūta, pārbaudot Ķīnas sadarbībā iesaistītos eksportētājus, kuri veido apmēram 30 % no importa kopējā apjoma no Ķīnas, liecināja, ka vidējā cena Ķīnas importam bija daudz zemāka nekā Eurostat norādītā cena. Tika konstatēts, ka sadarbībā iesaistīto ražotāju cena bija vidēji par 10,3 % zemāka nekā Savienības ražošanas nozares cena IP. |
| --- | --- |

(90)

Attiecībā uz cenām saskaņā ar Eurostat datiem Ķīnas melamīna importa cena attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %. Savukārt no 2008. gada līdz IP tā būtiski samazinājās – par 31 %. Tomēr informācija, kas tika iegūta, pārbaudot Ķīnas sadarbībā iesaistītos eksportētājus, kuri veido apmēram 30 % no importa kopējā apjoma no Ķīnas, liecināja, ka vidējā cena Ķīnas importam bija daudz zemāka nekā Eurostat norādītā cena. Tika konstatēts, ka sadarbībā iesaistīto ražotāju cena bija vidēji par 10,3 % zemāka nekā Savienības ražošanas nozares cena IP.

| (91) | Ņemot vērā lielo nesadarbošanās pakāpi no ĶTR, tiek uzskatīts, ka jāņem vērā nevis Eurostat norādītās cenas, bet gan pārbaudītā cena, kas tika iegūta sadarbībā iesaistīto ražotāju uzņēmumos. |
| --- | --- |

(91)

Ņemot vērā lielo nesadarbošanās pakāpi no ĶTR, tiek uzskatīts, ka jāņem vērā nevis Eurostat norādītās cenas, bet gan pārbaudītā cena, kas tika iegūta sadarbībā iesaistīto ražotāju uzņēmumos.

| (92) | Analizējot melamīna importa apjomu pa mēnešiem, tika noskaidrots, ka IP pirmajā semestrī, kad krīze nozarē bija visdziļākā, Savienības tirgū bija liels Ķīnas importa apjoms, kas bija pārņēmis līdz pat 15 % no Savienības tirgus. Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares struktūru un ražošanas procesu, tai nebija citas izejas kā vien pazemināt pārdošanas cenu, lai saglabātu tirgus daļu. Lai gan Ķīnas eksportētāji ievērojami samazināja eksporta apjomus uz Savienību IP otrajā semestrī, tomēr negatīvā ietekme, ko IP sākumposmā bija radījis apjomīgais Ķīnas imports, un pārdošanas cenu zemais līmenis turpināja ietekmēt Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari līdz izmeklēšanas perioda beigām. |
| --- | --- |

(92)

Analizējot melamīna importa apjomu pa mēnešiem, tika noskaidrots, ka IP pirmajā semestrī, kad krīze nozarē bija visdziļākā, Savienības tirgū bija liels Ķīnas importa apjoms, kas bija pārņēmis līdz pat 15 % no Savienības tirgus. Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares struktūru un ražošanas procesu, tai nebija citas izejas kā vien pazemināt pārdošanas cenu, lai saglabātu tirgus daļu. Lai gan Ķīnas eksportētāji ievērojami samazināja eksporta apjomus uz Savienību IP otrajā semestrī, tomēr negatīvā ietekme, ko IP sākumposmā bija radījis apjomīgais Ķīnas imports, un pārdošanas cenu zemais līmenis turpināja ietekmēt Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari līdz izmeklēšanas perioda beigām.

| (93) | Izmeklēšanā noskaidrojās, ka Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā būtiski samazinājās ražošana, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms un nodarbinātība. Savienības ražošanas nozares struktūra un iepriekš minēto kaitējuma faktoru attīstība liecina, ka ekonomiskā situācija zināmā mērā pasliktinājās krīzes un tirgū vērojamā zemā pieprasījuma dēļ, kā paskaidrots 97.–100. apsvērumā turpmāk. Taču tas izskaidrojams arī ar zemo cenu līmeni un Ķīnas eksporta radīto spiedienu īpaši laikā no 2008. gada līdz IP, kas neļāva tai nosegt izmaksas. Tādējādi IP zaudējumi uzkrājās un sasniedza 18 % no apgrozījuma. |
| --- | --- |

(93)

Izmeklēšanā noskaidrojās, ka Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā būtiski samazinājās ražošana, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms un nodarbinātība. Savienības ražošanas nozares struktūra un iepriekš minēto kaitējuma faktoru attīstība liecina, ka ekonomiskā situācija zināmā mērā pasliktinājās krīzes un tirgū vērojamā zemā pieprasījuma dēļ, kā paskaidrots 97.–100. apsvērumā turpmāk. Taču tas izskaidrojams arī ar zemo cenu līmeni un Ķīnas eksporta radīto spiedienu īpaši laikā no 2008. gada līdz IP, kas neļāva tai nosegt izmaksas. Tādējādi IP zaudējumi uzkrājās un sasniedza 18 % no apgrozījuma.

| (94) | Ņemot vērā izkropļoto situāciju, kas tika konstatēta TER izmeklēšanā, un augsto dempinga līmeni, kā arī konstatējumus, kas īpaši izklāstīti 92. apsvērumā, tiek uzskatīts, ka apstākļos, kad samazinājās tirgus daļa, importam par zemām dempinga cenām, kas Savienības tirgū samazināja Savienības ražošanas nozares cenu vairāk nekā par 10 %, bija zināma nozīme, jo tas vēl vairāk pazemināja pārdošanas cenas Savienības tirgū visā IP. |
| --- | --- |

(94)

Ņemot vērā izkropļoto situāciju, kas tika konstatēta TER izmeklēšanā, un augsto dempinga līmeni, kā arī konstatējumus, kas īpaši izklāstīti 92. apsvērumā, tiek uzskatīts, ka apstākļos, kad samazinājās tirgus daļa, importam par zemām dempinga cenām, kas Savienības tirgū samazināja Savienības ražošanas nozares cenu vairāk nekā par 10 %, bija zināma nozīme, jo tas vēl vairāk pazemināja pārdošanas cenas Savienības tirgū visā IP.

| (95) | Uz šā pamata var noteikt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(95)

Uz šā pamata var noteikt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

3.   Citu faktoru ietekme

| (96) | Citi faktori, kas tika pārbaudīti saistībā ar cēloņsakarību, ir pieprasījuma attīstība Savienības tirgū, ekonomikas krīze, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas, Savienības ražošanas nozares eksporta darbība un melamīna imports no citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(96)

Citi faktori, kas tika pārbaudīti saistībā ar cēloņsakarību, ir pieprasījuma attīstība Savienības tirgū, ekonomikas krīze, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas, Savienības ražošanas nozares eksporta darbība un melamīna imports no citām trešām valstīm.

a)   Pieprasījuma attīstība Savienības tirgū un ekonomikas krīze

| (97) | Jāatgādina, ka melamīnu galvenokārt izmanto būvniecības un mājokļu tirgū. Ekonomikas krīzes rezultātā sašaurinājās būvniecības un mājokļu tirgus, tādējādi patēriņš samazinājās ne vien Savienības, bet arī pasaules tirgū. Tā kā ES ir lielākais melamīna noieta tirgus pasaulē, krīze negatīvi ietekmēja šo tirgu. To apstiprināja patēriņa samazinājums 28 % apmērā, darbības pārtraukumi Savienības ražošanas nozarē, kā arī pārdošanas cenu samazinājums. |
| --- | --- |

(97)

Jāatgādina, ka melamīnu galvenokārt izmanto būvniecības un mājokļu tirgū. Ekonomikas krīzes rezultātā sašaurinājās būvniecības un mājokļu tirgus, tādējādi patēriņš samazinājās ne vien Savienības, bet arī pasaules tirgū. Tā kā ES ir lielākais melamīna noieta tirgus pasaulē, krīze negatīvi ietekmēja šo tirgu. To apstiprināja patēriņa samazinājums 28 % apmērā, darbības pārtraukumi Savienības ražošanas nozarē, kā arī pārdošanas cenu samazinājums.

| (98) | Tādējādi iepriekš minētie fakti un apsvērumi liecina, ka daļēji Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums varētu būt radies ekonomikas krīzes dēļ. |
| --- | --- |

(98)

Tādējādi iepriekš minētie fakti un apsvērumi liecina, ka daļēji Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums varētu būt radies ekonomikas krīzes dēļ.

| (99) | Tomēr, kā paskaidrots 88.–95. apsvērumā, jāievēro tas, ka Ķīnas melamīna tirgū bija vērojami acīmredzami izkropļojumi. Turklāt imports par dempinga cenām no ĶTR vidēji par 10 % samazināja Savienības ražošanas nozares cenu IP, tādējādi vēl vairāk pastiprinot negatīvo ietekmi uz cenu līmeni, jo īpaši IP. |
| --- | --- |

(99)

Tomēr, kā paskaidrots 88.–95. apsvērumā, jāievēro tas, ka Ķīnas melamīna tirgū bija vērojami acīmredzami izkropļojumi. Turklāt imports par dempinga cenām no ĶTR vidēji par 10 % samazināja Savienības ražošanas nozares cenu IP, tādējādi vēl vairāk pastiprinot negatīvo ietekmi uz cenu līmeni, jo īpaši IP.

| (100) | Ņemot vērā Ķīnas eksportētāju piemēroto cenu samazinājumu un selektīvo klātbūtnes palielinājumu IP, kā izklāstīts 92. apsvērumā iepriekš, pat tad, ja tiek uzskatīts, ka daļēji Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums var būt radies ekonomikas krīzes dēļ, tas nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(100)

Ņemot vērā Ķīnas eksportētāju piemēroto cenu samazinājumu un selektīvo klātbūtnes palielinājumu IP, kā izklāstīts 92. apsvērumā iepriekš, pat tad, ja tiek uzskatīts, ka daļēji Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums var būt radies ekonomikas krīzes dēļ, tas nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

b)   Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas

| (101) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka melamīna ražošana ir kapitālietilpīga darbība ar lielām pastāvīgajām izmaksām. Savienības ražošanas nozares melamīna ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā nemainījās, taču laikā no 2008. gada līdz IP tās samazinājās par 14 %, kā redzams 7.b tabulā iepriekš. Tas būtu ļāvis zināmā mērā uzlabot Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, taču zemais cenu līmenis Savienības tirgū un cenu samazinājums, ko radīja imports par zemām dempinga cenām no ĶTR, novērsa šo situāciju. |
| --- | --- |

(101)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka melamīna ražošana ir kapitālietilpīga darbība ar lielām pastāvīgajām izmaksām. Savienības ražošanas nozares melamīna ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā nemainījās, taču laikā no 2008. gada līdz IP tās samazinājās par 14 %, kā redzams 7.b tabulā iepriekš. Tas būtu ļāvis zināmā mērā uzlabot Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, taču zemais cenu līmenis Savienības tirgū un cenu samazinājums, ko radīja imports par zemām dempinga cenām no ĶTR, novērsa šo situāciju.

| (102) | Tādējādi tiek secināts, ka ražošanas izmaksas nav Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(102)

Tādējādi tiek secināts, ka ražošanas izmaksas nav Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis.

c)   Savienības ražošanas nozares eksporta darbība

| (103) | Lai gan kaitējuma un cēloņsakarības analīzē uzmanība tika pievērsta Savienības ražošanas nozares stāvoklim Savienības tirgū, tika pārbaudīta tās eksporta darbība kā cits iespējamais faktors, ar kuru var izskaidrot konstatēto kaitējumu.

  11.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksports (tonnās) | 84 103 | 78 956 | 68 560 | 85 146 |
| Indekss | 100 | 94 | 82 | 101 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. |

(103)

Lai gan kaitējuma un cēloņsakarības analīzē uzmanība tika pievērsta Savienības ražošanas nozares stāvoklim Savienības tirgū, tika pārbaudīta tās eksporta darbība kā cits iespējamais faktors, ar kuru var izskaidrot konstatēto kaitējumu.

11.   tabula

2006

2007

2008

IP

Eksports (tonnās)

84 103

78 956

68 560

85 146

Indekss

100

94

82

101

Avots: Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.

| (104) | Analīze parādīja, ka Savienības ražošanas nozares veiktie eksporta pārdevumi nesaistītām personām attiecīgajā periodā saglabājās stabili, apmēram 85 000 tonnu jeb 28 % apmērā no ražošanas. Tādējādi pat krīzes laikā sūdzības iesniedzēju eksporta darbība ir bijusi ļoti aktīva. Tādējādi Savienības ražošanas nozares stāvokli, kad tai nodarīts kaitējums, nevar izskaidrot vai saistīt ar eksportu. |
| --- | --- |

(104)

Analīze parādīja, ka Savienības ražošanas nozares veiktie eksporta pārdevumi nesaistītām personām attiecīgajā periodā saglabājās stabili, apmēram 85 000 tonnu jeb 28 % apmērā no ražošanas. Tādējādi pat krīzes laikā sūdzības iesniedzēju eksporta darbība ir bijusi ļoti aktīva. Tādējādi Savienības ražošanas nozares stāvokli, kad tai nodarīts kaitējums, nevar izskaidrot vai saistīt ar eksportu.

d)   Imports no citām trešām valstīm

| (105) | No citām trešām valstīm veiktā importa apjomi un cenas no 2006. gada līdz IP bija šādas:

  12.   tabula










  Citas trešās valstis | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports (tonnās) | 45 480 | 41 060 | 24 835 | 16 473 |
| Indekss | 100 | 90 | 55 | 36 |
| Tirgus daļa | 12,3 % | 10,6 % | 7,7 % | 6,2 % |
| Indekss | 100 | 86 | 62 | 50 |
| Cena (EUR/t) | 820 | 941 | 1 094 | 895 |
| Indekss | 100 | 115 | 133 | 109 |
| Avots: Eurostat dati. |

(105)

No citām trešām valstīm veiktā importa apjomi un cenas no 2006. gada līdz IP bija šādas:

12.   tabula

Citas trešās valstis

2006

2007

2008

IP

Imports (tonnās)

45 480

41 060

24 835

16 473

Indekss

100

90

55

36

Tirgus daļa

12,3 %

10,6 %

7,7 %

6,2 %

Indekss

100

86

62

50

Cena (EUR/t)

820

941

1 094

895

Indekss

100

115

133

109

Avots: Eurostat dati.

| (106) | Izņemot importu no Irānas un Saūda Arābijas, imports no atsevišķām trešām valstīm bija zem de minimis sliekšņa 1 % no Savienības tirgus daļas IP. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka importa apjoms no trešām valstīm attiecīgajā periodā ir samazinājies. Lai gan imports no Irānas un Saūda Arābijas attiecīgi veidoja 4,4 % un 1,4 % no ES patēriņa IP, tika konstatēts, ka šo valstu noteiktās cenas ir augstākas nekā sadarbībā iesaistīto Ķīnas eksportētāju cenas. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šādiem daudzumiem un cenām būtu neliela ietekme, ja vien tāda vispār būtu, uz ES tirgu. |
| --- | --- |

(106)

Izņemot importu no Irānas un Saūda Arābijas, imports no atsevišķām trešām valstīm bija zem de minimis sliekšņa 1 % no Savienības tirgus daļas IP. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka importa apjoms no trešām valstīm attiecīgajā periodā ir samazinājies. Lai gan imports no Irānas un Saūda Arābijas attiecīgi veidoja 4,4 % un 1,4 % no ES patēriņa IP, tika konstatēts, ka šo valstu noteiktās cenas ir augstākas nekā sadarbībā iesaistīto Ķīnas eksportētāju cenas. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šādiem daudzumiem un cenām būtu neliela ietekme, ja vien tāda vispār būtu, uz ES tirgu.

| (107) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka imports no šīm trešām valstīm ievērojami neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(107)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka imports no šīm trešām valstīm ievērojami neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (108) | Iepriekš minētā analīze parādīja, ka ĶTR izcelsmes importa par zemām dempinga cenām apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā būtiski samazinājās. Neraugoties uz to, šis imports tika pārdots par zemām dempinga cenām, kas par 10 % pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū IP. Šī tendence, kas negatīvi ietekmēja pārdošanas cenu Savienības tirgū, saglabājās visu IP. Pamatojoties uz visiem faktiem un apsvērumiem, tika uzskatīts, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu IP. |
| --- | --- |

(108)

Iepriekš minētā analīze parādīja, ka ĶTR izcelsmes importa par zemām dempinga cenām apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā būtiski samazinājās. Neraugoties uz to, šis imports tika pārdots par zemām dempinga cenām, kas par 10 % pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū IP. Šī tendence, kas negatīvi ietekmēja pārdošanas cenu Savienības tirgū, saglabājās visu IP. Pamatojoties uz visiem faktiem un apsvērumiem, tika uzskatīts, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu IP.

| (109) | Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, konstatēja, ka neviens no tiem nav varējis pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(109)

Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, konstatēja, ka neviens no tiem nav varējis pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (110) | Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, provizoriski secināja, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(110)

Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, provizoriski secināja, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

F.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Iepriekšēja piezīme

| (111) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, ņēma vērā visas attiecīgās dažādās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(111)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, ņēma vērā visas attiecīgās dažādās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses.

2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (112) | Savienības ražošanas nozari veido trīs ražotāji ar rūpnīcām dažādās Savienības dalībvalstīs, kas saistībā ar līdzīgo ražojumu tieši nodarbina vairāk nekā 600 cilvēku. |
| --- | --- |

(112)

Savienības ražošanas nozari veido trīs ražotāji ar rūpnīcām dažādās Savienības dalībvalstīs, kas saistībā ar līdzīgo ražojumu tieši nodarbina vairāk nekā 600 cilvēku.

| (113) | Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR. Tiek atgādināts, ka būtiskākie kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Nopietni bija skarti jo īpaši tādi kaitējuma rādītāji saistībā ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Tiek uzskatīts, ka pat tad, ja pasākumi netiks noteikti, melamīna nozares atgūšanās nebūs tik ievērojama, lai ievērojami uzlabotos Savienības ražošanas nozares finansiālā situācija. |
| --- | --- |

(113)

Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR. Tiek atgādināts, ka būtiskākie kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Nopietni bija skarti jo īpaši tādi kaitējuma rādītāji saistībā ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Tiek uzskatīts, ka pat tad, ja pasākumi netiks noteikti, melamīna nozares atgūšanās nebūs tik ievērojama, lai ievērojami uzlabotos Savienības ražošanas nozares finansiālā situācija.

| (114) | Paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos reālus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū un ka melamīna cenas būs atbilstīgas dažādo sastāvdaļu izmaksām un tirgus apstākļiem. Var sagaidīt, ka pagaidu pasākumu piemērošana un nozares atgūšanās ļautu Savienības ražošanas nozarei gūt apjomradītus ietaupījumus un saglabāt savu tirgus daļu, kas turklāt pozitīvi ietekmētu tās ekonomisko situāciju un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(114)

Paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos reālus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū un ka melamīna cenas būs atbilstīgas dažādo sastāvdaļu izmaksām un tirgus apstākļiem. Var sagaidīt, ka pagaidu pasākumu piemērošana un nozares atgūšanās ļautu Savienības ražošanas nozarei gūt apjomradītus ietaupījumus un saglabāt savu tirgus daļu, kas turklāt pozitīvi ietekmētu tās ekonomisko situāciju un rentabilitāti.

| (115) | Tāpēc tika secināts, ka pagaidu antidempinga pasākumu piemērošana ĶTR izcelsmes melamīna importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(115)

Tāpēc tika secināts, ka pagaidu antidempinga pasākumu piemērošana ĶTR izcelsmes melamīna importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

3.   Lietotāju intereses

| (116) | Šajā procedūrā sadarbībā iesaistījās pavisam nedaudzi lietotāji. Tika nosūtītas anketas 44 zināmajiem lietotājiem Savienības tirgū, un tikai septiņas atbildes varēja uzskatīt par pietiekami pārliecinošām, lai novērtētu šo lietotāju ekonomisko situāciju un antidempinga pasākumu iespējamo ietekmi uz to darbību. Lietotāji, kuri iesaistījās sadarbībā, patērēja apmēram 10 % no melamīna patēriņa ES. |
| --- | --- |

(116)

Šajā procedūrā sadarbībā iesaistījās pavisam nedaudzi lietotāji. Tika nosūtītas anketas 44 zināmajiem lietotājiem Savienības tirgū, un tikai septiņas atbildes varēja uzskatīt par pietiekami pārliecinošām, lai novērtētu šo lietotāju ekonomisko situāciju un antidempinga pasākumu iespējamo ietekmi uz to darbību. Lietotāji, kuri iesaistījās sadarbībā, patērēja apmēram 10 % no melamīna patēriņa ES.

| (117) | Saskaņā ar Savienības ražošanas nozares sniegtajiem datiem melamīna izmaksas veidoja vidēji 2 % un ne vairāk kā 3 % no lietotāju ražošanas izmaksām. Ja tas apstiprināsies turpmākajos pārbaudes apmeklējumos, kas turpmākajā izmeklēšanas gaitā tiks veiktas lietotāju uzņēmumos, ierosinātie antidempinga pasākumi pavisam nedaudz ietekmēs lietotāju nozari. |
| --- | --- |

(117)

Saskaņā ar Savienības ražošanas nozares sniegtajiem datiem melamīna izmaksas veidoja vidēji 2 % un ne vairāk kā 3 % no lietotāju ražošanas izmaksām. Ja tas apstiprināsies turpmākajos pārbaudes apmeklējumos, kas turpmākajā izmeklēšanas gaitā tiks veiktas lietotāju uzņēmumos, ierosinātie antidempinga pasākumi pavisam nedaudz ietekmēs lietotāju nozari.

| (118) | Pamatojoties uz nedaudzajām izsmeļošajām lietotāju atbildēm, šķiet, ka melamīna izmaksu īpatsvars varētu būt ap 10 % no lietotāju ražošanas izmaksām. Tāpēc pasākumiem varētu būt negatīva ietekme atkarībā no lietotāju rentabilitātes līmeņa, par kuru tie nesniedza skaidru informāciju. Kā minēts iepriekš, pārbaudes apmeklējumi notiks galveno lietotāju uzņēmumos līdz izmeklēšanas beigām. Turklāt Komisija centīsies panākt plašāku sadarbību no lietotājiem. |
| --- | --- |

(118)

Pamatojoties uz nedaudzajām izsmeļošajām lietotāju atbildēm, šķiet, ka melamīna izmaksu īpatsvars varētu būt ap 10 % no lietotāju ražošanas izmaksām. Tāpēc pasākumiem varētu būt negatīva ietekme atkarībā no lietotāju rentabilitātes līmeņa, par kuru tie nesniedza skaidru informāciju. Kā minēts iepriekš, pārbaudes apmeklējumi notiks galveno lietotāju uzņēmumos līdz izmeklēšanas beigām. Turklāt Komisija centīsies panākt plašāku sadarbību no lietotājiem.

| (119) | Dažas personas arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir ļoti liela, tāpēc, piemērojot antidempinga pasākumus, tas varētu radīt cenu palielinājumu, ko Savienības ražošanas nozare piemēros melamīnam pēc tam, kad pasākumi būs piemēroti. |
| --- | --- |

(119)

Dažas personas arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir ļoti liela, tāpēc, piemērojot antidempinga pasākumus, tas varētu radīt cenu palielinājumu, ko Savienības ražošanas nozare piemēros melamīnam pēc tam, kad pasākumi būs piemēroti.

| (120) | Tomēr tiek uzskatīts, ka tad, ja Ķīnas importam par dempinga cenām pasākumi netiks piemēroti, tas var izraisīt turpmāku dažu Savienības ražotāju ražošanas apjoma samazinājumu un, iespējams, arī piegādes traucējumus Savienības tirgū, kas ir lielākais melamīna tirgus pasaulē. |
| --- | --- |

(120)

Tomēr tiek uzskatīts, ka tad, ja Ķīnas importam par dempinga cenām pasākumi netiks piemēroti, tas var izraisīt turpmāku dažu Savienības ražotāju ražošanas apjoma samazinājumu un, iespējams, arī piegādes traucējumus Savienības tirgū, kas ir lielākais melamīna tirgus pasaulē.

| (121) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktiem un apsvērumiem, tiek uzskatīts, ka šajā posmā nav pamatotas informācijas par to, ka pagaidu pasākumu noteikšana nesamērīgi ietekmētu lietotāju nozares darbību. Tādējādi tiek uzskatīts, ka nav pārliecinošu iemeslu nepiemērot pagaidu pasākumus. |
| --- | --- |

(121)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktiem un apsvērumiem, tiek uzskatīts, ka šajā posmā nav pamatotas informācijas par to, ka pagaidu pasākumu noteikšana nesamērīgi ietekmētu lietotāju nozares darbību. Tādējādi tiek uzskatīts, ka nav pārliecinošu iemeslu nepiemērot pagaidu pasākumus.

4.   Secinājums par Savienības interesēm

| (122) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR izcelsmes melamīna importam nenoteiktu pagaidu pasākumus. |
| --- | --- |

(122)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR izcelsmes melamīna importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.

G.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas pakāpe

| (123) | Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka antidempinga pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(123)

Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka antidempinga pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei.

| (124) | Šo pasākumu līmeņa noteikšanai ir ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai. |
| --- | --- |

(124)

Šo pasākumu līmeņa noteikšanai ir ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.

| (125) | Aprēķinot kaitējumu nodarošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozarei šajā nozarē pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Uzskata, ka peļņai, ko varētu gūt, ja nebūtu importa par dempinga cenām, jābūt pamatotai uz 2003. gada rādītājiem, jo tikai šajā gadā Savienības ražošanas nozare guva peļņu un Savienības tirgū bija mazāks Ķīnas importa īpatsvars. Tāpēc tiek uzskatīts, ka peļņas normu 5 % no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga. |
| --- | --- |

(125)

Aprēķinot kaitējumu nodarošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozarei šajā nozarē pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Uzskata, ka peļņai, ko varētu gūt, ja nebūtu importa par dempinga cenām, jābūt pamatotai uz 2003. gada rādītājiem, jo tikai šajā gadā Savienības ražošanas nozare guva peļņu un Savienības tirgū bija mazāks Ķīnas importa īpatsvars. Tāpēc tiek uzskatīts, ka peļņas normu 5 % no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga.

| (126) | Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas cena, kas nerada kaitējumu. Minētā cena tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu 5 % apmērā. |
| --- | --- |

(126)

Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas cena, kas nerada kaitējumu. Minētā cena tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu 5 % apmērā.

| (127) | Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta sadarbībā iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un kas koriģēta, ņemot vērā importa izmaksas un muitas nodokļus, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares cenu, kas nerada kaitējumu un kas noteikta Savienības tirgū IP. Starpību, kas rodas no minētā salīdzinājuma, izsaka kā procentuālo daļu no salīdzināto ražojuma veidu vidējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(127)

Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta sadarbībā iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un kas koriģēta, ņemot vērā importa izmaksas un muitas nodokļus, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares cenu, kas nerada kaitējumu un kas noteikta Savienības tirgū IP. Starpību, kas rodas no minētā salīdzinājuma, izsaka kā procentuālo daļu no salīdzināto ražojuma veidu vidējās CIF importa vērtības.

2.   Pagaidu pasākumi

| (128) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. |
| --- | --- |

(128)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.

| (129) | Antidempinga maksājuma likmes, kas šajā regulā norādītas atsevišķiem uzņēmumiem, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo minētās izmeklēšanas gaitā konstatēto situāciju šajos uzņēmumos. Šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus saražojuši attiecīgie uzņēmumi – minētie konkrētie tiesību subjekti. Importētie ražojumi, kurus ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā īpaši nenosaukts uzņēmums, tostarp uzņēmumi, kas ir saistīti ar īpaši nosauktajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, jo uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(129)

Antidempinga maksājuma likmes, kas šajā regulā norādītas atsevišķiem uzņēmumiem, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo minētās izmeklēšanas gaitā konstatēto situāciju šajos uzņēmumos. Šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus saražojuši attiecīgie uzņēmumi – minētie konkrētie tiesību subjekti. Importētie ražojumi, kurus ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā īpaši nenosaukts uzņēmums, tostarp uzņēmumi, kas ir saistīti ar īpaši nosauktajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, jo uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (130) | Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (3), sniedzot visu būtisko informāciju, jo īpaši par jebkurām pārmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksportam, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(130)

Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (3), sniedzot visu būtisko informāciju, jo īpaši par jebkurām pārmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksportam, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.

| (131) | Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikušais maksājums jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā ražojumu neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(131)

Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikušais maksājums jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā ražojumu neeksportēja uz Savienību.

| (132) | Konstatētās dempinga un kaitējuma starpības ir šādas:







  Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība |
| --- | --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 % | 46,5 % |
| Shandong Liaherd | 47,6 % | 47,8 % |
| Henan Junhua | 49,0 % | 53,9 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 65,6 % | 65,2 % |

(132)

Konstatētās dempinga un kaitējuma starpības ir šādas:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Sichuan Golden Elephant

44,9 %

46,5 %

Shandong Liaherd

47,6 %

47,8 %

Henan Junhua

49,0 %

53,9 %

Visi pārējie uzņēmumi

65,6 %

65,2 %

H.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (133) | Iepriekš minētie provizoriskie konstatējumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiks aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgo lēmumu pieņemšanas. Turklāt jānorāda, ka šajā regulā izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus, |
| --- | --- |

(133)

Iepriekš minētie provizoriskie konstatējumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiks aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgo lēmumu pieņemšanas. Turklāt jānorāda, ka šajā regulā izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 2933 61 00.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama tāda 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ko izgatavo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda:

| Uzņēmums | Maksājums (%) | Taric papildkods |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 | A986 |
| Shandong Liaherd | 47,6 | A987 |
| Henan Junhua | 49,0 | A988 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 65,2 | A999 |

Uzņēmums

Maksājums (%)

Taric papildkods

Sichuan Golden Elephant

44,9

A986

Shandong Liaherd

47,6

A987

Henan Junhua

49,0

A988

Visi pārējie uzņēmumi

65,2

A999

3.   Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, tam piemēro nodrošinājumu, kas līdzvērtīgs pagaidu maksājuma apmēram.

4.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.

2. pants

5.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

6.   Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecīgās personas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 40, 17.2.2010., 10. lpp.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

3

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium

---

| 16.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/27

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1036/2010

(2010. gada 15. novembris),

ar ko nosaka antidempinga pagaidu maksājumu Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 17. februārī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas (“BiH”) izcelsmes ceolīta A pulvera importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 17. februārī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas (“BiH”) izcelsmes ceolīta A pulvera importu Savienībā.

| (2) | Procedūru sāka pēc tam, kad Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. un Zeolite Mira Srl Unipersonale (“sūdzības iesniedzēji”), kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no kopējā ceolīta A pulvera ražošanas apjoma Savienībā, 2010. gada 4. janvārī iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūru sāka pēc tam, kad Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. un Zeolite Mira Srl Unipersonale (“sūdzības iesniedzēji”), kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no kopējā ceolīta A pulvera ražošanas apjoma Savienībā, 2010. gada 4. janvārī iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

1.2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (3) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotāju eksportētāju grupu BiH, importētājus, lietotājus, citas zināmās attiecīgās personas un BiH pārstāvjus. Ieinteresētajām personām termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotāju eksportētāju grupu BiH, importētājus, lietotājus, citas zināmās attiecīgās personas un BiH pārstāvjus. Ieinteresētajām personām termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (4) | Sūdzības iesniedzēji, Savienības ražotāji, ražotāju eksportētāju grupa BiH, importētāji un lietotāji paziņoja savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(4)

Sūdzības iesniedzēji, Savienības ražotāji, ražotāju eksportētāju grupa BiH, importētāji un lietotāji paziņoja savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (5) | Ņemot vērā acīmredzami lielo Savienības ražotāju un importētāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta izlases veidošana saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu nepieciešams veidot izlasi, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visi zināmie Savienības ražotāji un importētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu (saskaņā ar turpmāk 2.1. iedaļā sniegto definīciju) laikā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā acīmredzami lielo Savienības ražotāju un importētāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta izlases veidošana saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu nepieciešams veidot izlasi, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visi zināmie Savienības ražotāji un importētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu (saskaņā ar turpmāk 2.1. iedaļā sniegto definīciju) laikā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim.

| (6) | Kā paskaidrots 16. apsvērumā turpmāk, astoņi Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no sadarbībā iesaistītajiem Savienības ražotājiem, izveidoja izlasi, izvēloties četrus Savienības ražotājus, kuriem ir vislielākais ražošanas/pārdošanas apjoms Savienībā. |
| --- | --- |

(6)

Kā paskaidrots 16. apsvērumā turpmāk, astoņi Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no sadarbībā iesaistītajiem Savienības ražotājiem, izveidoja izlasi, izvēloties četrus Savienības ražotājus, kuriem ir vislielākais ražošanas/pārdošanas apjoms Savienībā.

| (7) | Kā paskaidrots 20. apsvērumā turpmāk, tikai trīs nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tomēr viens no šiem importētājiem neimportēja/neiepirka attiecīgo ražojumu. Tāpēc, ņemot vērā importētāju ierobežoto skaitu, izlases veidošanu vairs neuzskatīja par nepieciešamu. |
| --- | --- |

(7)

Kā paskaidrots 20. apsvērumā turpmāk, tikai trīs nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tomēr viens no šiem importētājiem neimportēja/neiepirka attiecīgo ražojumu. Tāpēc, ņemot vērā importētāju ierobežoto skaitu, izlases veidošanu vairs neuzskatīja par nepieciešamu.

| (8) | Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, proti, BiH ražotāju eksportētāju grupai, četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kā arī trim nesaistītiem importētājiem/lietotājiem. |
| --- | --- |

(8)

Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, proti, BiH ražotāju eksportētāju grupai, četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kā arī trim nesaistītiem importētājiem/lietotājiem.

| (9) | Atbildes saņēma no BiH ražotāju eksportētāju grupas, tostarp no tās saistītajiem uzņēmumiem, četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kā arī trim nesaistītiem Savienības importētājiem/lietotājiem. |
| --- | --- |

(9)

Atbildes saņēma no BiH ražotāju eksportētāju grupas, tostarp no tās saistītajiem uzņēmumiem, četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kā arī trim nesaistītiem Savienības importētājiem/lietotājiem.

| (10) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos. | Ražotāji Savienībā







  — | Industrias Quimicas del Ebro SA, Saragosa, Spānija, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos.

Ražotāji Savienībā

—

Industrias Quimicas del Ebro SA, Saragosa, Spānija,

| — | MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungārija, |
| --- | --- |

—

MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungārija,

| — | PQ Silicas BV, Eijsdena, Nīderlande, |
| --- | --- |

—

PQ Silicas BV, Eijsdena, Nīderlande,

| — | Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itālija. |
| --- | --- |

—

Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itālija.

| | Importētāji/lietotāji Savienībā







  — | Reckitt Benckiser Group, Slova, Apvienotā Karaliste, un Mira, Itālija, |
| --- | --- | --- |

Importētāji/lietotāji Savienībā

—

Reckitt Benckiser Group, Slova, Apvienotā Karaliste, un Mira, Itālija,

| — | Henkel AG, Diseldorfa, Vācija, |
| --- | --- |

—

Henkel AG, Diseldorfa, Vācija,

| — | Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bādkostrica, Vācija. |
| --- | --- |

—

Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bādkostrica, Vācija.

| | Ražotāji eksportētāji BiH







  — | Fabrika Glinice Birac AD, Zvornika, |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji BiH

—

Fabrika Glinice Birac AD, Zvornika,

| — | Alumina d.o.o., Zvornika (saistīts ar iepriekš minēto ražotāju eksportētāju). |
| --- | --- |

—

Alumina d.o.o., Zvornika (saistīts ar iepriekš minēto ražotāju eksportētāju).

| | Saistītais importētājs Savienībā







  — | Kauno Tiekimas AB, Kauņa, Lietuva. |
| --- | --- | --- |

Saistītais importētājs Savienībā

—

Kauno Tiekimas AB, Kauņa, Lietuva.

1.3.   Izmeklēšanas periods

| (11) | Izmeklēšana par dempingu un tā radīto kaitējumu aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2005. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(11)

Izmeklēšana par dempingu un tā radīto kaitējumu aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2005. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (12) | Attiecīgais ražojums ir ceolīta A pulveris, pazīstams arī ar nosaukumu ceolīta NaA pulveris un ceolīta 4A pulveris (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2842 10 00. |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgais ražojums ir ceolīta A pulveris, pazīstams arī ar nosaukumu ceolīta NaA pulveris un ceolīta 4A pulveris (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2842 10 00.

| (13) | Galīgajā lietojumā attiecīgo ražojumu paredzēts izmantot kā ūdens mīkstināšanas līdzekli sauso mazgāšanas līdzekļu un ūdens mīkstinātāju ražošanā. |
| --- | --- |

(13)

Galīgajā lietojumā attiecīgo ražojumu paredzēts izmantot kā ūdens mīkstināšanas līdzekli sauso mazgāšanas līdzekļu un ūdens mīkstinātāju ražošanā.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (14) | Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam, ko pārdod BiH iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, kuru Savienības ražotāji izgatavo un pārdod Savienībā, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī tāds pats pamatlietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem produktiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(14)

Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam, ko pārdod BiH iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, kuru Savienības ražotāji izgatavo un pārdod Savienībā, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī tāds pats pamatlietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem produktiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

| (15) | Bosnijas ražotāju eksportētāju grupa sniedza informāciju, ka attiecīgajam ražojumam, ko eksportē gan Fabrika Glinice Birac AD, gan tā saistītais uzņēmums Alumina d.o.o. (“Birac grupa”), ir atšķirīgas ražošanas izmaksas, ražošanas procesi un kvalitāte salīdzinājumā ar dažu Savienības ražotāju ražoto līdzīgo ražojumu. Tika arī apgalvots, ka Birac grupas ražošanas procesa pamatā ir alumīnija oksīda ražošanas procesā iegūts alumīnija hidroksīds, nevis alumīnija trihidrāts, bet Savienībā ražošanas pamatā parasti ir hidrāta kristāli, kurus, karsējot un pievienojot kodīgo nātriju, atkal izkausē līdz šķidram stāvoklim, lai ražotu ceolīta suspensiju. Attiecībā uz iepriekš minētajiem argumentiem jānorāda, ka Birac grupas sniegtā informācija neapstrīd vispārnoteiktos faktus, ka, neraugoties uz apgalvojumiem par ražošanas procesu, izmaksu vai kvalitātes atšķirībām, attiecīgajam ražojumam ir tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un pielietojums kā līdzīgajam ražojumam. |
| --- | --- |

(15)

Bosnijas ražotāju eksportētāju grupa sniedza informāciju, ka attiecīgajam ražojumam, ko eksportē gan Fabrika Glinice Birac AD, gan tā saistītais uzņēmums Alumina d.o.o. (“Birac grupa”), ir atšķirīgas ražošanas izmaksas, ražošanas procesi un kvalitāte salīdzinājumā ar dažu Savienības ražotāju ražoto līdzīgo ražojumu. Tika arī apgalvots, ka Birac grupas ražošanas procesa pamatā ir alumīnija oksīda ražošanas procesā iegūts alumīnija hidroksīds, nevis alumīnija trihidrāts, bet Savienībā ražošanas pamatā parasti ir hidrāta kristāli, kurus, karsējot un pievienojot kodīgo nātriju, atkal izkausē līdz šķidram stāvoklim, lai ražotu ceolīta suspensiju. Attiecībā uz iepriekš minētajiem argumentiem jānorāda, ka Birac grupas sniegtā informācija neapstrīd vispārnoteiktos faktus, ka, neraugoties uz apgalvojumiem par ražošanas procesu, izmaksu vai kvalitātes atšķirībām, attiecīgajam ražojumam ir tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un pielietojums kā līdzīgajam ražojumam.

3.   IZLASES VEIDOŠANA

3.1.   Savienības ražotāju izlases veidošana

| (16) | Astoņi Savienības ražotāji, kuru produkcija veido aptuveni 50 % no Savienības ražotāju pārdošanas apjoma tirgū, atsaucās paziņojumā par procedūras sākšanu izteiktajam aicinājumam iesniegt datus izlases veidošanai. Sākumā iekļaušanai izlasē izvēlējās piecus lielākos Savienības ražotājus. Tomēr viens uzņēmums nolēma pārtraukt sadarbību. Tāpēc šajā izmeklēšanā izlasē iekļāva atlikušos četrus Savienības ražotājus. |
| --- | --- |

(16)

Astoņi Savienības ražotāji, kuru produkcija veido aptuveni 50 % no Savienības ražotāju pārdošanas apjoma tirgū, atsaucās paziņojumā par procedūras sākšanu izteiktajam aicinājumam iesniegt datus izlases veidošanai. Sākumā iekļaušanai izlasē izvēlējās piecus lielākos Savienības ražotājus. Tomēr viens uzņēmums nolēma pārtraukt sadarbību. Tāpēc šajā izmeklēšanā izlasē iekļāva atlikušos četrus Savienības ražotājus.

| (17) | Šie četri ražotāji IP veidoja aptuveni 37 % no Savienības ražotāju kopējā pārdošanas apjoma Savienības tirgū un vairāk kā 75 % no to astoņu ražotāju pārdošanas apjoma, kuri iesniedza datus izlases veidošanai. Uzskatīja, ka šie četri izlasē iekļautie ražotāji kopumā pārstāv Savienības ražotājus. |
| --- | --- |

(17)

Šie četri ražotāji IP veidoja aptuveni 37 % no Savienības ražotāju kopējā pārdošanas apjoma Savienības tirgū un vairāk kā 75 % no to astoņu ražotāju pārdošanas apjoma, kuri iesniedza datus izlases veidošanai. Uzskatīja, ka šie četri izlasē iekļautie ražotāji kopumā pārstāv Savienības ražotājus.

| (18) | Bosnijas ražotāju eksportētāju grupa iebilda, ka trīs Savienības ražotāji (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. un Industrias Quimicas del Ebro SA) jāuzskata par tādiem, kas nesadarbojās izmeklēšanā. Tika apgalvots, ka šie uzņēmumi iesniedza nekonfidenciālas atbildes uz vēstulēm par trūkumiem dažas dienas pēc noteiktā termiņa. Attiecībā uz iepriekš teikto jānorāda, ka minēto personu sniegtā informācija tika iesniegta laikus un nekādā veidā nekavēja izmeklēšanas gaitu vai iesaistīto personu tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(18)

Bosnijas ražotāju eksportētāju grupa iebilda, ka trīs Savienības ražotāji (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. un Industrias Quimicas del Ebro SA) jāuzskata par tādiem, kas nesadarbojās izmeklēšanā. Tika apgalvots, ka šie uzņēmumi iesniedza nekonfidenciālas atbildes uz vēstulēm par trūkumiem dažas dienas pēc noteiktā termiņa. Attiecībā uz iepriekš teikto jānorāda, ka minēto personu sniegtā informācija tika iesniegta laikus un nekādā veidā nekavēja izmeklēšanas gaitu vai iesaistīto personu tiesības uz aizstāvību.

| (19) | Tika arī apgalvots, ka viens Savienības ražotājs (MAL Magyar Aluminium) savā atbildē, sniedzot datus izlases veidošanai, nepieminēja, ka tas ir saistīts ar citu Savienības ražotāju (Silkem d.o.o.). Pēdējais uzņēmums nebija iekļauts izlasē un netika minēts MAL Magyar Aluminium atbildēs uz anketas jautājumiem. Tāpēc tika apgalvots, ka jāuzskata, ka šie abi Savienības ražotāji nav sadarbojušies izmeklēšanā. Atbildot uz to, jānorāda, ka attiecības starp šīm abām iesaistītajām personām Komisijas dienestiem bija zināmas jau sūdzības iesniegšanas posmā, un viena no abām personām šīs attiecības minēja, sniedzot atbildes izlases veidošanā. Turklāt attiecības tika atklātas MAL Magyar Aluminium atbildēs uz anketas jautājumiem. Visbeidzot, jābūt absolūtai skaidrībai par to, ka Silkem d.o.o. un MAL Magyar Aluminium ir pilnībā sadarbojušies izmeklēšanā. Silkem d.o.o. iesniedza datus izlases veidošanai, bet netika iekļauts izlasē, tāpēc tam nebija jāsniedz atbildes uz anketas jautājumiem. MAL Magyar Aluminium nebija vajadzības iesniegt konsolidētu atbildi, iekļaujot Silkem d.o.o., jo Silkem d.o.o. ir atsevišķa juridiska persona. |
| --- | --- |

(19)

Tika arī apgalvots, ka viens Savienības ražotājs (MAL Magyar Aluminium) savā atbildē, sniedzot datus izlases veidošanai, nepieminēja, ka tas ir saistīts ar citu Savienības ražotāju (Silkem d.o.o.). Pēdējais uzņēmums nebija iekļauts izlasē un netika minēts MAL Magyar Aluminium atbildēs uz anketas jautājumiem. Tāpēc tika apgalvots, ka jāuzskata, ka šie abi Savienības ražotāji nav sadarbojušies izmeklēšanā. Atbildot uz to, jānorāda, ka attiecības starp šīm abām iesaistītajām personām Komisijas dienestiem bija zināmas jau sūdzības iesniegšanas posmā, un viena no abām personām šīs attiecības minēja, sniedzot atbildes izlases veidošanā. Turklāt attiecības tika atklātas MAL Magyar Aluminium atbildēs uz anketas jautājumiem. Visbeidzot, jābūt absolūtai skaidrībai par to, ka Silkem d.o.o. un MAL Magyar Aluminium ir pilnībā sadarbojušies izmeklēšanā. Silkem d.o.o. iesniedza datus izlases veidošanai, bet netika iekļauts izlasē, tāpēc tam nebija jāsniedz atbildes uz anketas jautājumiem. MAL Magyar Aluminium nebija vajadzības iesniegt konsolidētu atbildi, iekļaujot Silkem d.o.o., jo Silkem d.o.o. ir atsevišķa juridiska persona.

3.2.   Nesaistīto importētāju izlases veidošana

| (20) | Tikai trīs nesaistīti importētāji atsaucās paziņojumā par procedūras sākšanu izteiktajam uzaicinājumam sniegt informāciju izlases veidošanai. Pēc tam atklājās, ka viens no šiem uzņēmumiem neimportē un neiepērk attiecīgo ražojumu. Tādējādi nolēma, ka nav nepieciešama nesaistīto importētāju izlases veidošana. |
| --- | --- |

(20)

Tikai trīs nesaistīti importētāji atsaucās paziņojumā par procedūras sākšanu izteiktajam uzaicinājumam sniegt informāciju izlases veidošanai. Pēc tam atklājās, ka viens no šiem uzņēmumiem neimportē un neiepērk attiecīgo ražojumu. Tādējādi nolēma, ka nav nepieciešama nesaistīto importētāju izlases veidošana.

4.   DEMPINGS

4.1.   Normālā vērtība

| (21) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai katra no abiem Birac grupas ražotājiem eksportētājiem nodrošinātie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvi, t. i., vai šādas pārdošanas kopējais apjoms ir vienāds ar vai lielāks par 5 % no attiecīgā eksporta pārdošanas kopējā apjoma uz Savienību. Tika konstatēts, ka šis pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nav reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai katra no abiem Birac grupas ražotājiem eksportētājiem nodrošinātie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvi, t. i., vai šādas pārdošanas kopējais apjoms ir vienāds ar vai lielāks par 5 % no attiecīgā eksporta pārdošanas kopējā apjoma uz Savienību. Tika konstatēts, ka šis pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nav reprezentatīvs.

| (22) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, nosakot rentablo pārdevumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(22)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, nosakot rentablo pārdevumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū.

| (23) | Iekšzemes tirgū veiktus pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai pārsniedza tās. Tāpēc tika noteiktas ražošanas izmaksas iekšzemes tirgū IP. |
| --- | --- |

(23)

Iekšzemes tirgū veiktus pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai pārsniedza tās. Tāpēc tika noteiktas ražošanas izmaksas iekšzemes tirgū IP.

| (24) | Iepriekš minētā analīze parādīja, ka abu ražotāju eksportētāju pārdevumi iekšzemes tirgū ir rentabli, ņemot vērā to, ka vienības tīrā pārdošanas cena pārsniedza aprēķinātās vienības ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(24)

Iepriekš minētā analīze parādīja, ka abu ražotāju eksportētāju pārdevumi iekšzemes tirgū ir rentabli, ņemot vērā to, ka vienības tīrā pārdošanas cena pārsniedza aprēķinātās vienības ražošanas izmaksas.

| (25) | Tā kā pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvs, bija jānosaka normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(25)

Tā kā pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvs, bija jānosaka normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (26) | Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, radušās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko katrs no sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem guvis no līdzīgā ražojuma pārdošanas iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā, izmantojot parasto tirdzniecības apriti, pieskaitīja pašu vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Ražošanas izmaksas un PVA izmaksas pirms izmantošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas. |
| --- | --- |

(26)

Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, radušās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko katrs no sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem guvis no līdzīgā ražojuma pārdošanas iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā, izmantojot parasto tirdzniecības apriti, pieskaitīja pašu vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Ražošanas izmaksas un PVA izmaksas pirms izmantošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas.

4.2.   Eksporta cena

| (27) | Tā kā visu eksportu uz Savienību veica, izmantojot vienu saistīto importētāju, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu neatkarīgiem pircējiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā koriģēja par visām izmaksām, tostarp nodokļiem un nodevām, kas radušās posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, un pieņemamu uzcenojumu, lai ņemtu vērā PVA un peļņu. Attiecībā uz PVA izmantoja saistītā importētāja PVA izmaksas. Tā kā nesaistītie importētāji izmeklēšanā nesadarbojās, izmantoja pieņemamu peļņas normu 5 % apmērā, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no lietotājiem, kas arī importēja attiecīgo ražojumu IP. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā visu eksportu uz Savienību veica, izmantojot vienu saistīto importētāju, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu neatkarīgiem pircējiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā koriģēja par visām izmaksām, tostarp nodokļiem un nodevām, kas radušās posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, un pieņemamu uzcenojumu, lai ņemtu vērā PVA un peļņu. Attiecībā uz PVA izmantoja saistītā importētāja PVA izmaksas. Tā kā nesaistītie importētāji izmeklēšanā nesadarbojās, izmantoja pieņemamu peļņas normu 5 % apmērā, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no lietotājiem, kas arī importēja attiecīgo ražojumu IP.

| (28) | Birac grupa apgalvoja, ka tās saistītā importētāja funkcijas līdzinās nevis importētāja, bet drīzāk eksporta nodaļas funkcijām, tāpēc eksporta cena būtu jānosaka nevis atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam, bet gan saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātajām vai maksājamām eksporta cenām. Šajā sakarā jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cena tiek noteikta, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu neatkarīgiem pircējiem, ja attiecīgā ražojuma tālākpārdošanu neatkarīgiem pircējiem veic uzņēmumi, kas saistīti ar eksportētāju attiecīgajā eksportētājā valstī. Izmeklēšana parādīja, ka saistītais uzņēmums atrodas Savienībā. Cita starpā tas apstrādā pircēju pasūtījumus un rēķinus attiecībā uz attiecīgo ražojumu, ko ražo Birac grupa. Turpmāk konstatēja, ka Birac grupa pārdod attiecīgo ražojumu saistītajam uzņēmumam Savienībā tālākpārdošanai neatkarīgiem ES pircējiem. Tāpēc šis iebildums bija jānoraida. Jānorāda, ka tas, ka saistītais uzņēmums pirms importēšanas veic noteiktas darbības, nenozīmē, ka eksporta cenu nedrīkst noteikt, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam, piemērojot nepieciešamās atlaides saskaņā ar 2. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(28)

Birac grupa apgalvoja, ka tās saistītā importētāja funkcijas līdzinās nevis importētāja, bet drīzāk eksporta nodaļas funkcijām, tāpēc eksporta cena būtu jānosaka nevis atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam, bet gan saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātajām vai maksājamām eksporta cenām. Šajā sakarā jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cena tiek noteikta, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu neatkarīgiem pircējiem, ja attiecīgā ražojuma tālākpārdošanu neatkarīgiem pircējiem veic uzņēmumi, kas saistīti ar eksportētāju attiecīgajā eksportētājā valstī. Izmeklēšana parādīja, ka saistītais uzņēmums atrodas Savienībā. Cita starpā tas apstrādā pircēju pasūtījumus un rēķinus attiecībā uz attiecīgo ražojumu, ko ražo Birac grupa. Turpmāk konstatēja, ka Birac grupa pārdod attiecīgo ražojumu saistītajam uzņēmumam Savienībā tālākpārdošanai neatkarīgiem ES pircējiem. Tāpēc šis iebildums bija jānoraida. Jānorāda, ka tas, ka saistītais uzņēmums pirms importēšanas veic noteiktas darbības, nenozīmē, ka eksporta cenu nedrīkst noteikt, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam, piemērojot nepieciešamās atlaides saskaņā ar 2. panta 9. punktu.

4.3.   Salīdzinājums

| (29) | Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot ražotāja noteiktās cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica atbilstošu korekciju, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas attiecībā uz transportēšanas izmaksām, pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, banku komisijas maksām, iepakošanas izmaksām un kredīta izmaksām tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(29)

Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot ražotāja noteiktās cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica atbilstošu korekciju, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas attiecībā uz transportēšanas izmaksām, pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, banku komisijas maksām, iepakošanas izmaksām un kredīta izmaksām tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem.

4.4.   Dempinga starpība

| (30) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību abiem ražotājiem eksportētājiem noteica, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību abiem ražotājiem eksportētājiem noteica, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.

| (31) | Abu ražotāju eksportētāju atsevišķās dempinga starpības tika svērtas, pamatojoties uz eksporta apjomiem uz Savienību, iegūstot dempinga starpību, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, un Birac grupai tā bija 28,1 %. |
| --- | --- |

(31)

Abu ražotāju eksportētāju atsevišķās dempinga starpības tika svērtas, pamatojoties uz eksporta apjomiem uz Savienību, iegūstot dempinga starpību, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, un Birac grupai tā bija 28,1 %.

| (32) | Pamatojoties uz sūdzībā norādīto un sadarbībā iesaistītās BiH ražotāju eksportētāju grupas sniegto informāciju, BiH nav zināmi citi attiecīgā ražojuma ražotāji. Tāpēc BiH nosakāmajai valsts mēroga dempinga starpībai jābūt vienādai ar dempinga starpību, kas noteikta vienīgajai sadarbībā iesaistītajai BiH ražotāju eksportētāju grupai. |
| --- | --- |

(32)

Pamatojoties uz sūdzībā norādīto un sadarbībā iesaistītās BiH ražotāju eksportētāju grupas sniegto informāciju, BiH nav zināmi citi attiecīgā ražojuma ražotāji. Tāpēc BiH nosakāmajai valsts mēroga dempinga starpībai jābūt vienādai ar dempinga starpību, kas noteikta vienīgajai sadarbībā iesaistītajai BiH ražotāju eksportētāju grupai.

5.   KAITĒJUMS

5.1.   Ievadpiezīmes

| (33) | Jāatgādina, ka šajā gadījumā ir tikai viens Bosnijas ražotājs eksportētājs (Birac grupa). Tāpēc, lai aizsargātu uzņēmumu konfidenciālo informāciju, nav iespējams sniegt precīzus datus par importa apjomu, importa cenām, tirgus daļām un Savienības ražošanas nozari, kā arī pārdošanas apjomiem. Šajos apstākļos rādītāji ir doti indeksētā vai diapazona veidā. |
| --- | --- |

(33)

Jāatgādina, ka šajā gadījumā ir tikai viens Bosnijas ražotājs eksportētājs (Birac grupa). Tāpēc, lai aizsargātu uzņēmumu konfidenciālo informāciju, nav iespējams sniegt precīzus datus par importa apjomu, importa cenām, tirgus daļām un Savienības ražošanas nozari, kā arī pārdošanas apjomiem. Šajos apstākļos rādītāji ir doti indeksētā vai diapazona veidā.

| (34) | Saskaņā ar 3.1 iedaļu četri izlasē iekļautie Savienības ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar 3.1 iedaļu četri izlasē iekļautie Savienības ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

5.2.   Patēriņš Savienībā

| (35) | Izmeklēšanas provizoriskajā posmā Savienības patēriņa aprēķina pamatā bija sūdzībā iekļautie dati, ko papildināja no izmeklēšanā iesaistītajiem ražotājiem un importētāja/lietotājiem iegūtie pārbaudītie dati. Šos datus nosūtīja visām ieinteresētajām personām piezīmju sniegšanai. Netika iesniegtas piezīmes, kas apstrīdētu datus par patēriņu Savienībā. |
| --- | --- |

(35)

Izmeklēšanas provizoriskajā posmā Savienības patēriņa aprēķina pamatā bija sūdzībā iekļautie dati, ko papildināja no izmeklēšanā iesaistītajiem ražotājiem un importētāja/lietotājiem iegūtie pārbaudītie dati. Šos datus nosūtīja visām ieinteresētajām personām piezīmju sniegšanai. Netika iesniegtas piezīmes, kas apstrīdētu datus par patēriņu Savienībā.

| (36) | Tādējādi patēriņu Savienībā noteica, izmantojot Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā, citu zināmo Savienības ražotāju līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā un attiecīgā ražojuma importa apjomu no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(36)

Tādējādi patēriņu Savienībā noteica, izmantojot Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā, citu zināmo Savienības ražotāju līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā un attiecīgā ražojuma importa apjomu no trešām valstīm.

| (37) | Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Avots: sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(37)

Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi.

2005

2006

2007

2008

2009 (IP)

Tonnas

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Avots: sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (38) | Attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma patēriņš Savienībā samazinājās par 7 %. Tas atspoguļo lietotāju ražotajos galvenajos ražojumos, piemēram, veļas mazgāšanas līdzekļos, iekļautā attiecīgā ražojuma daudzuma pakāpenisku samazināšanos. Tas atspoguļo arī to, ka arvien vairāk lietotāja ražošanas nozares ražojumos neizmanto ceolītu. |
| --- | --- |

(38)

Attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma patēriņš Savienībā samazinājās par 7 %. Tas atspoguļo lietotāju ražotajos galvenajos ražojumos, piemēram, veļas mazgāšanas līdzekļos, iekļautā attiecīgā ražojuma daudzuma pakāpenisku samazināšanos. Tas atspoguļo arī to, ka arvien vairāk lietotāja ražošanas nozares ražojumos neizmanto ceolītu.

5.3.   Imports no attiecīgās valsts

5.3.1.   Par dempinga cenām no attiecīgās valsts veiktā importa apjoms, cena un tirgus daļa

| (39) | Attiecīgā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 359 %. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms | 100 | 73 | 68 | 252 | 459 |
| Indekss: 2005. g. = 100


  Avots: apstiprināta atbilde uz anketas jautājumu. |

(39)

Attiecīgā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 359 %.

2005

2006

2007

2008

2009 (IP)

Importa apjoms

100

73

68

252

459

Indekss: 2005. g. = 100

Avots: apstiprināta atbilde uz anketas jautājumu.

| (40) | Laikā no 2005. līdz 2008. gadam vidējā importa cena bija stabila, bet IP palielinājās par aptuveni 10 %. To galvenokārt noteica situācijas uzlabošanās ES tirgū, kas ļāva visiem attiecīgā ražojuma ražotājiem paaugstināt cenas. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā importa cena (CIF) | 100 | 100 | 102 | 99 | 109 |
| Indekss: 2005. g. = 100
  Avots: apstiprināta atbilde uz anketas jautājumu. |

(40)

Laikā no 2005. līdz 2008. gadam vidējā importa cena bija stabila, bet IP palielinājās par aptuveni 10 %. To galvenokārt noteica situācijas uzlabošanās ES tirgū, kas ļāva visiem attiecīgā ražojuma ražotājiem paaugstināt cenas.

2005

2006

2007

2008

2009 (IP)

Vidējā importa cena (CIF)

100

100

102

99

109

Indekss: 2005. g. = 100

Avots: apstiprināta atbilde uz anketas jautājumu.

| (41) | Attiecīgās valsts importa tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga gandrīz četrkārtīgi un IP bija 10–15 %. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BiH tirgus daļa | 0–5 % | 0–5 % | 0–5 % | 5–10 % | 10–15 % |
| Indekss: 2005. g. = 100 | 100 | 68 | 59 | 259 | 495 |
| Avots: apstiprināta atbilde uz anketas jautājumu. |

(41)

Attiecīgās valsts importa tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga gandrīz četrkārtīgi un IP bija 10–15 %.

2005

2006

2007

2008

2009 (IP)

BiH tirgus daļa

0–5 %

0–5 %

0–5 %

5–10 %

10–15 %

Indekss: 2005. g. = 100

100

68

59

259

495

Avots: apstiprināta atbilde uz anketas jautājumu.

5.3.2.   Importa par dempinga cenām ietekme uz cenām

| (42) | Lai analizētu cenu samazinājumu, Bosnijas ražotāja eksportētāja importa cenas salīdzināja ar Savienības ražošanas nozares cenām IP, izmantojot vidējās cenas. Savienības ražošanas nozares cenas koriģēja atbilstoši ražotāja tīro cenu līmenim un salīdzināja ar CIF importa cenām. Muitas nodokļi netika ņemti vērā, jo IP Bosnijas ražotājam eksportētājam bija noteikta preferenciālā likme 0 % apmērā. |
| --- | --- |

(42)

Lai analizētu cenu samazinājumu, Bosnijas ražotāja eksportētāja importa cenas salīdzināja ar Savienības ražošanas nozares cenām IP, izmantojot vidējās cenas. Savienības ražošanas nozares cenas koriģēja atbilstoši ražotāja tīro cenu līmenim un salīdzināja ar CIF importa cenām. Muitas nodokļi netika ņemti vērā, jo IP Bosnijas ražotājam eksportētājam bija noteikta preferenciālā likme 0 % apmērā.

| (43) | Konstatētā vidējā svērtā cenas starpība, kas izteikta procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, ir 20–25 %. |
| --- | --- |

(43)

Konstatētā vidējā svērtā cenas starpība, kas izteikta procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, ir 20–25 %.

5.4.   Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

5.4.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (44) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (45) | Uz makroekonomiskajiem elementiem attiecināmo rādītāju, piemēram, ražošanas, jaudas, pārdošanas apjoma, tirgus daļas u. c., pamatā ir Komisijas dienestu noteiktie dati, kas izsūtīti ieinteresētajām personām piezīmju izteikšanai, kā minēts iepriekš 35. apsvērumā. Dati par šiem rādītājiem raksturo visus Savienības ražotājus. Ja tiek izmantoti dati par Savienības ražotājiem kopumā, turpmāk sniegtajās tabulās kā avotu min makrodatus. Pārējo rādītāju pamatā ir apstiprināti dati, kas iegūti no izlasē iekļautajiem ražotājiem. Šos datus sauc par mikrodatiem. Attiecībā uz makrodatiem Bosnijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, pastāvot pretrunai attiecībā uz piemēroto KN kodu, ko lieto ražojuma klasificēšanai, šie dati, visticamāk, nav ticami. Šajā sakarā jānorāda, ka kaitējuma rādītājus nekādā ziņā neietekmē iespējamās KN kodu pretrunas. Jāatgādina, ka publicētajā paziņojumā par procedūras sākšanu bija sniegta attiecīgā ražojuma definīcija. Šī definīcija ir skaidra, un nav nekādu kļūdainas interpretācijas iespēju. Ieinteresētās personas bija uzaicinātas sniegt informāciju, pamatojoties uz ražojuma definīciju, neņemot vērā KN kodus, jo paziņojumā par procedūras sākšanu teikts, ka KN kods ir sniegts tikai informatīvā nolūkā. Turklāt jāatgādina, ka Bosnijas ražotājs eksportētājs nav apstrīdējis informāciju, kas attiecas uz patēriņu Savienībā. Informāciju par importu pārsvarā ieguva tiešā veidā no Bosnijas ražotāja eksportētāja datiem, bet atlikusī daļa attiecās uz nelielu importa apjomu no citām valstīm. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka netika sniegti konkrēti pierādījumi, kas apstiprina apgalvojumu par to, ka dati nav ticami, šis apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(45)

Uz makroekonomiskajiem elementiem attiecināmo rādītāju, piemēram, ražošanas, jaudas, pārdošanas apjoma, tirgus daļas u. c., pamatā ir Komisijas dienestu noteiktie dati, kas izsūtīti ieinteresētajām personām piezīmju izteikšanai, kā minēts iepriekš 35. apsvērumā. Dati par šiem rādītājiem raksturo visus Savienības ražotājus. Ja tiek izmantoti dati par Savienības ražotājiem kopumā, turpmāk sniegtajās tabulās kā avotu min makrodatus. Pārējo rādītāju pamatā ir apstiprināti dati, kas iegūti no izlasē iekļautajiem ražotājiem. Šos datus sauc par mikrodatiem. Attiecībā uz makrodatiem Bosnijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, pastāvot pretrunai attiecībā uz piemēroto KN kodu, ko lieto ražojuma klasificēšanai, šie dati, visticamāk, nav ticami. Šajā sakarā jānorāda, ka kaitējuma rādītājus nekādā ziņā neietekmē iespējamās KN kodu pretrunas. Jāatgādina, ka publicētajā paziņojumā par procedūras sākšanu bija sniegta attiecīgā ražojuma definīcija. Šī definīcija ir skaidra, un nav nekādu kļūdainas interpretācijas iespēju. Ieinteresētās personas bija uzaicinātas sniegt informāciju, pamatojoties uz ražojuma definīciju, neņemot vērā KN kodus, jo paziņojumā par procedūras sākšanu teikts, ka KN kods ir sniegts tikai informatīvā nolūkā. Turklāt jāatgādina, ka Bosnijas ražotājs eksportētājs nav apstrīdējis informāciju, kas attiecas uz patēriņu Savienībā. Informāciju par importu pārsvarā ieguva tiešā veidā no Bosnijas ražotāja eksportētāja datiem, bet atlikusī daļa attiecās uz nelielu importa apjomu no citām valstīm. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka netika sniegti konkrēti pierādījumi, kas apstiprina apgalvojumu par to, ka dati nav ticami, šis apgalvojums bija jānoraida.

5.4.2.   Kaitējuma rādītāji

Ražošanas apjoms, jauda un tās izmantojums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms | 100 | 108 | 114 | 90 | 86 |
| Ražošanas jauda | 100 | 99 | 104 | 100 | 100 |
| Jaudas izlietojums | 72 % | 79 % | 78 % | 65 % | 62 % |
| Indekss: 2005. g. = 100


  Avots: makrodati. |

2005

2006

2007

2008

2009 (IP)

Ražošanas apjoms

100

108

114

90

86

Ražošanas jauda

100

99

104

100

100

Jaudas izlietojums

72 %

79 %

78 %

65 %

62 %

Indekss: 2005. g. = 100

Avots: makrodati.

| (46) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 14 %. No 2008. līdz 2009. gadam darbību pilnībā pārtrauca Savienības ražotājs (Sasol Italy SpA). Turklāt Henkel AG pārtrauca ražot ceolīta suspensiju (tas nav attiecīgais ražojums, bet gan šķidrs variants, ko izmanto kā aizvietotāju). Zināmā mērā šīs norises uzlaboja atlikušo ražotāju situāciju. |
| --- | --- |

(46)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 14 %. No 2008. līdz 2009. gadam darbību pilnībā pārtrauca Savienības ražotājs (Sasol Italy SpA). Turklāt Henkel AG pārtrauca ražot ceolīta suspensiju (tas nav attiecīgais ražojums, bet gan šķidrs variants, ko izmanto kā aizvietotāju). Zināmā mērā šīs norises uzlaboja atlikušo ražotāju situāciju.

| (47) | Neraugoties uz iepriekš minētajām norisēm, jauda attiecīgajā periodā saskaņā ar šajā ražošanas nozarē parasti izmantoto aprēķina metodi ir bijusi samērā nemainīga. Tomēr izlasē iekļauto ražotāju pārbaude parādīja, ka šīs nozares jaudas aprēķins var svārstīties atkarībā no tā, cik salīdzinoši labi klājas attiecīgā ražojuma tirgum un citu tādu ražojumu tirgum, kurus iespējams ražot, izmantojot tās pašas iekārtas. |
| --- | --- |

(47)

Neraugoties uz iepriekš minētajām norisēm, jauda attiecīgajā periodā saskaņā ar šajā ražošanas nozarē parasti izmantoto aprēķina metodi ir bijusi samērā nemainīga. Tomēr izlasē iekļauto ražotāju pārbaude parādīja, ka šīs nozares jaudas aprēķins var svārstīties atkarībā no tā, cik salīdzinoši labi klājas attiecīgā ražojuma tirgum un citu tādu ražojumu tirgum, kurus iespējams ražot, izmantojot tās pašas iekārtas.

| (48) | Iepriekš minētie jaudas izmantošanas dati norāda uz samazinājumu par 14 %. Turklāt šis līmenis nevienā punktā nesasniedza 80 %, kas liecina par zināmu jaudas pārpalikumu. Šis jautājums sīkāk izskatīts, aplūkojot cēloņsakarības.

  Krājumi | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi gada beigās | Mazāk par 2 % | Mazāk par 2 % | Mazāk par 2 % | Mazāk par 2 % | Mazāk par 2 % |
| Indekss: 2005. g. = 100
  Avots: makrodati. |

(48)

Iepriekš minētie jaudas izmantošanas dati norāda uz samazinājumu par 14 %. Turklāt šis līmenis nevienā punktā nesasniedza 80 %, kas liecina par zināmu jaudas pārpalikumu. Šis jautājums sīkāk izskatīts, aplūkojot cēloņsakarības.

Krājumi

2005

2006

2007

2008

2009 (IP)

Krājumi gada beigās

Mazāk par 2 %

Mazāk par 2 %

Mazāk par 2 %

Mazāk par 2 %

Mazāk par 2 %

Indekss: 2005. g. = 100

Avots: makrodati.

| (49) | Savienības ražošanas nozares krājumu līmenis visā attiecīgajā periodā bija zems un stabils. Līdzīgā ražojuma ražošanu plānoja tā, lai izpildītu pasūtījumus, un krājumu apjoms vienmēr bija minimāls. Tāpēc šis faktors nebija nozīmīgs dotajā izmeklēšanā.

  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pārdošanas apjoms | 100 | 108 | 116 | 93 | 82 |
| Tirgus daļa | 95-100 % | 95-100 % | 95-100 % | 90-95 % | 85-90 % |
| Tirgus daļas indekss | 100 | 101 | 101 | 96 | 89 |
| Indekss: 2005. g. = 100
  Avots: makrodati. |

(49)

Savienības ražošanas nozares krājumu līmenis visā attiecīgajā periodā bija zems un stabils. Līdzīgā ražojuma ražošanu plānoja tā, lai izpildītu pasūtījumus, un krājumu apjoms vienmēr bija minimāls. Tāpēc šis faktors nebija nozīmīgs dotajā izmeklēšanā.

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2005

2006

2007

2008

2009 (IP)

ES pārdošanas apjoms

100

108

116

93

82

Tirgus daļa

95-100 %

95-100 %

95-100 %

90-95 %

85-90 %

Tirgus daļas indekss

100

101

101

96

89

Indekss: 2005. g. = 100

Avots: makrodati.

| (50) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 18 %. |
| --- | --- |

(50)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 18 %.

| (51) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā saruka par 11 %.

  Pārdošanas cenas | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā pārdošanas cena (EUR/t) | 292 | 306 | 315 | 332 | 354 |
| Avots: mikrodati. |

(51)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā saruka par 11 %.

Pārdošanas cenas

2005

2006

2007

2008

2009 (IP)

Vidējā pārdošanas cena (EUR/t)

292

306

315

332

354

Avots: mikrodati.

| (52) | Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītām personām ES attiecīgajā periodā palielinājās par 21 %. Tas galvenokārt atspoguļoja pieaugušās izejvielu un enerģijas cenas, tāpēc tas atsevišķi nav uzskatāms par nozīmīgu rādītāju.

  Rentabilitāte | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņas norma pirms nodokļu samaksas | 3,2 % | 0,8 % | 1,4 % | –1,8 % | 4,3 % |
| Avots: mikrodati. |

(52)

Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītām personām ES attiecīgajā periodā palielinājās par 21 %. Tas galvenokārt atspoguļoja pieaugušās izejvielu un enerģijas cenas, tāpēc tas atsevišķi nav uzskatāms par nozīmīgu rādītāju.

Rentabilitāte

2005

2006

2007

2008

2009 (IP)

Peļņas norma pirms nodokļu samaksas

3,2 %

0,8 %

1,4 %

–1,8 %

4,3 %

Avots: mikrodati.

| (53) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāte visā attiecīgajā periodā bija zema. Šādu situāciju radīja nozares nespēja paaugstināt cenas iedaļā “Cēloņsakarība” aprakstīto iemeslu dēļ un jo īpaši – arvien augošs importa apjoms par dempinga cenām. To izraisīja arī zemais jaudas izmantošanas līmenis, kā paskaidrots 47. apsvērumā. |
| --- | --- |

(53)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāte visā attiecīgajā periodā bija zema. Šādu situāciju radīja nozares nespēja paaugstināt cenas iedaļā “Cēloņsakarība” aprakstīto iemeslu dēļ un jo īpaši – arvien augošs importa apjoms par dempinga cenām. To izraisīja arī zemais jaudas izmantošanas līmenis, kā paskaidrots 47. apsvērumā.

| (54) | No 2005. līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares rentabilitāte būtiski samazinājās, un 2008. gadā nozare sāka ciest zaudējumus. IP tā atguvās, pārbaudes periodā sasniedzot augstāko līmeni, tomēr tā joprojām nespēja sasniegt peļņas rādītāju, kādu šī nozare varētu sasniegt, ja nebūtu importa par dempinga cenām, – 5,9 % (skatīt 67. apsvērumu). |
| --- | --- |

(54)

No 2005. līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares rentabilitāte būtiski samazinājās, un 2008. gadā nozare sāka ciest zaudējumus. IP tā atguvās, pārbaudes periodā sasniedzot augstāko līmeni, tomēr tā joprojām nespēja sasniegt peļņas rādītāju, kādu šī nozare varētu sasniegt, ja nebūtu importa par dempinga cenām, – 5,9 % (skatīt 67. apsvērumu).

| (55) | Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju rentabilitāte 2009. gadā bija pietiekama. Šo pieņēmumu nepamatoja nekādi apstiprinoši pierādījumi, un apgalvojums atsaucas uz nekonkrētu “publiski pieejamu informāciju”. Izlasē iekļautie ražotāji apgalvoja, ka 2009. gadā sasniegtais rentabilitātes līmenis bija vienreizējs notikums un nebija ilgtspējīgs, ņemot vērā Bosnijas ražotāju eksportētāju enerģisko ienākšanu tirgū ar lieliem daudzumiem un zemām dempinga cenām. Izlasē iekļautie ražotāji apgalvoja, ka rentabilitāte 2010. gadā, visticamāk, atgriezīsies 2008. gada līmenī. |
| --- | --- |

(55)

Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju rentabilitāte 2009. gadā bija pietiekama. Šo pieņēmumu nepamatoja nekādi apstiprinoši pierādījumi, un apgalvojums atsaucas uz nekonkrētu “publiski pieejamu informāciju”. Izlasē iekļautie ražotāji apgalvoja, ka 2009. gadā sasniegtais rentabilitātes līmenis bija vienreizējs notikums un nebija ilgtspējīgs, ņemot vērā Bosnijas ražotāju eksportētāju enerģisko ienākšanu tirgū ar lieliem daudzumiem un zemām dempinga cenām. Izlasē iekļautie ražotāji apgalvoja, ka rentabilitāte 2010. gadā, visticamāk, atgriezīsies 2008. gada līmenī.

| (56) | Komisijas dienesti pārbaudīja iepriekš minētos apgalvojumus. Pārbaude konkrēti skāra izejvielu un pārdošanas izmaksu dinamiku, cenas, ko atspoguļo attiecīgie līgumi. Tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozari 2009. gadā labvēlīgi ietekmēja noteikti īslaicīgi faktori, kas palielināja tās rentabilitāti, neraugoties uz ievērojamu importa par dempinga cenām apjomu:






  i) | izlasē iekļautos ražotājus zināmā mērā labvēlīgi ietekmēja ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma pieaugums pēc tam, kad ražošanu pārtrauca divi citi Savienības ražotāji, kā minēts 46. apsvērumā; |
| --- | --- | --- |

(56)

Komisijas dienesti pārbaudīja iepriekš minētos apgalvojumus. Pārbaude konkrēti skāra izejvielu un pārdošanas izmaksu dinamiku, cenas, ko atspoguļo attiecīgie līgumi. Tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozari 2009. gadā labvēlīgi ietekmēja noteikti īslaicīgi faktori, kas palielināja tās rentabilitāti, neraugoties uz ievērojamu importa par dempinga cenām apjomu:

i)

izlasē iekļautos ražotājus zināmā mērā labvēlīgi ietekmēja ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma pieaugums pēc tam, kad ražošanu pārtrauca divi citi Savienības ražotāji, kā minēts 46. apsvērumā;

| ii) | lai gan no 2008. gada izejvielu cenas kopumā pieauga, dažus izlasē iekļautos ražotājus labvēlīgi ietekmēja uz gadu noslēgtie līgumi par izejvielu piegādi, kas ierobežoja šāda pieauguma ietekmi; |
| --- | --- |

ii)

lai gan no 2008. gada izejvielu cenas kopumā pieauga, dažus izlasē iekļautos ražotājus labvēlīgi ietekmēja uz gadu noslēgtie līgumi par izejvielu piegādi, kas ierobežoja šāda pieauguma ietekmi;

| iii) | vienu izlasē iekļauto ražotāju 2009. gadā labvēlīgi ietekmēja finansējuma izmaksu būtiska samazināšanās grupā notikušās restrukturizācijas dēļ. |
| --- | --- |

iii)

vienu izlasē iekļauto ražotāju 2009. gadā labvēlīgi ietekmēja finansējuma izmaksu būtiska samazināšanās grupā notikušās restrukturizācijas dēļ.

| (57) | Pamatojoties uz šo, peļņas normas dinamika joprojām liecināja par kaitējumu, jo, ja nebūtu importa par dempinga cenām, peļņa būtu bijusi ievērojami lielāka.

  Ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (EUR) | 577 448 | 337 865 | 324 636 | 1 012 717 | 366 235 |
| Ienākumi no neto aktīviem | 17 % | 6 % | 11 % | –10 % | 26 % |
| Naudas plūsma (EUR) | 1 013 223 | 744 905 | 905 792 | – 930 920 | 1 638 112 |
| Avots: mikrodati. |

(57)

Pamatojoties uz šo, peļņas normas dinamika joprojām liecināja par kaitējumu, jo, ja nebūtu importa par dempinga cenām, peļņa būtu bijusi ievērojami lielāka.

Ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

2005

2006

2007

2008

2009 (IP)

Ieguldījumi (EUR)

577 448

337 865

324 636

1 012 717

366 235

Ienākumi no neto aktīviem

17 %

6 %

11 %

–10 %

26 %

Naudas plūsma (EUR)

1 013 223

744 905

905 792

– 930 920

1 638 112

Avots: mikrodati.

| (58) | Bosnijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ieguldījumi attiecīgajā periodā bija nelieli, bet Savienības ražošanas nozare paskaidroja, ka arī ieguldījumu ienesīgums bija pārāk neliels, lai pamatotu būtiskus ieguldījumus attiecīgajā ražojumā. |
| --- | --- |

(58)

Bosnijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ieguldījumi attiecīgajā periodā bija nelieli, bet Savienības ražošanas nozare paskaidroja, ka arī ieguldījumu ienesīgums bija pārāk neliels, lai pamatotu būtiskus ieguldījumus attiecīgajā ražojumā.

| (59) | Ieguldījumu ienesīgums, ko izsaka Savienības ražošanas nozares tīrā peļņā un tās veikto ieguldījumu tīrā uzskaites vērtībā, attīstījās tāpat kā iepriekš aprakstītā rentabilitāte. Jānorāda, ka attiecīgie neto aktīvi jau lielā mērā amortizēti. |
| --- | --- |

(59)

Ieguldījumu ienesīgums, ko izsaka Savienības ražošanas nozares tīrā peļņā un tās veikto ieguldījumu tīrā uzskaites vērtībā, attīstījās tāpat kā iepriekš aprakstītā rentabilitāte. Jānorāda, ka attiecīgie neto aktīvi jau lielā mērā amortizēti.

| (60) | Arī naudas plūsmai Savienības ražošanas nozarē ir raksturīga tāda pati tendence kā iepriekš aprakstītajai rentabilitātei. Situācija naudas plūsmas ziņā bija nopietna 2008. gadā, kad pārdošanas apjoma samazināšanos papildināja tas, ka ražotājiem nācās turpināt pildīt līgumsaistības attiecībā uz izejvielu iepirkšanu. |
| --- | --- |

(60)

Arī naudas plūsmai Savienības ražošanas nozarē ir raksturīga tāda pati tendence kā iepriekš aprakstītajai rentabilitātei. Situācija naudas plūsmas ziņā bija nopietna 2008. gadā, kad pārdošanas apjoma samazināšanos papildināja tas, ka ražotājiem nācās turpināt pildīt līgumsaistības attiecībā uz izejvielu iepirkšanu.

| (61) | Savienības ražošanas nozare nenorādīja, ka spēja piesaistīt kapitālu ir problemātiska.

  Nodarbinātība, produktivitāte un algas | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība (pilna laika ekvivalents) | 241 | 241 | 253 | 244 | 221 |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu strādājošo (EUR) | 36 574 | 39 644 | 40 207 | 39 130 | 40 225 |
| Produktivitāte uz vienu strādājošo | 1 423 | 1 529 | 1 535 | 1 296 | 1 223 |
| Avots: mikrodati, izņemot datus par nodarbinātību, kas ir makrodati. |

(61)

Savienības ražošanas nozare nenorādīja, ka spēja piesaistīt kapitālu ir problemātiska.

Nodarbinātība, produktivitāte un algas

2005

2006

2007

2008

2009 (IP)

Nodarbinātība (pilna laika ekvivalents)

241

241

253

244

221

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu strādājošo (EUR)

36 574

39 644

40 207

39 130

40 225

Produktivitāte uz vienu strādājošo

1 423

1 529

1 535

1 296

1 223

Avots: mikrodati, izņemot datus par nodarbinātību, kas ir makrodati.

| (62) | Attiecīgajā periodā visu Savienības ražotāju darbinieku skaits, kas iesaistīti līdzīgā ražojuma ražošanā, samazinājās atbilstoši ražošanas un pārdošanas apjoma kritumam. Vidējās darbaspēja izmaksas uz vienu strādājošo palielinājās, atspoguļojot inflācijas kāpumu. |
| --- | --- |

(62)

Attiecīgajā periodā visu Savienības ražotāju darbinieku skaits, kas iesaistīti līdzīgā ražojuma ražošanā, samazinājās atbilstoši ražošanas un pārdošanas apjoma kritumam. Vidējās darbaspēja izmaksas uz vienu strādājošo palielinājās, atspoguļojot inflācijas kāpumu.

| (63) | Produktivitāte, ko raksturo produkcijas izlaide uz vienu strādājošo, attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %, jo pārdošanas apjoms saruka straujāk nekā nodarbinātība. Šī negatīvā norise, visticamāk, noteiks turpmāku darbavietu skaita samazināšanos nākotnē. |
| --- | --- |

(63)

Produktivitāte, ko raksturo produkcijas izlaide uz vienu strādājošo, attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %, jo pārdošanas apjoms saruka straujāk nekā nodarbinātība. Šī negatīvā norise, visticamāk, noteiks turpmāku darbavietu skaita samazināšanos nākotnē.

5.4.3.   Dempinga lielums

| (64) | Ņemot vērā attiecīgās valsts importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz ES tirgu nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(64)

Ņemot vērā attiecīgās valsts importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz ES tirgu nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

5.5.   Secinājums par kaitējumu

| (65) | Savienības ražotājiem attiecīgajā periodā tika nodarīts ievērojams kaitējums, ko skaidri parāda iepriekš sniegtā analīze par to ražošanas apjomu, jaudas izmantošanu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, nodarbinātību un produktivitātes tendencēm. |
| --- | --- |

(65)

Savienības ražotājiem attiecīgajā periodā tika nodarīts ievērojams kaitējums, ko skaidri parāda iepriekš sniegtā analīze par to ražošanas apjomu, jaudas izmantošanu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, nodarbinātību un produktivitātes tendencēm.

| (66) | Arī cenu un rentabilitātes ziņā kaitējums ir acīmredzams. Tomēr šī analīze ir sarežģīta, jo palielinājās izejvielu un enerģijas cenas, ietekmējot attiecīgā ražojuma cenas. Rentabilitāte, naudas plūsma un ieguldījumu ienesīgums laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam pasliktinājās. Īpaši nopietns gads nozarei bija 2008. gads galvenokārt tāpēc, ka uzņēmumi bija spiesti pildīt izejvielu iepirkšanas līgumus, bet zaudēja vairāk nekā 20 % no pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(66)

Arī cenu un rentabilitātes ziņā kaitējums ir acīmredzams. Tomēr šī analīze ir sarežģīta, jo palielinājās izejvielu un enerģijas cenas, ietekmējot attiecīgā ražojuma cenas. Rentabilitāte, naudas plūsma un ieguldījumu ienesīgums laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam pasliktinājās. Īpaši nopietns gads nozarei bija 2008. gads galvenokārt tāpēc, ka uzņēmumi bija spiesti pildīt izejvielu iepirkšanas līgumus, bet zaudēja vairāk nekā 20 % no pārdošanas apjoma.

| (67) | Tirgus situācija uzlabojās 2009. gadā, un cenu pieaugums ļāva uzlabot situāciju rentabilitātes ziņā, tomēr, kā skaidrots 56. apsvērumā iepriekš, bija skaidrs, ka uzlabojums ir īslaicīgs un ka 2009. gada tirgus situācija, visticamāk, neatkārtosies. Tomēr jānorāda, ka pat 2009. gadā rentabilitāte nesasniedza 5,9 %, kas šai nozarei uzskatāma par normālu peļņu. |
| --- | --- |

(67)

Tirgus situācija uzlabojās 2009. gadā, un cenu pieaugums ļāva uzlabot situāciju rentabilitātes ziņā, tomēr, kā skaidrots 56. apsvērumā iepriekš, bija skaidrs, ka uzlabojums ir īslaicīgs un ka 2009. gada tirgus situācija, visticamāk, neatkārtosies. Tomēr jānorāda, ka pat 2009. gadā rentabilitāte nesasniedza 5,9 %, kas šai nozarei uzskatāma par normālu peļņu.

| (68) | Kaitējumu novērtēja Savienības ražošanas nozarei kopumā (makroekonomiskie rādītāji), lai gan dažiem rādītājiem novērtēja tikai izlasē iekļautos ražotājus (mikroekonomiskie rādītāji). Starp mikroekonomiskajiem un makroekonomiskajiem rādītājiem netika konstatētas būtiskas atšķirības. |
| --- | --- |

(68)

Kaitējumu novērtēja Savienības ražošanas nozarei kopumā (makroekonomiskie rādītāji), lai gan dažiem rādītājiem novērtēja tikai izlasē iekļautos ražotājus (mikroekonomiskie rādītāji). Starp mikroekonomiskajiem un makroekonomiskajiem rādītājiem netika konstatētas būtiskas atšķirības.

| (69) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka Savienības ražošanas nozares lielākajai daļai ir nodarīts kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(69)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka Savienības ražošanas nozares lielākajai daļai ir nodarīts kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

6.1.   Ievads

| (70) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir Savienības ražošanas nozarei nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu kaitējumu, kas nav imports par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir Savienības ražošanas nozarei nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu kaitējumu, kas nav imports par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori.

6.2.   Importa par dempinga cenām ietekme

| (71) | Imports no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā palielinājās par gandrīz 400 % un ieguva nozīmīgu tirgus daļu, t. i., tā pieauga no mazāk par 5 % līdz 10–15 %. Vienlaikus tiešā un salīdzināmā veidā pasliktinājās ekonomiskā situācija Savienības ražošanas nozarē, kas bija vienīgais cits būtiskais dalībnieks ES tirgū, tā kā importa apjoms no citiem avotiem ir neliels. |
| --- | --- |

(71)

Imports no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā palielinājās par gandrīz 400 % un ieguva nozīmīgu tirgus daļu, t. i., tā pieauga no mazāk par 5 % līdz 10–15 %. Vienlaikus tiešā un salīdzināmā veidā pasliktinājās ekonomiskā situācija Savienības ražošanas nozarē, kas bija vienīgais cits būtiskais dalībnieks ES tirgū, tā kā importa apjoms no citiem avotiem ir neliels.

| (72) | Importa par dempinga cenām tirgus daļas palielināšanās notika apstākļos, kad ES patēriņš attiecīgajā periodā saruka par 7 %. |
| --- | --- |

(72)

Importa par dempinga cenām tirgus daļas palielināšanās notika apstākļos, kad ES patēriņš attiecīgajā periodā saruka par 7 %.

| (73) | Arvien lielāks importa par dempinga cenām apjoms IP tika veikts par cenām, kas bija par aptuveni 20–25 % zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Var pamatoti secināt, ka šāds importa kāpums sarūkošā tirgū noteica cenu samazināšanos 2008. un 2009. gadā. Šo importa par dempinga cenām ietekmi uz cenām pastiprināja tas, ka vairākums pārdošanas darījumu notika, pamatojoties uz līgumiem, kas slēgti uz gadu. Tādējādi Bosnijas importu par dempinga cenām varēja izmantot, lai bremzētu cenu kāpumu lielam pārdošanas apjomam, neraugoties uz izejvielu cenu pieaugumu. Šī ietekme mazinājās 2009. gadā, tomēr tas nebija pietiekami, lai nozare kopumā varētu sasniegt normālo peļņas līmeni 5,9 %. |
| --- | --- |

(73)

Arvien lielāks importa par dempinga cenām apjoms IP tika veikts par cenām, kas bija par aptuveni 20–25 % zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Var pamatoti secināt, ka šāds importa kāpums sarūkošā tirgū noteica cenu samazināšanos 2008. un 2009. gadā. Šo importa par dempinga cenām ietekmi uz cenām pastiprināja tas, ka vairākums pārdošanas darījumu notika, pamatojoties uz līgumiem, kas slēgti uz gadu. Tādējādi Bosnijas importu par dempinga cenām varēja izmantot, lai bremzētu cenu kāpumu lielam pārdošanas apjomam, neraugoties uz izejvielu cenu pieaugumu. Šī ietekme mazinājās 2009. gadā, tomēr tas nebija pietiekami, lai nozare kopumā varētu sasniegt normālo peļņas līmeni 5,9 %.

| (74) | Ņemot vērā skaidri noteikto laika sakritību starp straujo importa par dempinga cenām apjoma pieaugumu, kas samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas un ražošanas apjoma samazināšanos, tirgus daļas un cenu samazināšanos, no otras puses, provizoriski jāsecina, ka imports par dempinga cenām izšķiroši ietekmēja to, ka Savienības ražošanas nozarei ir radīts kaitējums. |
| --- | --- |

(74)

Ņemot vērā skaidri noteikto laika sakritību starp straujo importa par dempinga cenām apjoma pieaugumu, kas samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas un ražošanas apjoma samazināšanos, tirgus daļas un cenu samazināšanos, no otras puses, provizoriski jāsecina, ka imports par dempinga cenām izšķiroši ietekmēja to, ka Savienības ražošanas nozarei ir radīts kaitējums.

6.3.   Citu faktoru ietekme

6.3.1.   Savienības ražotāju eksporta darbība

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportam pārdotie Savienības produkcijas apjomi | 100 | 108 | 90 | 57 | 121 |
| Indekss: 2005. g. = 100


  Avots: makrodati. |

2005

2006

2007

2008

2009 (IP)

Eksportam pārdotie Savienības produkcijas apjomi

100

108

90

57

121

Indekss: 2005. g. = 100

Avots: makrodati.

| (75) | Visu Savienības ražotāju eksporta apjoms attiecīgajā periodā palielinājās, bet vidēji veidoja tikai aptuveni 10 % no ražošanas apjoma. Izlasē iekļauto ražotāju eksporta apjoms palielinājās un daļēji kompensēja zaudēto ES pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

(75)

Visu Savienības ražotāju eksporta apjoms attiecīgajā periodā palielinājās, bet vidēji veidoja tikai aptuveni 10 % no ražošanas apjoma. Izlasē iekļauto ražotāju eksporta apjoms palielinājās un daļēji kompensēja zaudēto ES pārdošanas apjomu.

| (76) | Tāpēc Savienības ražotāju eksporta rādītāji palīdzēja saglabāt tās uzņēmējdarbību un neveicināja būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(76)

Tāpēc Savienības ražotāju eksporta rādītāji palīdzēja saglabāt tās uzņēmējdarbību un neveicināja būtisko kaitējumu.

6.3.2.   Imports no trešām valstīm

| (77) | Imports no trešām valstīm attiecīgajā periodā bija niecīgs un nevarēja veicināt Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Bosnijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju tirgus daļa tika zaudēta Ķīnas un Korejas importa dēļ, tomēr šo apgalvojumu nepamato reāli fakti, jo importa apjoms no šīm valstīm bija neliels. |
| --- | --- |

(77)

Imports no trešām valstīm attiecīgajā periodā bija niecīgs un nevarēja veicināt Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Bosnijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju tirgus daļa tika zaudēta Ķīnas un Korejas importa dēļ, tomēr šo apgalvojumu nepamato reāli fakti, jo importa apjoms no šīm valstīm bija neliels.

6.3.3.   Patēriņa samazināšanās ietekme

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES patēriņš tonnās | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Avots: makrodati. |

2005

2006

2007

2008

2009 (IP)

ES patēriņš tonnās

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Avots: makrodati.

| (78) | Attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par aptuveni 24 000 tonnu (7 %), atspoguļojot to, ka veļas mazgāšanas līdzekļu ražošanas nozare formulās pakāpeniski izmanto vairāk alternatīvus ražojumus, lai aizstātu attiecīgo ražojumu. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tādējādi “krājumi palielinājās, pasūtījumi tika atcelti un peļņa samazinājās”. |
| --- | --- |

(78)

Attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par aptuveni 24 000 tonnu (7 %), atspoguļojot to, ka veļas mazgāšanas līdzekļu ražošanas nozare formulās pakāpeniski izmanto vairāk alternatīvus ražojumus, lai aizstātu attiecīgo ražojumu. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tādējādi “krājumi palielinājās, pasūtījumi tika atcelti un peļņa samazinājās”.

| (79) | Jānorāda, ka divi ražotāji ES tirgū pārtrauca ražošanu attiecīgā perioda beigās, tāpēc ir veikta jaudas korekcija, lai ņemtu vērā patēriņa samazināšanos. Turklāt, kā paskaidrots 49. apsvērumā, krājumu līmenis joprojām bija neliels un nemainīgs, kas nozīmēja to, ka ražošana bija pielāgojusies zemākam patēriņa līmenim. |
| --- | --- |

(79)

Jānorāda, ka divi ražotāji ES tirgū pārtrauca ražošanu attiecīgā perioda beigās, tāpēc ir veikta jaudas korekcija, lai ņemtu vērā patēriņa samazināšanos. Turklāt, kā paskaidrots 49. apsvērumā, krājumu līmenis joprojām bija neliels un nemainīgs, kas nozīmēja to, ka ražošana bija pielāgojusies zemākam patēriņa līmenim.

| (80) | Tāpēc, lai gan nevar izslēgt iespēju, ka patēriņa kritums ietekmējis Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, šķiet, ka šī ietekme ir nebūtiska. |
| --- | --- |

(80)

Tāpēc, lai gan nevar izslēgt iespēju, ka patēriņa kritums ietekmējis Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, šķiet, ka šī ietekme ir nebūtiska.

6.3.4.   Ieguldījumu ietekme

| (81) | Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka kaitējumu nodarīja REACH tiesību aktu ievērošana. Tomēr, kā paskaidrots 58. apsvērumā, ņemot vērā ieguldījumu apjomu attiecīgajā ražojumā visā attiecīgajā periodā, tas nevarētu būt nozīmīgā mērā veicinājis kaitējumu. Turklāt ar REACH saistītās izmaksas ir bijušas mērenas. |
| --- | --- |

(81)

Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka kaitējumu nodarīja REACH tiesību aktu ievērošana. Tomēr, kā paskaidrots 58. apsvērumā, ņemot vērā ieguldījumu apjomu attiecīgajā ražojumā visā attiecīgajā periodā, tas nevarētu būt nozīmīgā mērā veicinājis kaitējumu. Turklāt ar REACH saistītās izmaksas ir bijušas mērenas.

6.3.5.   Izejvielu un enerģijas izmaksu palielinājuma ietekme

| (82) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu veicināja izejvielu un enerģijas izmaksu kāpums. Šo izmaksu pieaugums patiešām bija būtisks un notika galvenokārt 2008. gadā. Tas neapšaubāmi zināmā mērā ietekmēja rentabilitāti minētajā gadā, jo notika vienlaikus ar pārdošanas apjoma samazināšanos. Tomēr zināmā mērā enerģijas izmaksu pieaugumu atspoguļoja pārdošanas cenu kāpums, kā parādīts 52. apsvērumā, lai gan importa par dempinga cenām samazinošā ietekme uz cenām nav ļāvusi tām palielināties pietiekamā apmērā. |
| --- | --- |

(82)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu veicināja izejvielu un enerģijas izmaksu kāpums. Šo izmaksu pieaugums patiešām bija būtisks un notika galvenokārt 2008. gadā. Tas neapšaubāmi zināmā mērā ietekmēja rentabilitāti minētajā gadā, jo notika vienlaikus ar pārdošanas apjoma samazināšanos. Tomēr zināmā mērā enerģijas izmaksu pieaugumu atspoguļoja pārdošanas cenu kāpums, kā parādīts 52. apsvērumā, lai gan importa par dempinga cenām samazinošā ietekme uz cenām nav ļāvusi tām palielināties pietiekamā apmērā.

| (83) | Tāpēc uzskatāms, ka izejvielu un enerģijas izmaksu kāpums nav veicinājis nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(83)

Tāpēc uzskatāms, ka izejvielu un enerģijas izmaksu kāpums nav veicinājis nodarīto kaitējumu.

6.3.6.   Jaudas jautājumu ietekme

| (84) | Jautājumi par jaudas pārpalikumu un zemu jaudas izmantojuma līmeni tika aplūkoti 46. apsvērumā. Jaudas jautājumu ietekme uz rentabilitāti jāaplūko, ņemot vērā gan šīs nozares strukturālo raksturojumu, gan importu par dempinga cenām. Ietekme uz rentabilitāti ir vērojama tāpēc, ka pastāv ievērojama fiksēto izmaksu daļa, kas tiktu atgūtas, ja izmantošanas līmenis būtu augstāks. |
| --- | --- |

(84)

Jautājumi par jaudas pārpalikumu un zemu jaudas izmantojuma līmeni tika aplūkoti 46. apsvērumā. Jaudas jautājumu ietekme uz rentabilitāti jāaplūko, ņemot vērā gan šīs nozares strukturālo raksturojumu, gan importu par dempinga cenām. Ietekme uz rentabilitāti ir vērojama tāpēc, ka pastāv ievērojama fiksēto izmaksu daļa, kas tiktu atgūtas, ja izmantošanas līmenis būtu augstāks.

| (85) | Tomēr ar jaudas pārpalikumu un zemu jaudas izmantojuma līmeni var daļēji skaidrot dažus negatīvos Savienības ražotājiem nodarītā kaitējuma rādītājus, tomēr nevar skaidrot lielo ražošanas apjoma, pārdošanas apjoma un tirgus daļas sarukumu 2009. gadā. Tāpēc šie jautājumi noteikti neizjauc cēloņsakarību starp importa par dempinga cenām kraso pieaugumu un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(85)

Tomēr ar jaudas pārpalikumu un zemu jaudas izmantojuma līmeni var daļēji skaidrot dažus negatīvos Savienības ražotājiem nodarītā kaitējuma rādītājus, tomēr nevar skaidrot lielo ražošanas apjoma, pārdošanas apjoma un tirgus daļas sarukumu 2009. gadā. Tāpēc šie jautājumi noteikti neizjauc cēloņsakarību starp importa par dempinga cenām kraso pieaugumu un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu.

6.3.7.   Globālās kredītu krīzes/vispārējās ekonomikas krīzes ietekme

| (86) | Noteiktas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu veicināja globālā kredītu krīze un vispārējā ekonomikas krīze. Patiesībā attiecīgā ražojuma patēriņš tiešām saruka 2008./2009. gadā, kad notika šīs krīzes. |
| --- | --- |

(86)

Noteiktas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu veicināja globālā kredītu krīze un vispārējā ekonomikas krīze. Patiesībā attiecīgā ražojuma patēriņš tiešām saruka 2008./2009. gadā, kad notika šīs krīzes.

| (87) | Tomēr ar šiem jautājumiem nevar skaidrot to, kāpēc Savienības ražotāju tirgus daļa 2009. gadā būtiski saruka, bet Bosnijas importa tirgus daļa palielinājās, un tā cenas bija vairāk nekā par 20 % zemākas par ES cenām. Tāpēc, lai gan patēriņa kritums 2008./2009. gadā ietekmēja Savienības ražošanas nozari, BiH importa ievērojamajam pieaugumam bija daudz būtiskāka ietekme uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, kā arī, pateicoties mazākām cenām, – uz nozares cenām. Tādējādi krīze neizjauca cēloņsakarību starp importa par dempinga cenām kraso pieaugumu un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(87)

Tomēr ar šiem jautājumiem nevar skaidrot to, kāpēc Savienības ražotāju tirgus daļa 2009. gadā būtiski saruka, bet Bosnijas importa tirgus daļa palielinājās, un tā cenas bija vairāk nekā par 20 % zemākas par ES cenām. Tāpēc, lai gan patēriņa kritums 2008./2009. gadā ietekmēja Savienības ražošanas nozari, BiH importa ievērojamajam pieaugumam bija daudz būtiskāka ietekme uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, kā arī, pateicoties mazākām cenām, – uz nozares cenām. Tādējādi krīze neizjauca cēloņsakarību starp importa par dempinga cenām kraso pieaugumu un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu.

6.3.8.   Konsolidētās lietotāju nozares ietekme

| (88) | Lai gan IP attiecīgo ražojumu ražoja vairāk kā desmit uzņēmumi, galveno lietotāja nozari (veļas mazgāšanas līdzekļu un ūdens mīkstinātāju ražotāji) pamatā veidoja četras lielas grupas (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble un Unilever). Divi galvenie sadarbībā iesaistītie lietotāji faktiski noteica gandrīz 40 % attiecīgā ražojuma pirkumu ES. Izmantojot centralizētos iepirkumus, šīs četras grupas tiešām spēja noturēt attiecīgā ražojuma cenas zemā līmenī. |
| --- | --- |

(88)

Lai gan IP attiecīgo ražojumu ražoja vairāk kā desmit uzņēmumi, galveno lietotāja nozari (veļas mazgāšanas līdzekļu un ūdens mīkstinātāju ražotāji) pamatā veidoja četras lielas grupas (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble un Unilever). Divi galvenie sadarbībā iesaistītie lietotāji faktiski noteica gandrīz 40 % attiecīgā ražojuma pirkumu ES. Izmantojot centralizētos iepirkumus, šīs četras grupas tiešām spēja noturēt attiecīgā ražojuma cenas zemā līmenī.

| (89) | Tomēr šis jautājums nav nekas jauns, bet ir pastāvējis daudzus gadus. Tāpēc ar to nevar skaidrot ražošanas apjoma, pārdošanas apjoma un tirgus daļas kraso samazināšanos 2009. gadā. Tādējādi tas nekādā ziņā neizjauc cēloņsakarību starp importa par dempinga cenām kraso pieaugumu un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(89)

Tomēr šis jautājums nav nekas jauns, bet ir pastāvējis daudzus gadus. Tāpēc ar to nevar skaidrot ražošanas apjoma, pārdošanas apjoma un tirgus daļas kraso samazināšanos 2009. gadā. Tādējādi tas nekādā ziņā neizjauc cēloņsakarību starp importa par dempinga cenām kraso pieaugumu un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu.

6.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (90) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka attiecīgais imports par dempinga cenām bija nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(90)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka attiecīgais imports par dempinga cenām bija nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (91) | Tika pārbaudīti vairāki citi faktori, kas nav imports par dempinga cenām, tomēr ne ar vienu no tiem nevarēja skaidrot tirgus daļas, ražošanas un pārdošanas apjoma kraso sarukumu 2008. un 2009. gadā, kas sakrīt ar importa par dempinga cenām apjoma palielināšanos. |
| --- | --- |

(91)

Tika pārbaudīti vairāki citi faktori, kas nav imports par dempinga cenām, tomēr ne ar vienu no tiem nevarēja skaidrot tirgus daļas, ražošanas un pārdošanas apjoma kraso sarukumu 2008. un 2009. gadā, kas sakrīt ar importa par dempinga cenām apjoma palielināšanos.

| (92) | Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, provizoriski jāsecina, ka imports no BiH ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(92)

Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, provizoriski jāsecina, ka imports no BiH ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

7.1.   Vispārējas piebildes

| (93) | Komisija izvērtēja, vai ir bijuši neapstrīdami iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs, lai arī bija provizoriski secināts, ka pastāv dempings, kas rada kaitējumu. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu iespējamo pasākumu ietekmi uz visām procedūrā iesaistītajām personām un arī pasākumu nepieņemšanas sekas apsvēra, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(93)

Komisija izvērtēja, vai ir bijuši neapstrīdami iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs, lai arī bija provizoriski secināts, ka pastāv dempings, kas rada kaitējumu. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu iespējamo pasākumu ietekmi uz visām procedūrā iesaistītajām personām un arī pasākumu nepieņemšanas sekas apsvēra, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem.

7.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (94) | Kaitējuma analīze skaidri parādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir cietusi no importa par dempinga cenām. Importa par dempinga cenām palielināšanās pēdējos gados izraisīja pārdošanas apjomu samazinājumu Savienības tirgū un sašaurināja Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Tas neļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt rentabilitātes līmeni, kas līdzīgs līmenim, kāds panākts attiecībā uz citiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(94)

Kaitējuma analīze skaidri parādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir cietusi no importa par dempinga cenām. Importa par dempinga cenām palielināšanās pēdējos gados izraisīja pārdošanas apjomu samazinājumu Savienības tirgū un sašaurināja Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Tas neļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt rentabilitātes līmeni, kas līdzīgs līmenim, kāds panākts attiecībā uz citiem ražojumiem.

| (95) | Izmeklēšana parādīja, ka tirgus daļas pieaugums importam par dempinga cenām no attiecīgās valsts panākts tieši uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Neraugoties uz restrukturizāciju, kas notika attiecībā uz Savienības ražotājiem (divi uzņēmumi pārtrauca ražošanu), situācija nav uzlabojusies. Šajā sakarā jānorāda, ka ceolīta A pulveris ir svarīgs ražojums izlasē iekļauto uzņēmumu apgrozījuma ziņā, un tas veido līdz 30 % minēto uzņēmumu pārdošanas apgrozījuma. Nenosakot pasākumus, situācija Savienības ražošanas nozarē nepārprotami turpinās pasliktināties. Pasākumu noteikšana atjaunos importa cenu tādā līmenī, kas nenodara kaitējumu, ļaujot Savienības ražošanas nozarei konkurēt godīgas tirdzniecības apstākļos. |
| --- | --- |

(95)

Izmeklēšana parādīja, ka tirgus daļas pieaugums importam par dempinga cenām no attiecīgās valsts panākts tieši uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Neraugoties uz restrukturizāciju, kas notika attiecībā uz Savienības ražotājiem (divi uzņēmumi pārtrauca ražošanu), situācija nav uzlabojusies. Šajā sakarā jānorāda, ka ceolīta A pulveris ir svarīgs ražojums izlasē iekļauto uzņēmumu apgrozījuma ziņā, un tas veido līdz 30 % minēto uzņēmumu pārdošanas apgrozījuma. Nenosakot pasākumus, situācija Savienības ražošanas nozarē nepārprotami turpinās pasliktināties. Pasākumu noteikšana atjaunos importa cenu tādā līmenī, kas nenodara kaitējumu, ļaujot Savienības ražošanas nozarei konkurēt godīgas tirdzniecības apstākļos.

| (96) | Tāpēc provizoriski jāsecina, ka pasākumu noteikšana nepārprotami būs Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(96)

Tāpēc provizoriski jāsecina, ka pasākumu noteikšana nepārprotami būs Savienības ražošanas nozares interesēs.

7.3.   Importētāju intereses

| (97) | Pasākumu gaidāmo ietekmi uz importētājiem aplūkoja saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. Šajā ziņā jānorāda, ka nesaistītie importētāji, kuri pieteicās, vienlaikus bija arī lietotāji. Tādējādi uz tiem attiecināmā analīze sniegta attiecīgajā iedaļā par lietotāju interesēm. |
| --- | --- |

(97)

Pasākumu gaidāmo ietekmi uz importētājiem aplūkoja saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. Šajā ziņā jānorāda, ka nesaistītie importētāji, kuri pieteicās, vienlaikus bija arī lietotāji. Tādējādi uz tiem attiecināmā analīze sniegta attiecīgajā iedaļā par lietotāju interesēm.

7.4.   Lietotāju un patērētāju intereses

| (98) | Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, netika saņemtas patērētāju organizāciju piezīmes. Tāpēc analīzē tiek pētīta tikai pasākumu ietekmi uz lietotājiem. |
| --- | --- |

(98)

Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, netika saņemtas patērētāju organizāciju piezīmes. Tāpēc analīzē tiek pētīta tikai pasākumu ietekmi uz lietotājiem.

| (99) | Anketas tika nosūtītas astoņiem zināmiem lietotājiem. Tomēr tikai no diviem tika saņemts vērā ņemamas piezīmes. Tāpēc Savienības interešu analīzes pamatā ir piezīmes, kas saņemtas no diviem samērā lieliem lietotājiem, kuri kopā veido gandrīz 40 % no patēriņa Savienībā. |
| --- | --- |

(99)

Anketas tika nosūtītas astoņiem zināmiem lietotājiem. Tomēr tikai no diviem tika saņemts vērā ņemamas piezīmes. Tāpēc Savienības interešu analīzes pamatā ir piezīmes, kas saņemtas no diviem samērā lieliem lietotājiem, kuri kopā veido gandrīz 40 % no patēriņa Savienībā.

| (100) | Divi sadarbībā iesaistītie Savienības lietotāji pārstāv lielus uzņēmumus Savienības veļas mazgāšanas līdzekļu un ūdens mīkstinātāju ražošanas nozarē. Tie abi iebilda pret pasākumu noteikšanu. |
| --- | --- |

(100)

Divi sadarbībā iesaistītie Savienības lietotāji pārstāv lielus uzņēmumus Savienības veļas mazgāšanas līdzekļu un ūdens mīkstinātāju ražošanas nozarē. Tie abi iebilda pret pasākumu noteikšanu.

| (101) | Izmeklēšana noteica, ka mazāk kā 1/3 no sadarbībā iesaistīto Savienības lietotāju patēriņa veido imports no Bosnijas ražotāja eksportētāja. Atlikušo daļu sedz iepirkums no Savienības ražotājiem, kuri joprojām ir galvenais sadarbībā iesaistīto lietotāju piegādes avots. Ņemot vērā Savienības ražotāju zemo jaudas izmantošanas līmeni, kā aprakstīts iepriekš 47. un 48. apsvērumā, ir skaidrs, ka nav gaidāms, ka pasākumu noteikšana izraisīs piedāvājuma deficītu vai tam sekojošu cenu paaugstināšanos. |
| --- | --- |

(101)

Izmeklēšana noteica, ka mazāk kā 1/3 no sadarbībā iesaistīto Savienības lietotāju patēriņa veido imports no Bosnijas ražotāja eksportētāja. Atlikušo daļu sedz iepirkums no Savienības ražotājiem, kuri joprojām ir galvenais sadarbībā iesaistīto lietotāju piegādes avots. Ņemot vērā Savienības ražotāju zemo jaudas izmantošanas līmeni, kā aprakstīts iepriekš 47. un 48. apsvērumā, ir skaidrs, ka nav gaidāms, ka pasākumu noteikšana izraisīs piedāvājuma deficītu vai tam sekojošu cenu paaugstināšanos.

| (102) | Papildus iepriekš minētajam šķiet, ka Savienības lietotāju nozare jau ir sākusi pētīt iespējas veikt importu no Ķīnas. Tas, ka šāda izvēles iespēja pastāv un tiek uzskatīta par drošu, parāda, ka pasākumu noteikšana nekādā ziņā neizraisīs attiecīgā ražojuma deficītu. |
| --- | --- |

(102)

Papildus iepriekš minētajam šķiet, ka Savienības lietotāju nozare jau ir sākusi pētīt iespējas veikt importu no Ķīnas. Tas, ka šāda izvēles iespēja pastāv un tiek uzskatīta par drošu, parāda, ka pasākumu noteikšana nekādā ziņā neizraisīs attiecīgā ražojuma deficītu.

| (103) | Tika aplūkots arī tādu galaproduktu apgrozījuma īpatsvars, kuros iestrādāts attiecīgais ražojums. Šajā sakarā jānorāda, ka abos gadījumos attiecīgie ražojumi veido mazāk kā 10 % no to apgrozījuma. |
| --- | --- |

(103)

Tika aplūkots arī tādu galaproduktu apgrozījuma īpatsvars, kuros iestrādāts attiecīgais ražojums. Šajā sakarā jānorāda, ka abos gadījumos attiecīgie ražojumi veido mazāk kā 10 % no to apgrozījuma.

| (104) | Turklāt tika aplūkots, cik daudz no attiecīgā ražojuma ir iestrādāts galaproduktos. Izmeklēšana noteica, ka kopumā šis rādītājs ir ārkārtīgi mazs (vidēji mazāk par 5 % no kopējām izmaksām), un tāpēc attiecīgais ražojums nav ļoti nozīmīgs gatavo produktu izmaksu elements. |
| --- | --- |

(104)

Turklāt tika aplūkots, cik daudz no attiecīgā ražojuma ir iestrādāts galaproduktos. Izmeklēšana noteica, ka kopumā šis rādītājs ir ārkārtīgi mazs (vidēji mazāk par 5 % no kopējām izmaksām), un tāpēc attiecīgais ražojums nav ļoti nozīmīgs gatavo produktu izmaksu elements.

| (105) | Komisija pārbaudīja arī, vai pasākumu noteikšanai būtu nozīmīga negatīva finansiāla ietekme uz šo divu lietotāju situāciju. Tā noteica divus scenārijus, t. i., sliktāko scenāriju un reālistiskāko scenāriju. |
| --- | --- |

(105)

Komisija pārbaudīja arī, vai pasākumu noteikšanai būtu nozīmīga negatīva finansiāla ietekme uz šo divu lietotāju situāciju. Tā noteica divus scenārijus, t. i., sliktāko scenāriju un reālistiskāko scenāriju.

| (106) | Sliktākajā scenārijā pieņemts, ka gan imports, gan Savienības cenas palielinājās maksājuma apmērā. Tas vidēji palielinātu lietotāju izmaksas par mazāk nekā 2 %. |
| --- | --- |

(106)

Sliktākajā scenārijā pieņemts, ka gan imports, gan Savienības cenas palielinājās maksājuma apmērā. Tas vidēji palielinātu lietotāju izmaksas par mazāk nekā 2 %.

| (107) | Iepriekš minētā situācija jāsalīdzina ar sadarbībā iesaistīto Savienības lietotāju rentabilitātes līmeni. Lietotāju rentabilitāte attiecībā uz ražojumiem, kuros iestrādāts attiecīgais ražojums, ir aptuveni 11 %, un visiem to ražojumiem tā pārsniedza 20 %. Ņemot vērā šādu rentabilitātes līmeni, pat ja pasākumi pilnībā ietekmētu gan importu, gan Savienības cenas, tiem nebūtu nesamērīga ietekme uz šo ieinteresēto personu finansiālo situāciju. |
| --- | --- |

(107)

Iepriekš minētā situācija jāsalīdzina ar sadarbībā iesaistīto Savienības lietotāju rentabilitātes līmeni. Lietotāju rentabilitāte attiecībā uz ražojumiem, kuros iestrādāts attiecīgais ražojums, ir aptuveni 11 %, un visiem to ražojumiem tā pārsniedza 20 %. Ņemot vērā šādu rentabilitātes līmeni, pat ja pasākumi pilnībā ietekmētu gan importu, gan Savienības cenas, tiem nebūtu nesamērīga ietekme uz šo ieinteresēto personu finansiālo situāciju.

| (108) | Patiesībā daudz reālāks būtu scenārijs, ka pasākumu noteikšana izraisītu situāciju, kurā palielinātos tikai BiH importa cenas, bet Savienības ražošanas nozarei izveidotos priekšrocības, ko noteiktu apjomradītu ietaupījumu pieaugums. Kā skaidrots iepriekš, situācija attiecīgā ražojuma piedāvājuma ziņā ES tiešām ir pilnībā pietiekama, jo vairākums Savienības ražotāju darbībā nebūt nesasniedz pilnu jaudu. |
| --- | --- |

(108)

Patiesībā daudz reālāks būtu scenārijs, ka pasākumu noteikšana izraisītu situāciju, kurā palielinātos tikai BiH importa cenas, bet Savienības ražošanas nozarei izveidotos priekšrocības, ko noteiktu apjomradītu ietaupījumu pieaugums. Kā skaidrots iepriekš, situācija attiecīgā ražojuma piedāvājuma ziņā ES tiešām ir pilnībā pietiekama, jo vairākums Savienības ražotāju darbībā nebūt nesasniedz pilnu jaudu.

| (109) | Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka ir ražojumi, kurus varētu aizstāt ar attiecīgo ražojumu. Ir skaidrs, ka gan sadarbībā iesaistītie, gan sadarbībā neiesaistītie lietotāji ražo arī veļas mazgāšanas līdzekļus, kuros neizmanto attiecīgo ražojumu. Šajā reālākajā scenārijā sadarbībā iesaistīto lietotāju izmaksas palielināsies tikai par viena procenta daļu. Citiem vārdiem, ņemot vērā rentabilitātes līmeni, pasākumu noteikšana vien nenozīmīgi ietekmēs lietotājus. |
| --- | --- |

(109)

Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka ir ražojumi, kurus varētu aizstāt ar attiecīgo ražojumu. Ir skaidrs, ka gan sadarbībā iesaistītie, gan sadarbībā neiesaistītie lietotāji ražo arī veļas mazgāšanas līdzekļus, kuros neizmanto attiecīgo ražojumu. Šajā reālākajā scenārijā sadarbībā iesaistīto lietotāju izmaksas palielināsies tikai par viena procenta daļu. Citiem vārdiem, ņemot vērā rentabilitātes līmeni, pasākumu noteikšana vien nenozīmīgi ietekmēs lietotājus.

| (110) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka pasākumu noteikšanai nebūtu nozīmīgas ietekmes uz lietotājiem, tādējādi ir pavisam maz ticams, ka patērētāju cenas vispār varētu palielināties. |
| --- | --- |

(110)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka pasākumu noteikšanai nebūtu nozīmīgas ietekmes uz lietotājiem, tādējādi ir pavisam maz ticams, ka patērētāju cenas vispār varētu palielināties.

7.5.   Secinājums par Savienības interesēm

| (111) | Kopumā gaidāms, ka pasākumi nepārprotami nāks par labu Savienības ražošanas nozarei. Vispirms jau nozare varētu iegūt, palielinot apjomradītos ietaupījumus, pateicoties augstākai jaudas izmantošanai, ko noteiks ražošanas un pārdošanas apjoma kāpums. |
| --- | --- |

(111)

Kopumā gaidāms, ka pasākumi nepārprotami nāks par labu Savienības ražošanas nozarei. Vispirms jau nozare varētu iegūt, palielinot apjomradītos ietaupījumus, pateicoties augstākai jaudas izmantošanai, ko noteiks ražošanas un pārdošanas apjoma kāpums.

| (112) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka pasākumu noteikšanai attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu par dempinga cenām no Bosnijas un Hercegovinas nebūs nozīmīgas ietekmes uz Savienības lietotājiem un ka kopumā tas ir Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(112)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka pasākumu noteikšanai attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu par dempinga cenām no Bosnijas un Hercegovinas nebūs nozīmīgas ietekmes uz Savienības lietotājiem un ka kopumā tas ir Savienības interesēs.

8.   PRIEKŠLIKUMS PAR ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMIEM

| (113) | Ņemot vērā minētos secinājumus par dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu pasākumi attiecīgā ražojuma importam no Bosnijas un Hercegovinas, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(113)

Ņemot vērā minētos secinājumus par dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu pasākumi attiecīgā ražojuma importam no Bosnijas un Hercegovinas, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (114) | Pagaidu antidempinga pasākumi jānosaka tādā līmenī, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. |
| --- | --- |

(114)

Pagaidu antidempinga pasākumi jānosaka tādā līmenī, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību.

| (115) | Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apjomu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt radušās izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko būtu iespējams pamatoti panākt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Peļņas norma pirms nodokļu samaksas, ko izmantoja šim aprēķinam, bija 5,9 % no apgrozījuma. Tas bija peļņas līmenis, ko Savienības ražošanas nozare sasniedza IP attiecībā uz visiem tās ražojumiem, tostarp attiecīgo ražojumu. Ņemot vērā, ka attiecīgā ražojuma rentabilitāti ietekmēja imports par dempinga cenām, ir skaidrs, ka šāds peļņas līmenis ir pietiekams un nav pārmērīgs. Tika izskatīts arī, vai būtu jāizmanto peļņas līmenis, ko Savienības ražošanas nozare sasniedza 2005.–2007. gadā, bet šis peļņas līmenis bija zems, salīdzinot ar rentabilitāti, ko uzņēmumi sasniedza līdzīgiem ražojumiem, un netika uzskatīts par reprezentatīvu dzīvotspējīgai ražošanas nozarei. Tas ir tāpēc, ka Bosnijas imports šajos trijos gados bija par cenām, kas ir 10–20 % zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un šādām atšķirībām būtu nozīmīga loma sarunās par gada līgumu nosacījumiem. Tādējādi šīs peļņas normas nevarēja uzskatīt par tādām, kas atspoguļo normālo situāciju ES tirgū. Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Šādu cenu ieguva, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu. |
| --- | --- |

(115)

Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apjomu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt radušās izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko būtu iespējams pamatoti panākt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Peļņas norma pirms nodokļu samaksas, ko izmantoja šim aprēķinam, bija 5,9 % no apgrozījuma. Tas bija peļņas līmenis, ko Savienības ražošanas nozare sasniedza IP attiecībā uz visiem tās ražojumiem, tostarp attiecīgo ražojumu. Ņemot vērā, ka attiecīgā ražojuma rentabilitāti ietekmēja imports par dempinga cenām, ir skaidrs, ka šāds peļņas līmenis ir pietiekams un nav pārmērīgs. Tika izskatīts arī, vai būtu jāizmanto peļņas līmenis, ko Savienības ražošanas nozare sasniedza 2005.–2007. gadā, bet šis peļņas līmenis bija zems, salīdzinot ar rentabilitāti, ko uzņēmumi sasniedza līdzīgiem ražojumiem, un netika uzskatīts par reprezentatīvu dzīvotspējīgai ražošanas nozarei. Tas ir tāpēc, ka Bosnijas imports šajos trijos gados bija par cenām, kas ir 10–20 % zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un šādām atšķirībām būtu nozīmīga loma sarunās par gada līgumu nosacījumiem. Tādējādi šīs peļņas normas nevarēja uzskatīt par tādām, kas atspoguļo normālo situāciju ES tirgū. Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Šādu cenu ieguva, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu.

| (116) | Salīdzinot vidējo svērto importa cenu, ko noteica cenu samazinājuma aprēķiniem, ar vidējo kaitējumu neizraisošo cenu ražojumiem, kurus ES tirgū pārdeva Savienības ražošanas nozare, tika noteikts vajadzīgais cenas pieaugums. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību tad izteica procentos no vidējās importa CIF vērtības. Tādējādi aprēķinātā cenu samazinājuma starpība bija 31,5 %. |
| --- | --- |

(116)

Salīdzinot vidējo svērto importa cenu, ko noteica cenu samazinājuma aprēķiniem, ar vidējo kaitējumu neizraisošo cenu ražojumiem, kurus ES tirgū pārdeva Savienības ražošanas nozare, tika noteikts vajadzīgais cenas pieaugums. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību tad izteica procentos no vidējās importa CIF vērtības. Tādējādi aprēķinātā cenu samazinājuma starpība bija 31,5 %.

8.2.   Pagaidu pasākumi

| (117) | Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka pagaidu antidempinga pasākumi Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes importam jānosaka atbilstoši konstatētajai dempinga starpībai. |
| --- | --- |

(117)

Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka pagaidu antidempinga pasākumi Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes importam jānosaka atbilstoši konstatētajai dempinga starpībai.

| (118) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, antidempinga pagaidu maksājuma likme attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu ir 28,1 %. |
| --- | --- |

(118)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, antidempinga pagaidu maksājuma likme attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu ir 28,1 %.

9.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (119) | Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka konstatējumi attiecībā uz maksājuma noteikšanu, kas izdarīti šajā regulā, ir provizoriski un, nosakot galīgo maksājumu, tos iespējams pārskatīt, |
| --- | --- |

(119)

Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka konstatējumi attiecībā uz maksājuma noteikšanu, kas izdarīti šajā regulā, ir provizoriski un, nosakot galīgo maksājumu, tos iespējams pārskatīt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka antidempinga pagaidu maksājumu tāda Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam, kas pazīstams arī ar nosaukumu ceolīta NaA un ceolīta 4A pulveris un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2842 10 00 (TARIC kods 2842100030).

2.   Antidempinga pagaidu maksājums, ko piemēro 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir 28,1 %.

3.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

2.   Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 40, 17.2.2010., 5. lpp.

2

---

| 16.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/44

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1037/2010

(2010. gada 15. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 16. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 39,6 |
| MA | 72,3 |
| MK | 61,3 |
| ZZ | 57,7 |
| 0707 00 05 | AL | 68,6 |
| EG | 161,4 |
| TR | 136,0 |
| ZZ | 122,0 |
| 0709 90 70 | MA | 87,2 |
| TR | 137,5 |
| ZZ | 112,4 |
| 0805 20 10 | MA | 62,2 |
| ZA | 145,6 |
| ZZ | 103,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 45,5 |
| TR | 59,9 |
| UY | 55,0 |
| ZZ | 53,5 |
| 0805 50 10 | AR | 42,7 |
| TR | 67,8 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 69,3 |
| 0806 10 10 | BR | 258,3 |
| TR | 146,2 |
| US | 260,4 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 186,0 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 75,7 |
| US | 96,5 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 75,9 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| ZZ | 54,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

39,6

MA

72,3

MK

61,3

ZZ

57,7

0707 00 05

AL

68,6

EG

161,4

TR

136,0

ZZ

122,0

0709 90 70

MA

87,2

TR

137,5

ZZ

112,4

0805 20 10

MA

62,2

ZA

145,6

ZZ

103,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

45,5

TR

59,9

UY

55,0

ZZ

53,5

0805 50 10

AR

42,7

TR

67,8

UY

57,1

ZA

109,5

ZZ

69,3

0806 10 10

BR

258,3

TR

146,2

US

260,4

ZA

79,2

ZZ

186,0

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

MK

27,2

NZ

75,7

US

96,5

ZA

96,2

ZZ

75,9

0808 20 50

CN

54,9

ZZ

54,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 16.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/46

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1038/2010

(2010. gada 15. novembris),

ar ko nosaka no 2010. gada 16. novembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 5. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 5. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Laikposmam no 2010. gada 16. novembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis, |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2010. gada 16. novembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2010. gada 16. novembra, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 16. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2010. gada 16. novembra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 0,00 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

0,00

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

0,00

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

0,00

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

0,00

---

(1)  Par precēm, ko Savienībā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras vai Melnās jūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras vai Melnās jūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

2.11.2010-12.11.2010

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 219,39 | 161,99 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 208,44 | 198,44 | 178,44 | 123,34 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 17,04 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 20,14 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

219,39

161,99

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

208,44

198,44

178,44

123,34

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

17,04

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

20,14

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 18,20 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 46,32 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

18,20 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

46,32 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

---

| 16.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/49

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1039/2010

(2010. gada 15. novembris),

ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1029/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1029/2010 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 16. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

3

(4)  OV L 296, 13.11.2010., 17. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2010. gada 16. novembra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,75 | 1,94 |
| 1701 99 10 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

55,54

0,00

1701 11 90 (1)

55,54

0,00

1701 12 10 (1)

55,54

0,00

1701 12 90 (1)

55,54

0,00

1701 91 00 (2)

51,75

1,94

1701 99 10 (2)

51,75

0,00

1701 99 90 (2)

51,75

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 16.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/51

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 4. augusts)

par valsts atbalstu C 40/08 (ex N 163/08), ko īstenojusi Polija attiecībā uz uzņēmumu PZL Hydral S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5406)

(Autentisks ir tikai teksts poļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/690/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā lēmuma C(2008)4753 galīgo redakciju (1), ar kuru Komisija izlēma uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, un lēmuma C(2008)6371 galīgo redakciju (2), ar kuru Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru paplašina, attiecinot to uz atbalstu Nr. C 40/2008 (ex N 163/2008),

pēc aicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Polijas iestādes 2008. gada 27. vēstulē paziņoja par PZL Hydral S.A. (turpmāk —PZL Hydral) pārstrukturēšanas plānu. Komisija 2008. gada 6. maija vēstulē pieprasīja papildu informāciju. Ar 2008. gada 4. jūnija vēstuli Polijas iestādes pieprasīja pagarināt atbildes sniegšanas termiņu līdz 2008. gada 27. jūnijam; Komisija tam piekrita 2008. gada 10. jūnijā. Polijas iestādes 2008. gada 7. jūlijā sniedza papildu informāciju par pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(1)

Polijas iestādes 2008. gada 27. vēstulē paziņoja par PZL Hydral S.A. (turpmāk —PZL Hydral) pārstrukturēšanas plānu. Komisija 2008. gada 6. maija vēstulē pieprasīja papildu informāciju. Ar 2008. gada 4. jūnija vēstuli Polijas iestādes pieprasīja pagarināt atbildes sniegšanas termiņu līdz 2008. gada 27. jūnijam; Komisija tam piekrita 2008. gada 10. jūnijā. Polijas iestādes 2008. gada 7. jūlijā sniedza papildu informāciju par pārstrukturēšanas plānu.

| (2) | Procedūru, ko paredz Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punkts (oficiāla izmeklēšanas procedūra), uzsāka 2008. gada 10. septembrī. Vēlāk ar 2008. gada 12. novembra lēmumu oficiālo izmeklēšanas procedūru paplašināja. |
| --- | --- |

(2)

Procedūru, ko paredz Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punkts (oficiāla izmeklēšanas procedūra), uzsāka 2008. gada 10. septembrī. Vēlāk ar 2008. gada 12. novembra lēmumu oficiālo izmeklēšanas procedūru paplašināja.

| (3) | Polijas iestādes iesniedza savus apsvērumus 2008. gada 14. oktobrī un 22. decembrī, savukārt papildu informāciju — 2009. gada 7. aprīlī. Komisija nesaņēma trešo personu apsvērumus. |
| --- | --- |

(3)

Polijas iestādes iesniedza savus apsvērumus 2008. gada 14. oktobrī un 22. decembrī, savukārt papildu informāciju — 2009. gada 7. aprīlī. Komisija nesaņēma trešo personu apsvērumus.

| (4) | Ar Polijas iestādēm organizēja tikšanās 2009. gada 27. aprīlī un 14. oktobrī, kā arī 2010. gada 12. februārī. Komisija 2009. gada 18. decembrī pieprasīja papildu informāciju. Starp Komisiju un Polijas iestādēm notika dažāda e-pastu apmaiņa, un Polijas iestādes sniedza papildu informāciju e-pastos, kas izsūtīti šādos datumos: 2009. gada 20. oktobrī, 2009. gada 23. novembrī, 2009. gada 15. decembrī, 2010. gada 13. janvārī, 2010. gada 16. janvārī, 2010. gada 9. februārī, 2010. gada 10. februārī, 2010. gada 26. februārī, 2010. gada 1. martā, 2010. gada 3. martā, 2010. gada 4. martā, 2010. gada 19. martā, 2010. gada 5. maijā, 2010. gada 12. maijā, 2010. gada 20. maijā, 2010. gada 28. maijā, 2010. gada 3. jūnijā, 2010. gada 4. jūnijā, 2010. gada 7. jūnijā, 2010. gada 8. jūnijā, 2010. gada 9. jūnijā, 2010. gada 17. jūnijā, 2010. gada 23. jūnijā, 2010. gada 24. jūnijā, 2010. gada 28. jūnijā, 2010. gada 7. jūlijā, 2010. gada 8. jūlijā, 2010. gada 9. jūlijā, 2010. gada 12. jūlijā un 2010. gada 13. jūlijā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Polijas iestādēm organizēja tikšanās 2009. gada 27. aprīlī un 14. oktobrī, kā arī 2010. gada 12. februārī. Komisija 2009. gada 18. decembrī pieprasīja papildu informāciju. Starp Komisiju un Polijas iestādēm notika dažāda e-pastu apmaiņa, un Polijas iestādes sniedza papildu informāciju e-pastos, kas izsūtīti šādos datumos: 2009. gada 20. oktobrī, 2009. gada 23. novembrī, 2009. gada 15. decembrī, 2010. gada 13. janvārī, 2010. gada 16. janvārī, 2010. gada 9. februārī, 2010. gada 10. februārī, 2010. gada 26. februārī, 2010. gada 1. martā, 2010. gada 3. martā, 2010. gada 4. martā, 2010. gada 19. martā, 2010. gada 5. maijā, 2010. gada 12. maijā, 2010. gada 20. maijā, 2010. gada 28. maijā, 2010. gada 3. jūnijā, 2010. gada 4. jūnijā, 2010. gada 7. jūnijā, 2010. gada 8. jūnijā, 2010. gada 9. jūnijā, 2010. gada 17. jūnijā, 2010. gada 23. jūnijā, 2010. gada 24. jūnijā, 2010. gada 28. jūnijā, 2010. gada 7. jūlijā, 2010. gada 8. jūlijā, 2010. gada 9. jūlijā, 2010. gada 12. jūlijā un 2010. gada 13. jūlijā.

II.   APRAKSTS

II.1.   Atbalsta saņēmēji: PZL Hydral un PZL Wrocław

| (5) | Uzņēmums PZL Hydral dibināts 1946. gadā kā valsts uzņēmums. Tagad tas ir liels uzņēmums, kas līdz 2008. gadam specializējās civilo un militāro rūpniecisko hidraulisko sistēmu ražošanā, visa veida aviācijas dzinēju elektronisko un hidromehānisko degvielas regulēšanas sistēmu, gaisa kuģu hidraulisko kontroles sistēmu un helikopteru spēka hidraulikas sistēmu projektēšanā, ražošanā un apkopē. Kopš 2008. gada, PZL Hydral darbojas kā grupas mātesuzņēmums un vairs neveic pats savas rūpnieciskās darbības. |
| --- | --- |

(5)

Uzņēmums PZL Hydral dibināts 1946. gadā kā valsts uzņēmums. Tagad tas ir liels uzņēmums, kas līdz 2008. gadam specializējās civilo un militāro rūpniecisko hidraulisko sistēmu ražošanā, visa veida aviācijas dzinēju elektronisko un hidromehānisko degvielas regulēšanas sistēmu, gaisa kuģu hidraulisko kontroles sistēmu un helikopteru spēka hidraulikas sistēmu projektēšanā, ražošanā un apkopē. Kopš 2008. gada, PZL Hydral darbojas kā grupas mātesuzņēmums un vairs neveic pats savas rūpnieciskās darbības.

| (6) | Valstij piederošā Rūpniecības attīstības aģentūra (turpmāk — RAA) 2003. gadā no Finanšu ministrijas ieguva 80,94 % PZL Hydral akciju (1 284 686 akcijas). Turpmāka akciju pārvietošana no Finanšu ministrijas uz RAA tika veikta 2005. gadā (499 103 akcijas), kas RAA akciju paketi palielināja līdz 87,39 %, 2007. gadā (64 374 akcijas), kas akciju paketi palielināja līdz 90,54 %, un 2010. gada 12. janvārī (38 399 akcijas), kas akciju paketi palielināja līdz 92,42 %. Katru no šiem darījumiem veica par simbolisku cenu PLN 1 apmērā. Kopš 2010. gada 12. janvāra RAA pieder 18 886 562 akcijas, kuru nominālcena ir PLN 18 865 620. Pārējās akcijas (7,58 %), kuru nominālcena ir PLN 1 547 210, pašlaik pieder darbiniekiem. |
| --- | --- |

(6)

Valstij piederošā Rūpniecības attīstības aģentūra (turpmāk — RAA) 2003. gadā no Finanšu ministrijas ieguva 80,94 % PZL Hydral akciju (1 284 686 akcijas). Turpmāka akciju pārvietošana no Finanšu ministrijas uz RAA tika veikta 2005. gadā (499 103 akcijas), kas RAA akciju paketi palielināja līdz 87,39 %, 2007. gadā (64 374 akcijas), kas akciju paketi palielināja līdz 90,54 %, un 2010. gada 12. janvārī (38 399 akcijas), kas akciju paketi palielināja līdz 92,42 %. Katru no šiem darījumiem veica par simbolisku cenu PLN 1 apmērā. Kopš 2010. gada 12. janvāra RAA pieder 18 886 562 akcijas, kuru nominālcena ir PLN 18 865 620. Pārējās akcijas (7,58 %), kuru nominālcena ir PLN 1 547 210, pašlaik pieder darbiniekiem.

| (7) | PZL Hydral 2007. gadā kontrolēja šādus meitasuzņēmumus: Zakład Odlewniczy “Hydral” Sp. z o.o., kura galvenā darbības joma ir tērauda daļu lējumi, liešana, apstrāde un karsēšana; Zakład Cieplowniczy Term “Hydral” Sp. z o.o., kas ražo un pārdod siltumenerģiju; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki “Hydral” Sp. z o.o., kas ražo vārstus un hidrauliskos sadalītājus, apstrādā metāla aprīkojumu un sniedz remonta pakalpojumus hidrauliskām mašīnām un aprīkojumam; un PZL Wrocław Sp. z o.o. (turpmāk — PZL Wrocław). Turklāt PZL Hydral kontrolēja divus citus uzņēmumus, kam pašlaik rit likvidācijas process. Grupai kopumā 2006. gada beigās bija 795 darbinieki. |
| --- | --- |

(7)

PZL Hydral 2007. gadā kontrolēja šādus meitasuzņēmumus: Zakład Odlewniczy “Hydral” Sp. z o.o., kura galvenā darbības joma ir tērauda daļu lējumi, liešana, apstrāde un karsēšana; Zakład Cieplowniczy Term “Hydral” Sp. z o.o., kas ražo un pārdod siltumenerģiju; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki “Hydral” Sp. z o.o., kas ražo vārstus un hidrauliskos sadalītājus, apstrādā metāla aprīkojumu un sniedz remonta pakalpojumus hidrauliskām mašīnām un aprīkojumam; un PZL Wrocław Sp. z o.o. (turpmāk — PZL Wrocław). Turklāt PZL Hydral kontrolēja divus citus uzņēmumus, kam pašlaik rit likvidācijas process. Grupai kopumā 2006. gada beigās bija 795 darbinieki.

| (8) | PZL Wrocław dibināja 2004. gadā kā PZL Hydral pilnībā piederošu meitasuzņēmumu, lai izveidotu operatīvu uzņēmumu, kas pārņemtu PZL Hydral darbības, tādējādi ļaujot PZL Hydral darboties kā mātesuzņēmumam un vadīt PZL Hydral grupas pārstrukturēšanas procesu. |
| --- | --- |

(8)

PZL Wrocław dibināja 2004. gadā kā PZL Hydral pilnībā piederošu meitasuzņēmumu, lai izveidotu operatīvu uzņēmumu, kas pārņemtu PZL Hydral darbības, tādējādi ļaujot PZL Hydral darboties kā mātesuzņēmumam un vadīt PZL Hydral grupas pārstrukturēšanas procesu.

| (9) | Daļa PZL Wrocław aktīvu no PZL Hydral tika nodoti PZL Wrocław, vai nu tos iemaksājot natūrā PZL Wrocław kapitālā, vai pārdodot par bilances vērtību PZL Hydral grāmatojumos kopš 2004. gada, kā parādīts 1. tabulā.

  1.   tabula


  Aktīvu nodošana, iemaksājot natūrā vai pārdodot (PLN)









  Nodošanas datums | Aktīvu veids | Nodošanas metode (pārdošana/iemaksa natūrā) | Aktīvu bilances vērtība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2004. | pamatlīdzekļi — kustamie | iemaksa natūrā | 3 917 321,0 |
| 30.12.2004. | nemateriālie aktīvi | iemaksa natūrā | 801 332,0 |
| 30.12.2004. | notiekošais darbs | iemaksa natūrā | 1 251 352,0 |
| 30.12.2004. | materiāli | iemaksa natūrā | 251 719,0 |
| 30.11.2006. | pamatlīdzekļi — kustamie | iemaksa natūrā | 138 516,44 |
| 30.11.2006. | materiāli | iemaksa natūrā | 679 915,73 |
| 30.11.2006. | pamatlīdzekļi — kustamie | iemaksa natūrā | 1 186 803,54 |
| 30.11.2006. | nemateriālie aktīvi | iemaksa natūrā | 290 268,95 |
| 20.6.2007. | pamatlīdzekļi — kustamie | pārdošana | 1 250 000,0 |
| 30.12.2007. | pamatlīdzekļi — kustamie | iemaksa natūrā | 1 293 600,0 |
| 21./23.12.2008. | notiekošais darbs | pārdošana | 5 230 644,91 |
| 27.3.2008. | materiāli | pārdošana | 2 985 631,15 |
| 10.3.2009. | materiāli | pārdošana | 304 294,33 |

(9)

Daļa PZL Wrocław aktīvu no PZL Hydral tika nodoti PZL Wrocław, vai nu tos iemaksājot natūrā PZL Wrocław kapitālā, vai pārdodot par bilances vērtību PZL Hydral grāmatojumos kopš 2004. gada, kā parādīts 1. tabulā.

1.   tabula

Aktīvu nodošana, iemaksājot natūrā vai pārdodot (PLN)

Nodošanas datums

Aktīvu veids

Nodošanas metode (pārdošana/iemaksa natūrā)

Aktīvu bilances vērtība

30.12.2004.

pamatlīdzekļi — kustamie

iemaksa natūrā

3 917 321,0

30.12.2004.

nemateriālie aktīvi

iemaksa natūrā

801 332,0

30.12.2004.

notiekošais darbs

iemaksa natūrā

1 251 352,0

30.12.2004.

materiāli

iemaksa natūrā

251 719,0

30.11.2006.

pamatlīdzekļi — kustamie

iemaksa natūrā

138 516,44

30.11.2006.

materiāli

iemaksa natūrā

679 915,73

30.11.2006.

pamatlīdzekļi — kustamie

iemaksa natūrā

1 186 803,54

30.11.2006.

nemateriālie aktīvi

iemaksa natūrā

290 268,95

20.6.2007.

pamatlīdzekļi — kustamie

pārdošana

1 250 000,0

30.12.2007.

pamatlīdzekļi — kustamie

iemaksa natūrā

1 293 600,0

21./23.12.2008.

notiekošais darbs

pārdošana

5 230 644,91

27.3.2008.

materiāli

pārdošana

2 985 631,15

10.3.2009.

materiāli

pārdošana

304 294,33

| (10) | Materiālie pamatlīdzekļi, ko PZL Wrocław ieguva no PZL Hydral, tika nodoti, vai nu tos iemaksājot natūrā PZL Wrocław kapitālā, vai pārdodot, kā norādīts 2. tabulā. Abos gadījumos darījuma vērtības pamatā bija neatkarīga eksperta novērtējums. Kad šie pamatlīdzekļi tika nodoti, tie jau bija apgrūtināti ar hipotēkām, kas piemērotas nekustamajam īpašumam šādu publisko kreditoru labā: Sociālās apdrošināšanas birojs, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde un Vroclavas pilsētas dome par summu PLN 142,558 miljonu apmērā.

  2.   tabula


  Nekustamā īpašuma nodošana (PLN)









  Nodošanas datums | Aktīvu veids | Nodošanas metode (pārdošana/iemaksa natūrā) | Aktīvu bilances vērtība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2007. | pamatlīdzekļi — nekustamais īpašums | iemaksa natūrā | 8 337 000,0 |
| 30.12.2007. | pamatlīdzekļi — nekustamais īpašums | pārdošana | 10 309 508,56 |

(10)

Materiālie pamatlīdzekļi, ko PZL Wrocław ieguva no PZL Hydral, tika nodoti, vai nu tos iemaksājot natūrā PZL Wrocław kapitālā, vai pārdodot, kā norādīts 2. tabulā. Abos gadījumos darījuma vērtības pamatā bija neatkarīga eksperta novērtējums. Kad šie pamatlīdzekļi tika nodoti, tie jau bija apgrūtināti ar hipotēkām, kas piemērotas nekustamajam īpašumam šādu publisko kreditoru labā: Sociālās apdrošināšanas birojs, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde un Vroclavas pilsētas dome par summu PLN 142,558 miljonu apmērā.

2.   tabula

Nekustamā īpašuma nodošana (PLN)

Nodošanas datums

Aktīvu veids

Nodošanas metode (pārdošana/iemaksa natūrā)

Aktīvu bilances vērtība

30.12.2007.

pamatlīdzekļi — nekustamais īpašums

iemaksa natūrā

8 337 000,0

30.12.2007.

pamatlīdzekļi — nekustamais īpašums

pārdošana

10 309 508,56

| (11) | PZL Hydral2007. gada 31. decembrīPZL Wrocław nodeva līdzekļus ar nominālvērtību PLN 918 900 apmērā, veicot iemaksu natūrā PZL Wrocław kapitālā. |
| --- | --- |

(11)

PZL Hydral2007. gada 31. decembrīPZL Wrocław nodeva līdzekļus ar nominālvērtību PLN 918 900 apmērā, veicot iemaksu natūrā PZL Wrocław kapitālā.

| (12) | Pārējos aktīvus, ko PZL Hydral nodeva PZL Wrocław laikposmā no 2006. gada 17. janvāra līdz 2010. gada 27. aprīlim, pārdeva par to bilances vērtību un tie veidoja vairākas tādu nepabeigtu aktīvu nodošanas, kam nebija piemērotas ķīlas vai hipotēkas. |
| --- | --- |

(12)

Pārējos aktīvus, ko PZL Hydral nodeva PZL Wrocław laikposmā no 2006. gada 17. janvāra līdz 2010. gada 27. aprīlim, pārdeva par to bilances vērtību un tie veidoja vairākas tādu nepabeigtu aktīvu nodošanas, kam nebija piemērotas ķīlas vai hipotēkas.

| (13) | No PZL Hydral uz PZL Wrocław nodoto aktīvu kopējā vērtība laikposmā no 2004. līdz 2010. gadam bija PLN 44 708 791,02. |
| --- | --- |

(13)

No PZL Hydral uz PZL Wrocław nodoto aktīvu kopējā vērtība laikposmā no 2004. līdz 2010. gadam bija PLN 44 708 791,02.

| (14) | No PZL Hydral uz PZL Wrocław 2008. gadā pārvietoja 559 darbiniekus, savukārt 2009. gadā — 37 darbiniekus. |
| --- | --- |

(14)

No PZL Hydral uz PZL Wrocław 2008. gadā pārvietoja 559 darbiniekus, savukārt 2009. gadā — 37 darbiniekus.

| (15) | PZL Wrocław ražo gaisa kuģu sastāvdaļas, ko izmanto Polijas bruņotie spēki, (līdz 2007. gada beigām šo ražošanu veica PZL Hydral) un sniedz Polijas armijā izmantotā aprīkojuma apkopes un remonta pakalpojumus. Militārajiem ražojumiem piemēro sertifikāciju, ko pielāgo ražojuma tipam saskaņā ar Polijas bruņoto spēku tehniskajām prasībām. Katrā posmā nodrošina atsevišķu dokumentāciju, un šos ražojumus (un saistītos apkopes pakalpojumus) uzrauga rezidējošs armijas pārstāvis. |
| --- | --- |

(15)

PZL Wrocław ražo gaisa kuģu sastāvdaļas, ko izmanto Polijas bruņotie spēki, (līdz 2007. gada beigām šo ražošanu veica PZL Hydral) un sniedz Polijas armijā izmantotā aprīkojuma apkopes un remonta pakalpojumus. Militārajiem ražojumiem piemēro sertifikāciju, ko pielāgo ražojuma tipam saskaņā ar Polijas bruņoto spēku tehniskajām prasībām. Katrā posmā nodrošina atsevišķu dokumentāciju, un šos ražojumus (un saistītos apkopes pakalpojumus) uzrauga rezidējošs armijas pārstāvis.

| (16) | PZL Wrocław pašlaik darbojas, pamatojoties uz atļauju Nr. B-007/2007, ko 2007. gada 17. janvārī ir izdevis iekšlietu un pārvaldes ministrs, par uzņēmējdarbības veikšanu šādā jomā:






  — | trauksmes, signalizēšanas un gāzes munīcijas iedarbināšanas ierīču ražošana un tirdzniecība, kā noteikts Ministru kabineta 2001. gada 3. decembra noteikumu par ieroču un munīcijas veidiem 1. pielikuma 8. punktā (Ieroču un munīcijas veidi) un Militāro un policijas ražojumu un tehnoloģiju sarakstā, kuru ražošanai un tirdzniecībai ir vajadzīga atļauja (3); |
| --- | --- | --- |

(16)

PZL Wrocław pašlaik darbojas, pamatojoties uz atļauju Nr. B-007/2007, ko 2007. gada 17. janvārī ir izdevis iekšlietu un pārvaldes ministrs, par uzņēmējdarbības veikšanu šādā jomā:

—

trauksmes, signalizēšanas un gāzes munīcijas iedarbināšanas ierīču ražošana un tirdzniecība, kā noteikts Ministru kabineta 2001. gada 3. decembra noteikumu par ieroču un munīcijas veidiem 1. pielikuma 8. punktā (Ieroču un munīcijas veidi) un Militāro un policijas ražojumu un tehnoloģiju sarakstā, kuru ražošanai un tirdzniecībai ir vajadzīga atļauja (3);

| — | militāro vai policijas ražojumu, kā noteikts iepriekš minēto Ministru kabineta noteikumu 2. pielikuma (Militāro un policijas ražojumu un tehnoloģiju saraksts, kuru ražošanai un tirdzniecībai ir vajadzīga atļauja) “WT V” pozīcijā, un ražojumu daļu un sastāvdaļu, kā noteikts minētā pielikuma “WT II”, “WT III” un “WT XIV” pozīcijā (1.–4. un 7.–10. punkts), ražošana un tirdzniecība; |
| --- | --- |

—

militāro vai policijas ražojumu, kā noteikts iepriekš minēto Ministru kabineta noteikumu 2. pielikuma (Militāro un policijas ražojumu un tehnoloģiju saraksts, kuru ražošanai un tirdzniecībai ir vajadzīga atļauja) “WT V” pozīcijā, un ražojumu daļu un sastāvdaļu, kā noteikts minētā pielikuma “WT II”, “WT III” un “WT XIV” pozīcijā (1.–4. un 7.–10. punkts), ražošana un tirdzniecība;

| — | militāro vai policijas ražojumu ražošanas aprīkojuma ražošana un tirdzniecība un tādas tehnoloģijas tirdzniecība, kas paredzēta, lai ražotu ražojumus vajadzībām, kuras noteiktas iepriekš minēto Ministru kabineta noteikumu 2. pielikuma (Militāro un policijas ražojumu un tehnoloģiju saraksts, kuru ražošanai un tirdzniecībai ir vajadzīga atļauja) “WT XIII” pozīcijā. |
| --- | --- |

—

militāro vai policijas ražojumu ražošanas aprīkojuma ražošana un tirdzniecība un tādas tehnoloģijas tirdzniecība, kas paredzēta, lai ražotu ražojumus vajadzībām, kuras noteiktas iepriekš minēto Ministru kabineta noteikumu 2. pielikuma (Militāro un policijas ražojumu un tehnoloģiju saraksts, kuru ražošanai un tirdzniecībai ir vajadzīga atļauja) “WT XIII” pozīcijā.

| (17) | PZL Wrocław ir šādi sertifikāti:






  — | sertifikāts, kas apliecina atbilstību ISO 9001:2000 prasībām un ko ir piešķīris Bureau Veritas Certification; |
| --- | --- | --- |

(17)

PZL Wrocław ir šādi sertifikāti:

—

sertifikāts, kas apliecina atbilstību ISO 9001:2000 prasībām un ko ir piešķīris Bureau Veritas Certification;

| — | sertifikāts, kas apliecina atbilstību AS9100-B prasībām un ko ir piešķīris Bureau Veritas Certification; |
| --- | --- |

—

sertifikāts, kas apliecina atbilstību AS9100-B prasībām un ko ir piešķīris Bureau Veritas Certification;

| — | sertifikāts, kas atļauj tādu aviācijas piederumu ražošanu, kuri atbilst aviācijas noteikumu “PART 21” prasībām, un ko ir piešķīris Polijas Civilās aviācijas birojs; |
| --- | --- |

—

sertifikāts, kas atļauj tādu aviācijas piederumu ražošanu, kuri atbilst aviācijas noteikumu “PART 21” prasībām, un ko ir piešķīris Polijas Civilās aviācijas birojs;

| — | sertifikāts, kas apliecina ražojumu tehnisko apkopi atbilstīgi aviācijas noteikumu “PART 145” prasībām un ko ir piešķīris Polijas Civilās aviācijas birojs; |
| --- | --- |

—

sertifikāts, kas apliecina ražojumu tehnisko apkopi atbilstīgi aviācijas noteikumu “PART 145” prasībām un ko ir piešķīris Polijas Civilās aviācijas birojs;

| — | NADCAP sertifikāts, ko ir piešķīris Rezultātu pārskatīšanas institūts, attiecībā uz atlasītu īpašu procesu: termiskā apstrāde (TA), negraujošajā testēšana (NT), ķīmiskie procesi (ĶP) un mehāniskā apstrāde ar elektroizlādi (MAE). |
| --- | --- |

—

NADCAP sertifikāts, ko ir piešķīris Rezultātu pārskatīšanas institūts, attiecībā uz atlasītu īpašu procesu: termiskā apstrāde (TA), negraujošajā testēšana (NT), ķīmiskie procesi (ĶP) un mehāniskā apstrāde ar elektroizlādi (MAE).

| (18) | Polijas iestādes informēja Komisiju, ka PZL Hydral (tagad PZL Wrocław) ražojumu līnija veido svarīgu daļu Polijas valdības 1995. gadā sāktā ekonomikas attīstības plānā 1996.–2000. gadam un 2000. gadā sāktā ekonomikas attīstības plānā 2001.–2006. gadam. |
| --- | --- |

(18)

Polijas iestādes informēja Komisiju, ka PZL Hydral (tagad PZL Wrocław) ražojumu līnija veido svarīgu daļu Polijas valdības 1995. gadā sāktā ekonomikas attīstības plānā 1996.–2000. gadam un 2000. gadā sāktā ekonomikas attīstības plānā 2001.–2006. gadam.

| (19) | Turklāt ir skaidra atsauce uz PZL Hydral vai tā uzņēmējdarbību vairākos ekonomikas attīstības plāna īstenošanas pasākumos un valdības pamatnostādnēs, piemēram:






  — | Centrālā plānošanas biroja ministra un vadītāja 1995. gada 30. janvāra pamatnostādnes par ekonomikas attīstības plānu 1996.–2000. gadam; |
| --- | --- | --- |

(19)

Turklāt ir skaidra atsauce uz PZL Hydral vai tā uzņēmējdarbību vairākos ekonomikas attīstības plāna īstenošanas pasākumos un valdības pamatnostādnēs, piemēram:

—

Centrālā plānošanas biroja ministra un vadītāja 1995. gada 30. janvāra pamatnostādnes par ekonomikas attīstības plānu 1996.–2000. gadam;

| — | ekonomikas lietu ministra 2000. gada jūlija pamatnostādnes par centrālo ekonomikas attīstības plānu 2001.–2006. gadam; |
| --- | --- |

—

ekonomikas lietu ministra 2000. gada jūlija pamatnostādnes par centrālo ekonomikas attīstības plānu 2001.–2006. gadam;

| — | uzņēmumu īstenotā darba organizēšana saistībā ar 2001. gada 23. augusta Valsts aizsardzības likumu (4); |
| --- | --- |

—

uzņēmumu īstenotā darba organizēšana saistībā ar 2001. gada 23. augusta Valsts aizsardzības likumu (4);

| — | Ministru kabineta 2003. gada 24. jūnija noteikumi par valsts drošībai un aizsardzībai īpaši nozīmīgām iekārtām un par attiecīgo īpašo aizsardzību (5); |
| --- | --- |

—

Ministru kabineta 2003. gada 24. jūnija noteikumi par valsts drošībai un aizsardzībai īpaši nozīmīgām iekārtām un par attiecīgo īpašo aizsardzību (5);

| — | Ministru kabineta 2004. gada 20. augusta noteikumi, kuros ir uzskaitīti uzņēmumi, kam ir īpaša nozīme ekonomikā un aizsardzībā (6); |
| --- | --- |

—

Ministru kabineta 2004. gada 20. augusta noteikumi, kuros ir uzskaitīti uzņēmumi, kam ir īpaša nozīme ekonomikā un aizsardzībā (6);

| — | Ministru kabineta 2007. gada 9. novembra noteikumi, kuros ir uzskaitīti uzņēmumi, kam ir īpaša nozīme ekonomikā un aizsardzībā (7); |
| --- | --- |

—

Ministru kabineta 2007. gada 9. novembra noteikumi, kuros ir uzskaitīti uzņēmumi, kam ir īpaša nozīme ekonomikā un aizsardzībā (7);

| (20) | Šādā sarakstā iekļautiem uzņēmumiem ir jāiesniedz detalizēti gada ziņojumi par savu aizsardzības ražojumu ražošanas jaudu (daudzumi, profils, vērtības), lai ministrija varētu nodrošināt, ka tiek pildīti militārie uzdevumi. |
| --- | --- |

(20)

Šādā sarakstā iekļautiem uzņēmumiem ir jāiesniedz detalizēti gada ziņojumi par savu aizsardzības ražojumu ražošanas jaudu (daudzumi, profils, vērtības), lai ministrija varētu nodrošināt, ka tiek pildīti militārie uzdevumi.

| (21) | Polijas iestādes informēja Komisiju, ka attiecīgās atļaujas un sertifikāti (16. un 17. punkts) nodrošina iespēju īpašiem klientiem (valsts aizsardzībai un Aizsardzības ministrijai īpaši svarīgi uzņēmumi) piegādāt īpašas kvalitātes preces un pakalpojumus. PZL Wrocław (bijušais PZL Hydral) piegādā ne tikai hidraulisko sistēmu, degvielas sistēmu un kontroles sistēmu sastāvdaļas; uzstādīto mezglu remontdarbi ir ārkārtīgi svarīgi, lai funkcionētu Polijas bruņoto spēku izmantotie gaisa kuģi (W-3, Mi-2, M28 Bryza un PZL 130 Orlik); Polijas iestādes arī uzsvēra, ka W-3 un Mi-2 ir Polijas armijas galvenokārt izmantotie helikopteri. |
| --- | --- |

(21)

Polijas iestādes informēja Komisiju, ka attiecīgās atļaujas un sertifikāti (16. un 17. punkts) nodrošina iespēju īpašiem klientiem (valsts aizsardzībai un Aizsardzības ministrijai īpaši svarīgi uzņēmumi) piegādāt īpašas kvalitātes preces un pakalpojumus. PZL Wrocław (bijušais PZL Hydral) piegādā ne tikai hidraulisko sistēmu, degvielas sistēmu un kontroles sistēmu sastāvdaļas; uzstādīto mezglu remontdarbi ir ārkārtīgi svarīgi, lai funkcionētu Polijas bruņoto spēku izmantotie gaisa kuģi (W-3, Mi-2, M28 Bryza un PZL 130 Orlik); Polijas iestādes arī uzsvēra, ka W-3 un Mi-2 ir Polijas armijas galvenokārt izmantotie helikopteri.

| (22) | PZL Hydral bruņoto spēku izmantošanai ražotajām precēm ir atbilstošs NATO kods saskaņā ar NATO Standartizācijas līgumu, un arī uzņēmumam pašam ir savs NATO kods. |
| --- | --- |

(22)

PZL Hydral bruņoto spēku izmantošanai ražotajām precēm ir atbilstošs NATO kods saskaņā ar NATO Standartizācijas līgumu, un arī uzņēmumam pašam ir savs NATO kods.

| (23) | Kā paskaidrots iepriekš 9. punktā un turpmākajos punktos, kopš 2004. gada decembra PZL Hydral nodeva savus aktīvus PZL Wrocław. Tikai 2007. gada 30. decembrī nodotie aktīvi (nekustamais īpašums) bija apgrūtināti ar hipotēkām publisko kreditoru labā. |
| --- | --- |

(23)

Kā paskaidrots iepriekš 9. punktā un turpmākajos punktos, kopš 2004. gada decembra PZL Hydral nodeva savus aktīvus PZL Wrocław. Tikai 2007. gada 30. decembrī nodotie aktīvi (nekustamais īpašums) bija apgrūtināti ar hipotēkām publisko kreditoru labā.

| (24) | Polijas iestādes apstiprināja, ka kopš savas darbības sākuma PZL Wrocław ir laikus nokārtojis visas savas saistītas attiecībā pret publiskajiem kreditoriem, tai skaitā sociālā nodrošinājuma iemaksas un nodokļus par saviem darbiniekiem. |
| --- | --- |

(24)

Polijas iestādes apstiprināja, ka kopš savas darbības sākuma PZL Wrocław ir laikus nokārtojis visas savas saistītas attiecībā pret publiskajiem kreditoriem, tai skaitā sociālā nodrošinājuma iemaksas un nodokļus par saviem darbiniekiem.

II.2.   
  PZL Hydral finansiālie sarežģījumi

| (25) | PZL Hydral sāka saskarties ar saistību atmaksāšanas grūtībām gan privātajiem, gan publiskajiem kreditoriem 1998. gadā. |
| --- | --- |

(25)

PZL Hydral sāka saskarties ar saistību atmaksāšanas grūtībām gan privātajiem, gan publiskajiem kreditoriem 1998. gadā.

| (26) | PZL Hydral privātās saistības attiecībā pret bankām un piegādātājiem 1998. gada beigās bija PLN 90,4 miljonu apmērā. Lielākā daļa šo parādu bija attiecībā pret divām bankām: [...] banku (8) un [...] banku. |
| --- | --- |

(26)

PZL Hydral privātās saistības attiecībā pret bankām un piegādātājiem 1998. gada beigās bija PLN 90,4 miljonu apmērā. Lielākā daļa šo parādu bija attiecībā pret divām bankām: [...] banku (8) un [...] banku.

| (27) | PZL Hydral bija parādā [...] bankai PLN 54 miljonus 1998. gada beigās un PLN 86,4 miljonus 2006. gada novembrī, kad tika parakstīta izlīguma vienošanās, un bankas prasība visbeidzot tika apmierināta 2007. gadā. PZL Hydral bija parādā [...] bankai PLN 23 miljonus 1998. gada beigās un PLN 55,6 miljonus 2003. gada oktobrī, un bankas prasība visbeidzot tika apmierināta 2004. gadā.

  3.   tabula


  Izmaiņas kopējā summā, ko PZL Hydral bija parādā [...] bankai (PLN, tūkstoši) | 31.12.1998. | 31.12.1999. | 31.12.2000. | 31.12.2001. | 31.12.2002. | 31.12.2003. | 31.12.2004. | 31.12.2005. | 31.12.2006. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | 44 447 | 48 424 | 51 605 | 49 628 | 37 416 | 39 041 | 38 741 | 38 291 | 35 377 |
| Procenti | 9 583 | 17 683 | 26 194 | 34 449 | 29 157 | 38 184 | 40 920 | 43 776 | 51 018 |
| Kopā | 54 030 | 66 107 | 77 798 | 84 077 | 66 573 | 77 225 | 79 721 | 82 067 | 86 395 |

(27)

PZL Hydral bija parādā [...] bankai PLN 54 miljonus 1998. gada beigās un PLN 86,4 miljonus 2006. gada novembrī, kad tika parakstīta izlīguma vienošanās, un bankas prasība visbeidzot tika apmierināta 2007. gadā. PZL Hydral bija parādā [...] bankai PLN 23 miljonus 1998. gada beigās un PLN 55,6 miljonus 2003. gada oktobrī, un bankas prasība visbeidzot tika apmierināta 2004. gadā.

3.   tabula

Izmaiņas kopējā summā, ko PZL Hydral bija parādā [...] bankai (PLN, tūkstoši)

31.12.1998.

31.12.1999.

31.12.2000.

31.12.2001.

31.12.2002.

31.12.2003.

31.12.2004.

31.12.2005.

31.12.2006.

Pamatsumma

44 447

48 424

51 605

49 628

37 416

39 041

38 741

38 291

35 377

Procenti

9 583

17 683

26 194

34 449

29 157

38 184

40 920

43 776

51 018

Kopā

54 030

66 107

77 798

84 077

66 573

77 225

79 721

82 067

86 395

4.   tabula

Izmaiņas kopējā summā, ko PZL Hydral bija parādā [...] bankai (PLN, tūkstoši)

| | 31.12.1998. | 31.12.1999. | 31.12.2000. | 31.12.2001. | 31.12.2002. | 31.12.2003. | 31.12.2004. | 31.12.2005. | 31.12.2006. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | 18 571 | 21 986 | 21 959 | 21 127 | 20 741 | 19 825 | 4 000 | 0 | 0 |
| Procenti | 4 572 | 5 983 | 10 842 | 16 759 | 23 975 | 35 773 | 0 | 0 | 0 |
| Kopā | 23 143 | 27 969 | 32 801 | 37 886 | 44 716 | 55 598 | 4 000 | 0 | 0 |

31.12.1998.

31.12.1999.

31.12.2000.

31.12.2001.

31.12.2002.

31.12.2003.

31.12.2004.

31.12.2005.

31.12.2006.

Pamatsumma

18 571

21 986

21 959

21 127

20 741

19 825

4 000

0

0

Procenti

4 572

5 983

10 842

16 759

23 975

35 773

0

0

0

Kopā

23 143

27 969

32 801

37 886

44 716

55 598

4 000

0

0

| (28) | Šīm privātajām bankām bija pirmās šķiras ķīla (skatiet izvērstu aprakstu 32. un 34. punktā turpmāk), un tās viegli varēja īstenot savas prasības, pamatojoties uz bankas izpildes rīkojumiem. Saskaņā ar 1997. gada Banku darbības likumu (9) bankas var izdot bankas izpildes rīkojumus, pamatojoties uz saviem reģistriem vai citiem dokumentiem, kas attiecas uz banku darījumiem. Bankas izpildes rīkojums var būt pamatā izpildei pēc tam, kad tiesa šādam rīkojumam ir pievienojusi izpildāmības klauzulu. Tā viss norisinās daudz ātrāk nekā pārējo kreditoru gadījumā, kuriem pirms izpildes jāiesniedz prasība kompetentajā tiesā, lai tiktu pieņemts lēmums. Neskatoties uz to, privātie kreditori nav īstenojuši nekādu piespiedu izpildi; citiem vārdiem sakot, viņi nav iesnieguši prasību, lai PZL Hydral tiktu piemērotas bankrota procedūras, kā arī nav īstenojuši nekādu rīcību, lai īstenotu savas prasības pret aktīviem. |
| --- | --- |

(28)

Šīm privātajām bankām bija pirmās šķiras ķīla (skatiet izvērstu aprakstu 32. un 34. punktā turpmāk), un tās viegli varēja īstenot savas prasības, pamatojoties uz bankas izpildes rīkojumiem. Saskaņā ar 1997. gada Banku darbības likumu (9) bankas var izdot bankas izpildes rīkojumus, pamatojoties uz saviem reģistriem vai citiem dokumentiem, kas attiecas uz banku darījumiem. Bankas izpildes rīkojums var būt pamatā izpildei pēc tam, kad tiesa šādam rīkojumam ir pievienojusi izpildāmības klauzulu. Tā viss norisinās daudz ātrāk nekā pārējo kreditoru gadījumā, kuriem pirms izpildes jāiesniedz prasība kompetentajā tiesā, lai tiktu pieņemts lēmums. Neskatoties uz to, privātie kreditori nav īstenojuši nekādu piespiedu izpildi; citiem vārdiem sakot, viņi nav iesnieguši prasību, lai PZL Hydral tiktu piemērotas bankrota procedūras, kā arī nav īstenojuši nekādu rīcību, lai īstenotu savas prasības pret aktīviem.

| (29) | Kad PZL Hydral saskārās ar savu aizdevumu atmaksāšanas grūtībām laikposmā no 1998. līdz 2006. gadam, bankas saskaņā ar Civilkodeksu varēja uzņēmumam piemērot likumā paredzēto procentu likmi, ko ir noteicis Ministru kabinets, kā parādīts 7. tabulā. Tomēr šīs likmes sistemātiskas piemērošanas vietā bankas dažreiz piemēroja tikai 5. un 6. tabulā norādītās procentu likmes.

  5.   tabula


  [...] bankas piemērotās procentu likmes (USD aizdevumi, pamatojoties uz LIBOR)
















  Gads | 1998. g. | 1999. g. | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 8,53 | 8,71 | 9,87 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 |

(29)

Kad PZL Hydral saskārās ar savu aizdevumu atmaksāšanas grūtībām laikposmā no 1998. līdz 2006. gadam, bankas saskaņā ar Civilkodeksu varēja uzņēmumam piemērot likumā paredzēto procentu likmi, ko ir noteicis Ministru kabinets, kā parādīts 7. tabulā. Tomēr šīs likmes sistemātiskas piemērošanas vietā bankas dažreiz piemēroja tikai 5. un 6. tabulā norādītās procentu likmes.

5.   tabula

[...] bankas piemērotās procentu likmes (USD aizdevumi, pamatojoties uz LIBOR)

Gads

1998. g.

1999. g.

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

%

8,53

8,71

9,87

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

6.   tabula

[...] bankas piemērotās procentu likmes (USD aizdevumi, pamatojoties uz LIBOR)

| Gads | 1998. g. | 1999. g. | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 7,78 | 7,96 | 9,12 | 6,08 | 4,45 | 3,62 | 4,37 | 6,26 | 7,63 | 7,37 |

Gads

1998. g.

1999. g.

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

%

7,78

7,96

9,12

6,08

4,45

3,62

4,37

6,26

7,63

7,37

7.   tabula

Likumā noteiktās procentu likmes

| Gads | 1998. g. | 1999. g. | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 34 | 23 | 23 | 30 | 18 | 13 | 12 | 13 | 11,5 | 11,5 |

Gads

1998. g.

1999. g.

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

%

34

23

23

30

18

13

12

13

11,5

11,5

| (30) | Polijas iestādes argumentē, ka šīs bankas domāja, ka tās saņems lielākus ieņēmumus, ja atbalstīs PZL Hydral pārstrukturēšanas procesu. Tās cieši sekoja līdzi sarunām ar pirmo uzņēmumu, kas izrādīja interesi par PZL Wrocław iegādi, proti, ar [...] (skatiet 57. un turpmākos punktus). Bankas regulāri uzraudzīja PZL Hydral ekonomisko situāciju, pamatojoties uz tā finanšu pārskatiem, apmeklējumiem uzņēmuma telpās un tirgus analīzi. |
| --- | --- |

(30)

Polijas iestādes argumentē, ka šīs bankas domāja, ka tās saņems lielākus ieņēmumus, ja atbalstīs PZL Hydral pārstrukturēšanas procesu. Tās cieši sekoja līdzi sarunām ar pirmo uzņēmumu, kas izrādīja interesi par PZL Wrocław iegādi, proti, ar [...] (skatiet 57. un turpmākos punktus). Bankas regulāri uzraudzīja PZL Hydral ekonomisko situāciju, pamatojoties uz tā finanšu pārskatiem, apmeklējumiem uzņēmuma telpās un tirgus analīzi.

| (31) | Visbeidzot, [...] banka nokārtoja savas saistības, 2003. gada aprīlī noslēdzot izlīguma vienošanos. Tā norakstīja PLN 51,6 miljonus un pieņēma atmaksu tikai PLN 4 miljonu apmērā (7 %). Norakstītās summas saskaņā ar izlīguma vienošanos tika ievadītas PZL Hydral grāmatojumos par 2004. finanšu gadu. |
| --- | --- |

(31)

Visbeidzot, [...] banka nokārtoja savas saistības, 2003. gada aprīlī noslēdzot izlīguma vienošanos. Tā norakstīja PLN 51,6 miljonus un pieņēma atmaksu tikai PLN 4 miljonu apmērā (7 %). Norakstītās summas saskaņā ar izlīguma vienošanos tika ievadītas PZL Hydral grāmatojumos par 2004. finanšu gadu.

| (32) | [...] banka piekrita saistību nokārtošanai, pamatojoties uz savu ekonomikas novērtējumu, neskatoties uz to, ka tai bija pirmās šķiras prioritātes hipotēkas. It sevišķi banka nodrošināja savu kredītu, nosakot ķīlu PLN 13,7 miljonu apmērā attiecībā uz nekustamo īpašumu, nododot visas licences un komerciālās tiesības, kas paredzētas ar [...] noslēgtajā licences līgumā attiecībā uz gaisa kondicionēšanas aprīkojuma ražošanu, līdz USD 1,2 miljonu (apmēram PLN 3 968 000) vērtībā (10), uz pārneses mašīnām un aprīkojumu, kuru piegādā [...] saskaņā ar licences līgumu, līdz USD 2,4 miljonu (apmēram PLN 7 938 000) apmērā, un pārņemot tiesības uz debitoru parādiem no gaisa kondicionieru pārdošanas līdz vismaz USD 8 miljonu (apmēram PLN 26,5 miljonu) (11) apmērā gadā. |
| --- | --- |

(32)

[...] banka piekrita saistību nokārtošanai, pamatojoties uz savu ekonomikas novērtējumu, neskatoties uz to, ka tai bija pirmās šķiras prioritātes hipotēkas. It sevišķi banka nodrošināja savu kredītu, nosakot ķīlu PLN 13,7 miljonu apmērā attiecībā uz nekustamo īpašumu, nododot visas licences un komerciālās tiesības, kas paredzētas ar [...] noslēgtajā licences līgumā attiecībā uz gaisa kondicionēšanas aprīkojuma ražošanu, līdz USD 1,2 miljonu (apmēram PLN 3 968 000) vērtībā (10), uz pārneses mašīnām un aprīkojumu, kuru piegādā [...] saskaņā ar licences līgumu, līdz USD 2,4 miljonu (apmēram PLN 7 938 000) apmērā, un pārņemot tiesības uz debitoru parādiem no gaisa kondicionieru pārdošanas līdz vismaz USD 8 miljonu (apmēram PLN 26,5 miljonu) (11) apmērā gadā.

| (33) | [...] banka 2006. gada novembrī, noslēdzot izlīguma vienošanos, piekrita norakstīt PLN 86,4 miljonus un pieņēma atmaksu tikai PLN 11,5 miljonu apmērā. Attiecīgi PZL Hydral atmaksāja tikai 13 % savu saistību. Pārējo, t. i., PLN 74,9 miljonus, norakstīja. |
| --- | --- |

(33)

[...] banka 2006. gada novembrī, noslēdzot izlīguma vienošanos, piekrita norakstīt PLN 86,4 miljonus un pieņēma atmaksu tikai PLN 11,5 miljonu apmērā. Attiecīgi PZL Hydral atmaksāja tikai 13 % savu saistību. Pārējo, t. i., PLN 74,9 miljonus, norakstīja.

| (34) | [...] banka pieņēma šo mazo summu, neskatoties uz to, ka tai bija pirmās šķiras ķīla attiecībā uz svarīgāko nekustamo īpašumu, no kura bija atkarīga lielākā daļa ražošanas un kurā atradās pārvaldes struktūras. Šo ķīlu jo īpaši veidoja pirmās šķiras hipotēkas attiecībā uz diviem nekustamajiem īpašumiem par kopējo summu PLN 19,75 miljonu apmērā, pirmās šķiras ķīla attiecībā uz kompresoru ražošanas tehnoloģisko līniju PLN 20 miljonu apmērā, pirmās šķiras tiesības uz debitoru parādiem saskaņā ar pārdošanas līgumiem, kas noslēgti par kompresoriem PLN 20 miljonu vērtībā, pirmās šķiras reģistrēta ķīla attiecībā uz mehānismiem un aprīkojumu ar kopējo vērtību PLN 2,8 miljonu vērtībā un pirmās šķiras nodošanas līgumi attiecībā uz kustamiem īpašumiem attiecīgi PLN 2,65 miljonu, PLN 2,4 miljonu, PLN 0,56 miljonu un PLN 1,1 miljonu vērtībā. Turklāt ķīlas veids ļautu jebkuram potenciālajam pircējam pēc iegādes turpināt ražošanu; būtu arī iespējams transportēt mehānismus vai nu kopā, vai kā mezglus bez demontāžas, ja potenciālais pircējs vēlētos tos pārvietot. |
| --- | --- |

(34)

[...] banka pieņēma šo mazo summu, neskatoties uz to, ka tai bija pirmās šķiras ķīla attiecībā uz svarīgāko nekustamo īpašumu, no kura bija atkarīga lielākā daļa ražošanas un kurā atradās pārvaldes struktūras. Šo ķīlu jo īpaši veidoja pirmās šķiras hipotēkas attiecībā uz diviem nekustamajiem īpašumiem par kopējo summu PLN 19,75 miljonu apmērā, pirmās šķiras ķīla attiecībā uz kompresoru ražošanas tehnoloģisko līniju PLN 20 miljonu apmērā, pirmās šķiras tiesības uz debitoru parādiem saskaņā ar pārdošanas līgumiem, kas noslēgti par kompresoriem PLN 20 miljonu vērtībā, pirmās šķiras reģistrēta ķīla attiecībā uz mehānismiem un aprīkojumu ar kopējo vērtību PLN 2,8 miljonu vērtībā un pirmās šķiras nodošanas līgumi attiecībā uz kustamiem īpašumiem attiecīgi PLN 2,65 miljonu, PLN 2,4 miljonu, PLN 0,56 miljonu un PLN 1,1 miljonu vērtībā. Turklāt ķīlas veids ļautu jebkuram potenciālajam pircējam pēc iegādes turpināt ražošanu; būtu arī iespējams transportēt mehānismus vai nu kopā, vai kā mezglus bez demontāžas, ja potenciālais pircējs vēlētos tos pārvietot.

| (35) | Pēc tam, kad tika panāktas vienošanās ar bankām, tika atcelta pamatlīdzekļiem piemērotā ķīla. Rezultātā uzlabojās publisko kreditoru stāvoklis attiecībā uz šo ķīlu, t. i., tagad tie saņēma augstāku hipotēkas šķiru (12). |
| --- | --- |

(35)

Pēc tam, kad tika panāktas vienošanās ar bankām, tika atcelta pamatlīdzekļiem piemērotā ķīla. Rezultātā uzlabojās publisko kreditoru stāvoklis attiecībā uz šo ķīlu, t. i., tagad tie saņēma augstāku hipotēkas šķiru (12).

| (36) | Uzņēmuma saistības attiecībā pret publiskajiem kreditoriem 1998. gadā, pamatojoties uz prasībām saskaņā ar publiskajām tiesībām (t. i., Sociālās apdrošināšanas biroja, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde, Lejassilēzijas reģionālā biroja, Vroclavas pilsētas domes un Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonda prasības), bija par PLN 29 miljoniem. Turklāt Finanšu ministrijai bija prasības saskaņā ar Civillikumu, proti, PLN 9,4 miljonu apmērā. Šīs saistības attiecībā pret atsevišķiem publiskajiem kreditoriem mainījās, kā norādīts 8., 9., 10., 11., 12., 13. un 14. tabulā.

  8.   tabula



  PLZ Hydral saistības attiecībā pret Sociālās apdrošināšanas biroju (PLN, tūkstoši) | 31.12.1998. | 31.12.1999. | 31.12.2000. | 31.12.2001. | 31.12.2002. | 31.12.2003. | 31.12.2004. | 31.12.2005. | 31.12.2006. | 31.12.2007. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | 20 028 | 27 477 | 35 107 | 42 963 | 47 695 | 55 935 | 62 395 | 69 296 | 74 187 | 74 903 |
| Procenti | 9 219 | 20 000 | 32 651 | 46 100 | 60 810 | 68 421 | 76 653 | 84 040 | 88 835 | 102 223 |
| Kopā | 29 247 | 47 477 | 67 758 | 89 063 | 108 505 | 124 356 | 139 048 | 153 336 | 163 022 | 177 126 |

(36)

Uzņēmuma saistības attiecībā pret publiskajiem kreditoriem 1998. gadā, pamatojoties uz prasībām saskaņā ar publiskajām tiesībām (t. i., Sociālās apdrošināšanas biroja, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde, Lejassilēzijas reģionālā biroja, Vroclavas pilsētas domes un Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonda prasības), bija par PLN 29 miljoniem. Turklāt Finanšu ministrijai bija prasības saskaņā ar Civillikumu, proti, PLN 9,4 miljonu apmērā. Šīs saistības attiecībā pret atsevišķiem publiskajiem kreditoriem mainījās, kā norādīts 8., 9., 10., 11., 12., 13. un 14. tabulā.

8.   tabula

PLZ Hydral saistības attiecībā pret Sociālās apdrošināšanas biroju (PLN, tūkstoši)

31.12.1998.

31.12.1999.

31.12.2000.

31.12.2001.

31.12.2002.

31.12.2003.

31.12.2004.

31.12.2005.

31.12.2006.

31.12.2007.

Pamatsumma

20 028

27 477

35 107

42 963

47 695

55 935

62 395

69 296

74 187

74 903

Procenti

9 219

20 000

32 651

46 100

60 810

68 421

76 653

84 040

88 835

102 223

Kopā

29 247

47 477

67 758

89 063

108 505

124 356

139 048

153 336

163 022

177 126

9.   tabula

PLZ Hydral saistības attiecībā pret Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldi (PLN, tūkstoši)

| | 31.12.1998. | 31.12.1999. | 31.12.2000. | 31.12.2001. | 31.12.2002. | 31.12.2003. | 31.12.2004. | 31.12.2005. | 31.12.2006. | 31.12.2007. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | 1 700 | 2 700 | 3 656 | 4 750 | 6 198 | 10 928 | 12 471 | 18 655 | 20 769 | 38 946 |
| Procenti | 750 | 1 100 | 1 500 | 1 950 | 2 900 | 3 200 | 3 800 | 5 347 | 8 450 | 10 553 |
| Kopā | 2 450 | 3 800 | 5 156 | 6 700 | 9 098 | 14 128 | 16 271 | 24 002 | 29 219 | 49 499 |

31.12.1998.

31.12.1999.

31.12.2000.

31.12.2001.

31.12.2002.

31.12.2003.

31.12.2004.

31.12.2005.

31.12.2006.

31.12.2007.

Pamatsumma

1 700

2 700

3 656

4 750

6 198

10 928

12 471

18 655

20 769

38 946

Procenti

750

1 100

1 500

1 950

2 900

3 200

3 800

5 347

8 450

10 553

Kopā

2 450

3 800

5 156

6 700

9 098

14 128

16 271

24 002

29 219

49 499

10.   tabula

PLZ Hydral saistības attiecībā pret Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvaldi (PLN, tūkstoši)

| | 31.12.1998. | 31.12.1999. | 31.12.2000. | 31.12.2001. | 31.12.2002. | 31.12.2003. | 31.12.2004. | 31.12.2005. | 31.12.2006. | 31.12.2007. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Procenti (13) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |
| Kopā | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |

31.12.1998.

31.12.1999.

31.12.2000.

31.12.2001.

31.12.2002.

31.12.2003.

31.12.2004.

31.12.2005.

31.12.2006.

31.12.2007.

Pamatsumma

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Procenti (13)

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

Kopā

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

11.   tabula

PLZ Hydral saistības attiecībā pret Vroclavas pilsētas domi (PLN, tūkstoši)

| | 31.12.1998. | 31.12.1999. | 31.12.2000. | 31.12.2001. | 31.12.2002. | 31.12.2003. | 31.12.2004. | 31.12.2005. | 31.12.2006. | 31.12.2007. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | 1 682 | 3 058 | 4 510 | 5 972 | 7 556 | 9 404 | 11 299 | 13 180 | 14 465 | 16 389 |
| Procenti | 1 800 | 2 200 | 3 500 | 5 500 | 7 100 | 7 950 | 8 500 | 9 065 | 9 951 | 10 698 |
| Kopā | 3 482 | 5 258 | 8 010 | 11 472 | 14 656 | 17 354 | 19 799 | 22 245 | 24 416 | 27 087 |

31.12.1998.

31.12.1999.

31.12.2000.

31.12.2001.

31.12.2002.

31.12.2003.

31.12.2004.

31.12.2005.

31.12.2006.

31.12.2007.

Pamatsumma

1 682

3 058

4 510

5 972

7 556

9 404

11 299

13 180

14 465

16 389

Procenti

1 800

2 200

3 500

5 500

7 100

7 950

8 500

9 065

9 951

10 698

Kopā

3 482

5 258

8 010

11 472

14 656

17 354

19 799

22 245

24 416

27 087

12.   tabula

PLZ Hydral saistības attiecībā pret Lejassilēzijas reģionālo biroju (PLN, tūkstoši)

| | 31.12.1998. | 31.12.1999. | 31.12.2000. | 31.12.2001. | 31.12.2002. | 31.12.2003. | 31.12.2004. | 31.12.2005. | 31.12.2006. | 31.12.2007. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | 0 | 15 | 37 | 57 | 76 | 90 | 90 | 90 | 567 | 935 |
| Procenti | 0 | 2 | 8 | 14 | 21 | 29 | 35 | 40 | 75 | 136 |
| Kopā | 0 | 17 | 45 | 71 | 97 | 119 | 125 | 130 | 642 | 1 071 |

31.12.1998.

31.12.1999.

31.12.2000.

31.12.2001.

31.12.2002.

31.12.2003.

31.12.2004.

31.12.2005.

31.12.2006.

31.12.2007.

Pamatsumma

0

15

37

57

76

90

90

90

567

935

Procenti

0

2

8

14

21

29

35

40

75

136

Kopā

0

17

45

71

97

119

125

130

642

1 071

13.   tabula

PLZ Hydral saistības attiecībā pret Valsts Invalīdu rehabilitācijas fondu (PLN, tūkstoši)

| | 31.12.1998. | 31.12.1999. | 31.12.2000. | 31.12.2001. | 31.12.2002. | 31.12.2003. | 31.12.2004. | 31.12.2005. | 31.12.2006. | 31.12.2007. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | 2 446 | 2 937 | 3 457 | 3 394 | 4 313 | 4 771 | 4 927 | 5 510 | 5 577 | 5 639 |
| Procenti | 3 550 | 3 900 | 4 100 | 4 308 | 4 807 | 5 080 | 5 518 | 6 040 | 6 898 | 7 245 |
| Kopā | 5 996 | 6 837 | 7 557 | 7 702 | 9 120 | 9 851 | 10 445 | 11 550 | 12 476 | 12 884 |

31.12.1998.

31.12.1999.

31.12.2000.

31.12.2001.

31.12.2002.

31.12.2003.

31.12.2004.

31.12.2005.

31.12.2006.

31.12.2007.

Pamatsumma

2 446

2 937

3 457

3 394

4 313

4 771

4 927

5 510

5 577

5 639

Procenti

3 550

3 900

4 100

4 308

4 807

5 080

5 518

6 040

6 898

7 245

Kopā

5 996

6 837

7 557

7 702

9 120

9 851

10 445

11 550

12 476

12 884

14.   tabula

PLZ Hydral saistības attiecībā pret Finanšu ministriju (PLN, tūkstoši)

| | 31.12.1998. | 31.12.1999. | 31.12.2000. | 31.12.2001. | 31.12.2002. | 31.12.2003. | 31.12.2004. | 31.12.2005. | 31.12.2006. | 31.12.2007. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | 8 018,8 | 14 395,5 | 64 717,1 | 64 717,1 | 19 687,7 | 19 646,5 | 19 422,5 | 18 773,1 | 18 260,3 | 18 260,3 |
| Procenti | 1 372,9 | 2 639,2 | 9 627,6 | 28 741,3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 193,7 | 1 117,1 |
| Kopā | 9 391,7 | 17 034,7 | 74 344,7 | 93 458,4 | 19 687,7 | 19 646,5 | 19 422,5 | 18 773,1 | 18 454,0 | 19 377,4 |

31.12.1998.

31.12.1999.

31.12.2000.

31.12.2001.

31.12.2002.

31.12.2003.

31.12.2004.

31.12.2005.

31.12.2006.

31.12.2007.

Pamatsumma

8 018,8

14 395,5

64 717,1

64 717,1

19 687,7

19 646,5

19 422,5

18 773,1

18 260,3

18 260,3

Procenti

1 372,9

2 639,2

9 627,6

28 741,3

0

0

0

0

193,7

1 117,1

Kopā

9 391,7

17 034,7

74 344,7

93 458,4

19 687,7

19 646,5

19 422,5

18 773,1

18 454,0

19 377,4

| (37) | Publiskie kreditori piemēroja procentu likmes nokavētajiem maksājumiem, kā parādīts 15. tabulā. Ir būtiski atzīmēt, ka 8.–14. tabulā ir ņemtas vērā daļēji atmaksātās summas, un tabulās attēlots līmenis gada beigās; tādēļ jebkurā gadā maksājamie procenti nav tieši saistīti ar pamatsummu, kura var mainīties.

  15.   tabula


  Nokavētajiem nodokļu maksājumiem piemērotie procenti
   (14)



















  Gads | 1998. g. | 1999. g. | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 50 | 35 | 44 | 40 | 23 | 15 | 15 | 14 | 11 | 12 | 14 | 11 | 10 |

(37)

Publiskie kreditori piemēroja procentu likmes nokavētajiem maksājumiem, kā parādīts 15. tabulā. Ir būtiski atzīmēt, ka 8.–14. tabulā ir ņemtas vērā daļēji atmaksātās summas, un tabulās attēlots līmenis gada beigās; tādēļ jebkurā gadā maksājamie procenti nav tieši saistīti ar pamatsummu, kura var mainīties.

15.   tabula

Nokavētajiem nodokļu maksājumiem piemērotie procenti
   (14)

Gads

1998. g.

1999. g.

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

2010. g.

%

50

35

44

40

23

15

15

14

11

12

14

11

10

| (38) | Papildus atbilstīgo procentu piemērošanai nokavētajiem nodokļu maksājumiem Sociālās apdrošināšanas birojs, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde, Vroclavas pilsētas dome, Lejassilēzijas reģionālais birojs un Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds nodrošināja savas prasības pret PZL Hydral, reģistrējot hipotēkas uz uzņēmuma nekustamajiem aktīviem. Publisko kreditoru valdījumā esošo hipotēku izmaiņas attiecībā uz PZL Hydral aktīviem ir attēlotas 16., 17., 18., 19. un 20. tabulā.

  16.   tabula



  PZL Hydral aktīviem piemērotā ķīla, kas bija Sociālās apdrošināšanas biroja valdījumā | Gads | Summa | Komentāri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998. g. | PLN 21 996 411,92 | hipotēku kopējā summa |
| 2 | 1999. g. | PLN 21 996 411,92 | hipotēku kopējā summa |
| 3 | 2000. g. | PLN 21 996 411,92 | hipotēku kopējā summa |
| 4 | 2001. g. | PLN 28 660 990,95 | hipotēku kopējā summa
  pievienoja hipotēku PLN 6 664 579,03 apmērā |
| 5 | 2002. g. | PLN 29 602 956,07 | hipotēku kopējā summa
  pievienoja hipotēku PLN 941 965,12 apmērā |
| 6 | 2003. g. | PLN 37 315 430,58 | hipotēku kopējā summa
  pievienoja hipotēku PLN 7 712 474,51 apmērā |
| 7 | 2004. g. | PLN 68 984 278,13 | hipotēku kopējā summa
  pievienoja hipotēku PLN 31 668 847,55 apmērā |
| 8 | 2005. g. | PLN 82 625 551,83 | hipotēku kopējā summa
  pievienoja hipotēku PLN 1 364 127,70 apmērā |
| 9 | 2006. g. | PLN 91 511 663,94 | hipotēku kopējā summa
  pievienoja hipotēku PLN 8 886 112,11 apmērā |
| 10 | 2007. g. | PLN 96 153 021,00 | hipotēku kopējā summa
  pievienoja hipotēku PLN 4 641 357,06 apmērā |

(38)

Papildus atbilstīgo procentu piemērošanai nokavētajiem nodokļu maksājumiem Sociālās apdrošināšanas birojs, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde, Vroclavas pilsētas dome, Lejassilēzijas reģionālais birojs un Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds nodrošināja savas prasības pret PZL Hydral, reģistrējot hipotēkas uz uzņēmuma nekustamajiem aktīviem. Publisko kreditoru valdījumā esošo hipotēku izmaiņas attiecībā uz PZL Hydral aktīviem ir attēlotas 16., 17., 18., 19. un 20. tabulā.

16.   tabula

PZL Hydral aktīviem piemērotā ķīla, kas bija Sociālās apdrošināšanas biroja valdījumā

Gads

Summa

Komentāri

1

1998. g.

PLN 21 996 411,92

hipotēku kopējā summa

2

1999. g.

PLN 21 996 411,92

hipotēku kopējā summa

3

2000. g.

PLN 21 996 411,92

hipotēku kopējā summa

4

2001. g.

PLN 28 660 990,95

hipotēku kopējā summa

pievienoja hipotēku PLN 6 664 579,03 apmērā

5

2002. g.

PLN 29 602 956,07

hipotēku kopējā summa

pievienoja hipotēku PLN 941 965,12 apmērā

6

2003. g.

PLN 37 315 430,58

hipotēku kopējā summa

pievienoja hipotēku PLN 7 712 474,51 apmērā

7

2004. g.

PLN 68 984 278,13

hipotēku kopējā summa

pievienoja hipotēku PLN 31 668 847,55 apmērā

8

2005. g.

PLN 82 625 551,83

hipotēku kopējā summa

pievienoja hipotēku PLN 1 364 127,70 apmērā

9

2006. g.

PLN 91 511 663,94

hipotēku kopējā summa

pievienoja hipotēku PLN 8 886 112,11 apmērā

10

2007. g.

PLN 96 153 021,00

hipotēku kopējā summa

pievienoja hipotēku PLN 4 641 357,06 apmērā

17.   tabula

PZL Hydral aktīviem piemērotā ķīla, kas bija Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldes valdījumā

| | Gads | Summa | Komentāri |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998. g. | — | — |
| 2 | 1999. g. | — | — |
| 3 | 2000. g. | — | — |
| 4 | 2001. g. | — | — |
| 5 | 2002. g. | — | — |
| 6 | 2003. g. | — | — |
| 7 | 2004. g. | — | — |
| 8 | 2005. g. | PLN 5 692 649,25 | hipotēku kopējā summa |
| 9 | 2006. g. | PLN 5 692 649,25 | hipotēku kopējā summa |
| 10 | 2007. g. | PLN 5 692 649,25 | hipotēku kopējā summa |

Gads

Summa

Komentāri

1

1998. g.

—

—

2

1999. g.

—

—

3

2000. g.

—

—

4

2001. g.

—

—

5

2002. g.

—

—

6

2003. g.

—

—

7

2004. g.

—

—

8

2005. g.

PLN 5 692 649,25

hipotēku kopējā summa

9

2006. g.

PLN 5 692 649,25

hipotēku kopējā summa

10

2007. g.

PLN 5 692 649,25

hipotēku kopējā summa

18.   tabula

PZL Hydral aktīviem piemērotā ķīla, kas bija Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvaldes valdījumā

| | Gads | Summa | Komentāri |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998. g. | — | — |
| 2 | 1999. g. | — | — |
| 3 | 2000. g. | PLN 112 759,61 | hipotēku kopējā summa |
| 4 | 2001. g. | PLN 212 138,61 | hipotēku kopējā summa
  pievienoja hipotēku PLN 99 379,00 apmērā |
| 5 | 2002. g. | PLN 212 138,61 | hipotēku kopējā summa |
| 6 | 2003. g. | PLN 212 138,61 | hipotēku kopējā summa |
| 7 | 2004. g. | PLN 212 138,61 | hipotēku kopējā summa |
| 8 | 2005. g. | PLN 212 138,61 | hipotēku kopējā summa |
| 9 | 2006. g. | PLN 212 138,61 | hipotēku kopējā summa |
| 10 | 2007. g. | PLN 212 138,61 | hipotēku kopējā summa |

Gads

Summa

Komentāri

1

1998. g.

—

—

2

1999. g.

—

—

3

2000. g.

PLN 112 759,61

hipotēku kopējā summa

4

2001. g.

PLN 212 138,61

hipotēku kopējā summa

pievienoja hipotēku PLN 99 379,00 apmērā

5

2002. g.

PLN 212 138,61

hipotēku kopējā summa

6

2003. g.

PLN 212 138,61

hipotēku kopējā summa

7

2004. g.

PLN 212 138,61

hipotēku kopējā summa

8

2005. g.

PLN 212 138,61

hipotēku kopējā summa

9

2006. g.

PLN 212 138,61

hipotēku kopējā summa

10

2007. g.

PLN 212 138,61

hipotēku kopējā summa

19.   tabula

PZL Hydral aktīviem piemērotā ķīla, kas bija Vroclavas pilsētas domes valdījumā

| | Gads | Summa | Komentāri |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998. g. | PLN 710 074,30 | hipotēku kopējā summa |
| 2 | 1999. g. | PLN 710 074,30 | hipotēku kopējā summa |
| 3 | 2000. g. | PLN 710 074,30 | hipotēku kopējā summa |
| 4 | 2001. g. | PLN 945 962,80 | hipotēku kopējā summa
  pievienoja hipotēku PLN 235 888,50 apmērā |
| 5 | 2002. g. | PLN 2 119 622,40 | hipotēku kopējā summa
  pievienoja hipotēku PLN 1 173 659,60 apmērā |
| 6 | 2003. g. | PLN 2 119 622,40 | hipotēku kopējā summa |
| 7 | 2004. g. | PLN 11 217 294,85 | hipotēku kopējā summa
  pievienoja hipotēku PLN 9 097 672,45 apmērā |
| 8 | 2005. g. | PLN 11 217 294,85 | hipotēku kopējā summa |
| 9 | 2006. g. | PLN 12 589 452,85 | hipotēku kopējā summa
  pievienoja hipotēku PLN 3 538 324,00 apmērā |
| 10 | 2007. g. | PLN 15 379 758,25 | hipotēku kopējā summa
  pievienoja hipotēku PLN 2 790 305,40 apmērā |

Gads

Summa

Komentāri

1

1998. g.

PLN 710 074,30

hipotēku kopējā summa

2

1999. g.

PLN 710 074,30

hipotēku kopējā summa

3

2000. g.

PLN 710 074,30

hipotēku kopējā summa

4

2001. g.

PLN 945 962,80

hipotēku kopējā summa

pievienoja hipotēku PLN 235 888,50 apmērā

5

2002. g.

PLN 2 119 622,40

hipotēku kopējā summa

pievienoja hipotēku PLN 1 173 659,60 apmērā

6

2003. g.

PLN 2 119 622,40

hipotēku kopējā summa

7

2004. g.

PLN 11 217 294,85

hipotēku kopējā summa

pievienoja hipotēku PLN 9 097 672,45 apmērā

8

2005. g.

PLN 11 217 294,85

hipotēku kopējā summa

9

2006. g.

PLN 12 589 452,85

hipotēku kopējā summa

pievienoja hipotēku PLN 3 538 324,00 apmērā

10

2007. g.

PLN 15 379 758,25

hipotēku kopējā summa

pievienoja hipotēku PLN 2 790 305,40 apmērā

20.   tabula

PZL Hydral aktīviem piemērotā ķīla, kas bija Lejassilēzijas reģionālā biroja valdījumā

| | Gads | Summa | Komentāri |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998. g. | — | — |
| 2 | 1999. g. | — | — |
| 3 | 2000. g. | — | — |
| 4 | 2001. g. | — | — |
| 5 | 2002. g. | PLN 634 594,10 | hipotēku kopējā summa |
| 6 | 2003. g. | PLN 634 594,10 | hipotēku kopējā summa |
| 7 | 2004. g. | PLN 634 594,10 | hipotēku kopējā summa |
| 8 | 2005. g. | PLN 634 594,10 | hipotēku kopējā summa |
| 9 | 2006. g. | PLN 634 594,10 | hipotēku kopējā summa |
| 10 | 2007. g. | PLN 634 594,10 | hipotēku kopējā summa |

Gads

Summa

Komentāri

1

1998. g.

—

—

2

1999. g.

—

—

3

2000. g.

—

—

4

2001. g.

—

—

5

2002. g.

PLN 634 594,10

hipotēku kopējā summa

6

2003. g.

PLN 634 594,10

hipotēku kopējā summa

7

2004. g.

PLN 634 594,10

hipotēku kopējā summa

8

2005. g.

PLN 634 594,10

hipotēku kopējā summa

9

2006. g.

PLN 634 594,10

hipotēku kopējā summa

10

2007. g.

PLN 634 594,10

hipotēku kopējā summa

| (39) | Polijas iestādes arī atzīmēja, ka publiskie kreditori ņēma vērā rūpnieciskā nekustamā īpašuma vērtības būtisko pieaugumu Vroclavā no 2003. līdz 2008. gadam. Nekustamā īpašuma cenas palielinājās kopumā par 100 %, un PZL Hydral nekustamā īpašuma vērtība pieauga par 300 %. Publiskie kreditori, kuru valdījumā bija hipotēkas attiecībā uz PZL Hydral aktīviem, saskārās ar savas ķīlas vērtības de facto palielinājumu. |
| --- | --- |

(39)

Polijas iestādes arī atzīmēja, ka publiskie kreditori ņēma vērā rūpnieciskā nekustamā īpašuma vērtības būtisko pieaugumu Vroclavā no 2003. līdz 2008. gadam. Nekustamā īpašuma cenas palielinājās kopumā par 100 %, un PZL Hydral nekustamā īpašuma vērtība pieauga par 300 %. Publiskie kreditori, kuru valdījumā bija hipotēkas attiecībā uz PZL Hydral aktīviem, saskārās ar savas ķīlas vērtības de facto palielinājumu.

| (40) | Polijas iestādes informēja Komisiju, ka Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonda un Finanšu ministrijas valdījumā nebija nekādas ķīlas (hipotēkas) attiecībā uz PZL Hydral aktīviem. Tomēr Finanšu ministrija daļu savu prasību piemēroja, 2002. gada 20. maijā noslēdzot vienošanos ar PZL Hydral, ar kuru saskaņā PZL Hydral bija jāatmaksā būtiska daļa savu saistību līdz 2002. gada beigām, kā parādīts 14. tabulā. |
| --- | --- |

(40)

Polijas iestādes informēja Komisiju, ka Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonda un Finanšu ministrijas valdījumā nebija nekādas ķīlas (hipotēkas) attiecībā uz PZL Hydral aktīviem. Tomēr Finanšu ministrija daļu savu prasību piemēroja, 2002. gada 20. maijā noslēdzot vienošanos ar PZL Hydral, ar kuru saskaņā PZL Hydral bija jāatmaksā būtiska daļa savu saistību līdz 2002. gada beigām, kā parādīts 14. tabulā.

| (41) | Saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto publiskie kreditori — pretēji privātajiem kreditoriem — piemēroja piespiedu izpildi, izmantojot tiesu izpildītāju. Laikposmā no 1998. līdz 2007. gadam Sociālās apdrošināšanas birojs izdeva izpildu dokumentus par summu PLN 119,95 miljonu apmērā, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde — PLN 43,8 miljonu apmērā un Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds — PLN 2,1 miljona apmērā, bet summa, ko reāli ieguva no šīs izpildes, nesasniedza izpildu dokumentos norādīto saistību summu. Polijas iestādes uzsvēra, ka alternatīvu iespēju, piemēram, aktīvu pārņemšanas īpašumā, īstenošanu tiesu izpildītājs neatzina par saprātīgu, un tas būtu ekonomiski bezjēdzīgi. Citi publiskie kreditori nepiemēroja nekādu izpildes rīcību, bet viņi novēroja privatizācijas un pārstrukturēšanas procesu, kas, viņuprāt, viņiem nodrošinātu augstāku peļņu nekā viņu prasību tieša izpilde.

  21.   tabula


  Kopsavilkums par publisko kreditoru izpildes rīcību pret PZL Hydral (1997.–2009. gads) | Gads | Atmaksātās saistības attiecībā pret valsts iestādēm |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998. g. | PLN 206 349,90 |
| 2 | 1999. g. | PLN 0,00 |
| 3 | 2000. g. | PLN 674 100,75 |
| 4 | 2001. g. | PLN 4 922 525,14 |
| 5 | 2002. g. | PLN 3 209 042,05 |
| 6 | 2003. g. | PLN 223 928,70 |
| 7 | 2004. g. | PLN 1 960 765,69 |
| 8 | 2005. g. | PLN 3 641 223,35 |
| 9 | 2006. g. | PLN 4 472 476,92 |
| 10 | 2007. g. | PLN 9 455 133,89 |
| 11 | 2008. g. | PLN 54 590 790,45 |
| 12 | 2009. g. | 4 500 000 |
| Kopā | | PLN 87 846 336,84 |

(41)

Saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto publiskie kreditori — pretēji privātajiem kreditoriem — piemēroja piespiedu izpildi, izmantojot tiesu izpildītāju. Laikposmā no 1998. līdz 2007. gadam Sociālās apdrošināšanas birojs izdeva izpildu dokumentus par summu PLN 119,95 miljonu apmērā, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde — PLN 43,8 miljonu apmērā un Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds — PLN 2,1 miljona apmērā, bet summa, ko reāli ieguva no šīs izpildes, nesasniedza izpildu dokumentos norādīto saistību summu. Polijas iestādes uzsvēra, ka alternatīvu iespēju, piemēram, aktīvu pārņemšanas īpašumā, īstenošanu tiesu izpildītājs neatzina par saprātīgu, un tas būtu ekonomiski bezjēdzīgi. Citi publiskie kreditori nepiemēroja nekādu izpildes rīcību, bet viņi novēroja privatizācijas un pārstrukturēšanas procesu, kas, viņuprāt, viņiem nodrošinātu augstāku peļņu nekā viņu prasību tieša izpilde.

21.   tabula

Kopsavilkums par publisko kreditoru izpildes rīcību pret PZL Hydral (1997.–2009. gads)

Gads

Atmaksātās saistības attiecībā pret valsts iestādēm

1

1998. g.

PLN 206 349,90

2

1999. g.

PLN 0,00

3

2000. g.

PLN 674 100,75

4

2001. g.

PLN 4 922 525,14

5

2002. g.

PLN 3 209 042,05

6

2003. g.

PLN 223 928,70

7

2004. g.

PLN 1 960 765,69

8

2005. g.

PLN 3 641 223,35

9

2006. g.

PLN 4 472 476,92

10

2007. g.

PLN 9 455 133,89

11

2008. g.

PLN 54 590 790,45

12

2009. g.

4 500 000

Kopā

PLN 87 846 336,84

| (42) | Laikposmā no 1998. līdz 2009. gadam tika atmaksātas publiskās saistības PLN 87,846 miljonu apmērā (26 %). |
| --- | --- |

(42)

Laikposmā no 1998. līdz 2009. gadam tika atmaksātas publiskās saistības PLN 87,846 miljonu apmērā (26 %).

| (43) | PZL Hydral publisko saistību atmaksa būtiski pieauga 2003. gadā. |
| --- | --- |

(43)

PZL Hydral publisko saistību atmaksa būtiski pieauga 2003. gadā.

II.3.   
  PZL Hydral kā grūtībās nonācis uzņēmums

| (44) | PZL Hydral finanšu dati laikposmā no 1998. līdz 2009. gadam ir attēloti 22. tabulā.

  22.   tabula


  Izvēlētie PZL Hydral finanšu pārskatu dati (PLN, tūkstoši) | 1998. g. | 1999. g. | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieņēmumi no neto pārdošanas apjoma | 44 088 | 46 403 | 45 691 | 37 933 | 35 500 | 37 111 | 34 651 | 47 560 | 48 618 | 55 741 | 32 757 | 11 870 |
| Peļņa (zaudējumi) no pārdošanas apjoma | (10 839) | (1 546) | 2 004 | (8 772) | (10 005) | (9 420) | (6 857) | 972 | 49 | 3 641 | (6 454) | (165 020) |
| Neto peļņa (zaudējumi) (15) | (13 661) | (13 354) | 217 | 18,473 | 49,346 | (177 982) | (48 151) | (14 927) | (1 076) | 61 578 | 23 902 | 46 |
| Kopā aktīvi | 203 936 | 212 834 | 228 344 | 250 115 | 192 013 | 113 255 | 86 966 | 92 011 | 76 986 | 111 051 | 35 661 | 30 617 |
| Akcionāra (negatīvais) pamatkapitāls | 9 707 | 3 078 | 268 | 18 440 | 15 074 | (166 664) | (214 815) | (229 743) | (250 500) | (188 922) | (165 020) | (164 974) |
| Ilgtermiņa saistības un rezerves | 194 231 | 209 756 | 228 075 | 231 675 | 176 939 | 279 920 | 301 781 | 321 753 | 327 486 | 299 973 | 200 681 | 195 592 |

(44)

PZL Hydral finanšu dati laikposmā no 1998. līdz 2009. gadam ir attēloti 22. tabulā.

22.   tabula

Izvēlētie PZL Hydral finanšu pārskatu dati (PLN, tūkstoši)

1998. g.

1999. g.

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

Ieņēmumi no neto pārdošanas apjoma

44 088

46 403

45 691

37 933

35 500

37 111

34 651

47 560

48 618

55 741

32 757

11 870

Peļņa (zaudējumi) no pārdošanas apjoma

(10 839)

(1 546)

2 004

(8 772)

(10 005)

(9 420)

(6 857)

972

49

3 641

(6 454)

(165 020)

Neto peļņa (zaudējumi) (15)

(13 661)

(13 354)

217

18,473

49,346

(177 982)

(48 151)

(14 927)

(1 076)

61 578

23 902

46

Kopā aktīvi

203 936

212 834

228 344

250 115

192 013

113 255

86 966

92 011

76 986

111 051

35 661

30 617

Akcionāra (negatīvais) pamatkapitāls

9 707

3 078

268

18 440

15 074

(166 664)

(214 815)

(229 743)

(250 500)

(188 922)

(165 020)

(164 974)

Ilgtermiņa saistības un rezerves

194 231

209 756

228 075

231 675

176 939

279 920

301 781

321 753

327 486

299 973

200 681

195 592

| (45) | Laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam PZL Hydral pamatkapitāls bija pozitīvs. Sākot no 2003. gada, uzņēmumam bija negatīvs pamatkapitāls, un tas reģistrēja sistemātiskus neto zaudējumus līdz 2007. gadam. Laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam PZL Hydral guva peļņu. PZL Hydral aktīvu vērtība samazinājās no PLN 203,936 miljoniem 1998. gadā līdz PLN 76,986 miljoniem 2006. gadā. Ilgtermiņa saistības sistemātiski palielinājās laikposmā no 1998. līdz 2001. gadam un no 2003. līdz 2006. gadam, kad tās veidoja PLN 327,486 miljonus. |
| --- | --- |

(45)

Laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam PZL Hydral pamatkapitāls bija pozitīvs. Sākot no 2003. gada, uzņēmumam bija negatīvs pamatkapitāls, un tas reģistrēja sistemātiskus neto zaudējumus līdz 2007. gadam. Laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam PZL Hydral guva peļņu. PZL Hydral aktīvu vērtība samazinājās no PLN 203,936 miljoniem 1998. gadā līdz PLN 76,986 miljoniem 2006. gadā. Ilgtermiņa saistības sistemātiski palielinājās laikposmā no 1998. līdz 2001. gadam un no 2003. līdz 2006. gadam, kad tās veidoja PLN 327,486 miljonus.

| (46) | Kā paskaidrots iepriekš, sākot no 2008. gada, PZL Hydral ienākumus galvenokārt guva no pakalpojumu pārdošanas un no iepriekšējos gados saražotajiem krājumiem, kā arī ierobežotā apmērā no saviem meitasuzņēmumiem. |
| --- | --- |

(46)

Kā paskaidrots iepriekš, sākot no 2008. gada, PZL Hydral ienākumus galvenokārt guva no pakalpojumu pārdošanas un no iepriekšējos gados saražotajiem krājumiem, kā arī ierobežotā apmērā no saviem meitasuzņēmumiem.

II.4.   
  PZL Wrocław kā grūtībās nonācis uzņēmums

| (47) | Attiecībā uz PZL Wrocław finansiālo situāciju jāatzīmē, ka ne 2007. gadā, ne 2008. gadā, ne arī 2009. gadā PZL Wrocław nezaudēja vairāk par 50 % sava kapitāla, kā arī nenodrošināja atbilstību kritērijiem, lai uzņēmums būtu tiesīgs sākt maksātnespējas procedūru saskaņā ar Polijas tiesību aktiem. PZL Wrocław apgrozījums 2006. gadā bija PLN 5,3 miljoni, 2007. gadā — PLN 23 miljoni un 2008. gadā — PLN 60 miljoni. Neto zaudējumi 2006. gadā bija PLN 1 miljons, savukārt 2007. gadā neto peļņa bija PLN 0,04 miljoni, kas strauji pieauga līdz PLN 8,7 miljoniem 2008. gadā. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz PZL Wrocław finansiālo situāciju jāatzīmē, ka ne 2007. gadā, ne 2008. gadā, ne arī 2009. gadā PZL Wrocław nezaudēja vairāk par 50 % sava kapitāla, kā arī nenodrošināja atbilstību kritērijiem, lai uzņēmums būtu tiesīgs sākt maksātnespējas procedūru saskaņā ar Polijas tiesību aktiem. PZL Wrocław apgrozījums 2006. gadā bija PLN 5,3 miljoni, 2007. gadā — PLN 23 miljoni un 2008. gadā — PLN 60 miljoni. Neto zaudējumi 2006. gadā bija PLN 1 miljons, savukārt 2007. gadā neto peļņa bija PLN 0,04 miljoni, kas strauji pieauga līdz PLN 8,7 miljoniem 2008. gadā.

| (48) | Saskaņā ar PZL Wrocław finanšu pārskatiem apgrozāmo līdzkļu vērtība palielinājās no PLN 4,8 miljoniem 2006. gadā līdz PLN 25,7 miljoniem 2007. gadā, PLN 27 miljoniem 2008. gadā un PLN 29 miljoniem 2009. gadā. Saskaņā ar Polijas Budžeta likumu finanšu resursus militārajām iegādēm Aizsardzības ministrija piešķir reizi gadā. PZL Wrocław 2008. gadā saņēma līgumus un pārdeva militārās preces (piemēram, hidrauliskās sistēmas, degvielas kontroles sistēmu pneimatiskās sastāvdaļas) par summu [...] apmērā un Aizsardzības ministrijai sniedza pakalpojumus par [...], t. i., par kopējo summu [...] apmērā. |
| --- | --- |

(48)

Saskaņā ar PZL Wrocław finanšu pārskatiem apgrozāmo līdzkļu vērtība palielinājās no PLN 4,8 miljoniem 2006. gadā līdz PLN 25,7 miljoniem 2007. gadā, PLN 27 miljoniem 2008. gadā un PLN 29 miljoniem 2009. gadā. Saskaņā ar Polijas Budžeta likumu finanšu resursus militārajām iegādēm Aizsardzības ministrija piešķir reizi gadā. PZL Wrocław 2008. gadā saņēma līgumus un pārdeva militārās preces (piemēram, hidrauliskās sistēmas, degvielas kontroles sistēmu pneimatiskās sastāvdaļas) par summu [...] apmērā un Aizsardzības ministrijai sniedza pakalpojumus par [...], t. i., par kopējo summu [...] apmērā.

| (49) | Polijas iestādes arī apgalvo, ka līdz 2008. gada beigām tirgū, kurā darbojās PZL Wrocław, t. i., aviācijas un aizsardzības tirgū, netika novērota nekāda lejupslīde. |
| --- | --- |

(49)

Polijas iestādes arī apgalvo, ka līdz 2008. gada beigām tirgū, kurā darbojās PZL Wrocław, t. i., aviācijas un aizsardzības tirgū, netika novērota nekāda lejupslīde.

| (50) | Tomēr 2009. gadā PZL Wrocław saskārās ar finansiāliem sarežģījumiem saistībā ar straujo pasūtījumu samazinājumu no Aizsardzības ministrijas ekonomikas krīzes dēļ. Pasūtīto un pārdoto militāro preču (piemēram, hidraulisko sistēmu, degvielas kontroles sistēmu pneimatisko sastāvdaļu) vērtība 2009. gadā samazinājās līdz [...], savukārt sniegto apkopes pakalpojumu vērtība samazinājās līdz [...]. Rezultātā militāro preču pārdošanas apjomi samazinājās par [...] % salīdzinājumā ar 2008. gadu. Attiecīgi PZL Wrocław 2009. gadā reģistrēja neto zaudējumus PLN 8,3 miljonu apmērā. Tā apgrozījums samazinājās no PLN 60 miljoniem 2008. gadā līdz PLN 41 miljonam 2009. gadā. |
| --- | --- |

(50)

Tomēr 2009. gadā PZL Wrocław saskārās ar finansiāliem sarežģījumiem saistībā ar straujo pasūtījumu samazinājumu no Aizsardzības ministrijas ekonomikas krīzes dēļ. Pasūtīto un pārdoto militāro preču (piemēram, hidraulisko sistēmu, degvielas kontroles sistēmu pneimatisko sastāvdaļu) vērtība 2009. gadā samazinājās līdz [...], savukārt sniegto apkopes pakalpojumu vērtība samazinājās līdz [...]. Rezultātā militāro preču pārdošanas apjomi samazinājās par [...] % salīdzinājumā ar 2008. gadu. Attiecīgi PZL Wrocław 2009. gadā reģistrēja neto zaudējumus PLN 8,3 miljonu apmērā. Tā apgrozījums samazinājās no PLN 60 miljoniem 2008. gadā līdz PLN 41 miljonam 2009. gadā.

| (51) | Uzņēmuma saistības palielinājās no PLN 31 miljona 2008. gadā līdz PLN 35 miljoniem 2009. gadā. Saistības 2006. gadā veidoja PLN 7 miljonus un 2007. gadā — PLN 18,4 miljonus. |
| --- | --- |

(51)

Uzņēmuma saistības palielinājās no PLN 31 miljona 2008. gadā līdz PLN 35 miljoniem 2009. gadā. Saistības 2006. gadā veidoja PLN 7 miljonus un 2007. gadā — PLN 18,4 miljonus.

| (52) | Polijas iestādes informēja Komisiju, ka saskaņā ar Polijas tiesību aktiem (16)
  PZL Wrocław joprojām nebija tiesību sākt bankrota procedūru. Tomēr, ja notiekošais Hydral Group pārstrukturēšanas process, kam pamatā ir pieņēmumi, uz kuriem balstās publisko tiesību saistību pārstrukturēšanas plāns, un pamatlīgums ar ieguldītāju būtu neveiksmīgi, PZL Wrocław būs jāiesniedz bankrota pieteikums. |
| --- | --- |

(52)

Polijas iestādes informēja Komisiju, ka saskaņā ar Polijas tiesību aktiem (16)
  PZL Wrocław joprojām nebija tiesību sākt bankrota procedūru. Tomēr, ja notiekošais Hydral Group pārstrukturēšanas process, kam pamatā ir pieņēmumi, uz kuriem balstās publisko tiesību saistību pārstrukturēšanas plāns, un pamatlīgums ar ieguldītāju būtu neveiksmīgi, PZL Wrocław būs jāiesniedz bankrota pieteikums.

II.5.   Pārstrukturēšanas plāns un privatizācijas process

| (53) | PZL Hydral un PZL Wrocław pārstrukturēšanas plāns (turpmāk — plāns) ir jāapskata saistībā ar Polijas centieniem privatizēt uzņēmuma dzīvotspējīgās daļas, it sevišķi aviācijas un aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

(53)

PZL Hydral un PZL Wrocław pārstrukturēšanas plāns (turpmāk — plāns) ir jāapskata saistībā ar Polijas centieniem privatizēt uzņēmuma dzīvotspējīgās daļas, it sevišķi aviācijas un aizsardzības jomā.

| (54) | Privāta konsultantu grupa — Business Management Finance S.A — 1998. gadā sagatavoja PZL Hydral pārstrukturēšanas stratēģiju. Stratēģija ietvēra PZL Hydral pašreizējās finansiālās situācijas diagnozi kopā ar izmaksu un pārstrukturēšanas darbību analīzi. Tajā ir norādīts, ka būtu pamatoti nošķirt dažus no PZL Hydral aktīviem un pārdot tos privātam ieguldītajam, lai pārstrukturētu PZL Hydral saistības. |
| --- | --- |

(54)

Privāta konsultantu grupa — Business Management Finance S.A — 1998. gadā sagatavoja PZL Hydral pārstrukturēšanas stratēģiju. Stratēģija ietvēra PZL Hydral pašreizējās finansiālās situācijas diagnozi kopā ar izmaksu un pārstrukturēšanas darbību analīzi. Tajā ir norādīts, ka būtu pamatoti nošķirt dažus no PZL Hydral aktīviem un pārdot tos privātam ieguldītajam, lai pārstrukturētu PZL Hydral saistības.

| (55) | PZL Hydral un PZL Wrocław (pēc tā iekļaušanas 2004. gadā) akcionāri regulāri tikās, lai apsvērtu grupas vai tās daļu (PZL Wrocław) privatizēšanu, kā arī apsprieda darījuma noteikumus ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(55)

PZL Hydral un PZL Wrocław (pēc tā iekļaušanas 2004. gadā) akcionāri regulāri tikās, lai apsvērtu grupas vai tās daļu (PZL Wrocław) privatizēšanu, kā arī apsprieda darījuma noteikumus ar ieinteresētajām personām.

| (56) | Attiecīgi Polijas iestādes sāka sarunas ar iespējamiem ieguldītājiem, un šīs sarunas cieši novēroja privātie kreditori (tikai attiecībā uz pirmo privatizācijas mēģinājumu ar [...]) un publiskie kreditori. Sarunas norisinājās ar šādiem uzņēmumiem: [...] (2002.–2006. gadā), [...] (2007.–2008. gadā), [...] (2008. gadā) un, sākot no 2009. gada, ar pašreizējo ieguldītāju [...] (turpmāk — [...] vai “ieguldītājs”). |
| --- | --- |

(56)

Attiecīgi Polijas iestādes sāka sarunas ar iespējamiem ieguldītājiem, un šīs sarunas cieši novēroja privātie kreditori (tikai attiecībā uz pirmo privatizācijas mēģinājumu ar [...]) un publiskie kreditori. Sarunas norisinājās ar šādiem uzņēmumiem: [...] (2002.–2006. gadā), [...] (2007.–2008. gadā), [...] (2008. gadā) un, sākot no 2009. gada, ar pašreizējo ieguldītāju [...] (turpmāk — [...] vai “ieguldītājs”).

| (57) | Rūpniecības uzņēmumu sadarbības rezultātā 2002. gadā sākās sarunas par PZL Hydral pārdošanu ar [...] — pasaules mēroga aviācijas sastāvdaļu ražotāju —, kura gada apgrozījums 2009. gadā bija [...]. [...] un PZL Hydral2002. gada 25. novembrī noslēdza līgumu par informācijas neizpaušanu. [...] 2003. gada 22. aprīlīPZL Hydral nosūtīja priekšlīgumu, kurā tas pauda interesi par PZL Hydral akciju potenciālo iegādi un savu gatavību veikt pienācīgu pārbaudi. Pienācīgo pārbaudi veica 2003. gada maijā. [...] 2005. gada aprīlī paplašināja pienācīgās pārbaudes darbības jomu, ņemot vērā PZL Wrocław, kuru iekļāva 2004. gadā, potenciālo iegādi. Dokumentāciju [...] nodeva 2005. gada jūnijā. Vairākas tikšanās ar [...] pārstāvjiem notika 2005. gada otrajā pusē un 2006. gada pirmajā pusē. Tomēr, kopš 2006. gada novembra, [...] nav veicis nekādu rīcību, lai pabeigtu darījumu. |
| --- | --- |

(57)

Rūpniecības uzņēmumu sadarbības rezultātā 2002. gadā sākās sarunas par PZL Hydral pārdošanu ar [...] — pasaules mēroga aviācijas sastāvdaļu ražotāju —, kura gada apgrozījums 2009. gadā bija [...]. [...] un PZL Hydral2002. gada 25. novembrī noslēdza līgumu par informācijas neizpaušanu. [...] 2003. gada 22. aprīlīPZL Hydral nosūtīja priekšlīgumu, kurā tas pauda interesi par PZL Hydral akciju potenciālo iegādi un savu gatavību veikt pienācīgu pārbaudi. Pienācīgo pārbaudi veica 2003. gada maijā. [...] 2005. gada aprīlī paplašināja pienācīgās pārbaudes darbības jomu, ņemot vērā PZL Wrocław, kuru iekļāva 2004. gadā, potenciālo iegādi. Dokumentāciju [...] nodeva 2005. gada jūnijā. Vairākas tikšanās ar [...] pārstāvjiem notika 2005. gada otrajā pusē un 2006. gada pirmajā pusē. Tomēr, kopš 2006. gada novembra, [...] nav veicis nekādu rīcību, lai pabeigtu darījumu.

| (58) | Saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto [...] pārtrauca savu dalību sarunās, jo netika rasts risinājums saistībā ar uzņēmuma parādu. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto [...] pārtrauca savu dalību sarunās, jo netika rasts risinājums saistībā ar uzņēmuma parādu.

| (59) | Šo sarunu laikā publiskie un privātie kreditori regulāri saņēma jaunāko informāciju par sarunu progresu, dažreiz pat reizi nedēļā. |
| --- | --- |

(59)

Šo sarunu laikā publiskie un privātie kreditori regulāri saņēma jaunāko informāciju par sarunu progresu, dažreiz pat reizi nedēļā.

| (60) | Polijas iestādes turpināja īstenot jauno privatizācijas stratēģiju, kurā galvenā uzmanība tiek pievērsta PZL Wrocław dzīvotspējīgās uzņēmējdarbības pārdošanai un PZL Hydral sekojošajai likvidācijai, izmantojot PZL Wrocław un citu meitasuzņēmumu un aktīvu pārdošanas ieņēmumus. Par šo stratēģiju vienojās RAA, PZL Hydral un PZL Hydral publiskie kreditori, un to 2007. gada ceturtajā ceturksnī noformēja kā 2007.–2010. gada pārstrukturēšanas plānu (turpmāk — plāns). |
| --- | --- |

(60)

Polijas iestādes turpināja īstenot jauno privatizācijas stratēģiju, kurā galvenā uzmanība tiek pievērsta PZL Wrocław dzīvotspējīgās uzņēmējdarbības pārdošanai un PZL Hydral sekojošajai likvidācijai, izmantojot PZL Wrocław un citu meitasuzņēmumu un aktīvu pārdošanas ieņēmumus. Par šo stratēģiju vienojās RAA, PZL Hydral un PZL Hydral publiskie kreditori, un to 2007. gada ceturtajā ceturksnī noformēja kā 2007.–2010. gada pārstrukturēšanas plānu (turpmāk — plāns).

| (61) | Saskaņā ar plānu publiskajiem kreditoriem bija jāatmaksā no PZL Hydral aktīvu pārdošanas ieņēmumiem, kā norādīts turpmāk: Zakład Ciepłowniczy“Term-Hydral”Sp. z o.o. — PLN 1 miljons, Zakład Produkcji Hydrauliki“Hydral”Sp. z o.o. — PLN 3 miljoni. No PZL Wrocław pārdošanas bija jāgūst PLN 65,9 miljoni (ietverot lējumu rūpnīcu). Ienākumus no citu finanšu aktīvu pārdošanas paredzēja PLN 0,5 miljonu apmērā un no nekustamā īpašuma — BBCenter — pārdošanas — PLN 47,5 miljonu apmērā, automašīnu parka pārdošanas — PLN 2 miljonu apmērā un elektrostacijas (GSZ) pārdošanas — PLN 0,9 miljonu apmērā. Tāpēc plāna pamatā bija pieņēmums, ka aktīvu pārdošana nodrošinātu kopējos ieņēmumus vismaz PLN 120,8 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(61)

Saskaņā ar plānu publiskajiem kreditoriem bija jāatmaksā no PZL Hydral aktīvu pārdošanas ieņēmumiem, kā norādīts turpmāk: Zakład Ciepłowniczy“Term-Hydral”Sp. z o.o. — PLN 1 miljons, Zakład Produkcji Hydrauliki“Hydral”Sp. z o.o. — PLN 3 miljoni. No PZL Wrocław pārdošanas bija jāgūst PLN 65,9 miljoni (ietverot lējumu rūpnīcu). Ienākumus no citu finanšu aktīvu pārdošanas paredzēja PLN 0,5 miljonu apmērā un no nekustamā īpašuma — BBCenter — pārdošanas — PLN 47,5 miljonu apmērā, automašīnu parka pārdošanas — PLN 2 miljonu apmērā un elektrostacijas (GSZ) pārdošanas — PLN 0,9 miljonu apmērā. Tāpēc plāna pamatā bija pieņēmums, ka aktīvu pārdošana nodrošinātu kopējos ieņēmumus vismaz PLN 120,8 miljonu apmērā.

| (62) | Plānā arī paredzēja kapitāla ieguldījumu PLN 36 miljonu apmērā, lai nodrošinātu PLN 156,8 miljonu atmaksāšanu publiskajiem kreditoriem. Tajā arī prognozēja iespēju, ka RAA piešķirs papildu kapitāla ieguldījumu PLN 77,4 miljonu apmērā, lai atmaksātu Sociālās apdrošināšanas birojam saistības par 1996.–1998. gadu. |
| --- | --- |

(62)

Plānā arī paredzēja kapitāla ieguldījumu PLN 36 miljonu apmērā, lai nodrošinātu PLN 156,8 miljonu atmaksāšanu publiskajiem kreditoriem. Tajā arī prognozēja iespēju, ka RAA piešķirs papildu kapitāla ieguldījumu PLN 77,4 miljonu apmērā, lai atmaksātu Sociālās apdrošināšanas birojam saistības par 1996.–1998. gadu.

| (63) | Pēc tam 2007. gada janvārī PZL Wrocław ieguva militāros sertifikātus un atļaujas tirgot ieročus (skatiet 16. punktu). Uzņēmums 2007. gada gaitā ieguva vairāk aktīvu, mehānismu, aprīkojuma un zinātības. Šo ieguvi finansēja aizdevums PLN 12,5 miljonu apmērā, ko RAA piešķīra PZL Wrocław2007. gada 24. maijā (turpmāk — 2007. gada aizdevums), un iemaksa natūrā PZL Wrocław kapitālā, kuru veica mātesuzņēmums PZL Hydral aktīvu nodošanas veidā 2007. gada decembrī. |
| --- | --- |

(63)

Pēc tam 2007. gada janvārī PZL Wrocław ieguva militāros sertifikātus un atļaujas tirgot ieročus (skatiet 16. punktu). Uzņēmums 2007. gada gaitā ieguva vairāk aktīvu, mehānismu, aprīkojuma un zinātības. Šo ieguvi finansēja aizdevums PLN 12,5 miljonu apmērā, ko RAA piešķīra PZL Wrocław2007. gada 24. maijā (turpmāk — 2007. gada aizdevums), un iemaksa natūrā PZL Wrocław kapitālā, kuru veica mātesuzņēmums PZL Hydral aktīvu nodošanas veidā 2007. gada decembrī.

| (64) | Polijas iestādes arī uzsvēra, ka 2007. gada aizdevums tika piešķirts, lai RAA iegūtu daļu apmēram [...] % apmērā no PZL Wrocław (kas atbilst parāda maiņai pret akcijām pamatkapitālā) un RAA gūtu atbilstīgu peļņu no ieguldītā kapitāla pēc tās PZL Wrocław akciju pārdošanas, savukārt PZL Hydral izmantotu savas akcijas, lai atmaksātu publiskajiem kreditoriem. |
| --- | --- |

(64)

Polijas iestādes arī uzsvēra, ka 2007. gada aizdevums tika piešķirts, lai RAA iegūtu daļu apmēram [...] % apmērā no PZL Wrocław (kas atbilst parāda maiņai pret akcijām pamatkapitālā) un RAA gūtu atbilstīgu peļņu no ieguldītā kapitāla pēc tās PZL Wrocław akciju pārdošanas, savukārt PZL Hydral izmantotu savas akcijas, lai atmaksātu publiskajiem kreditoriem.

| (65) | Šo 2007. gada aizdevumu piešķīra ar mainīgo likmi 3 M WIBOR plus 200 pamatpunkti, kas tajā laikā bija 6,45 % par sākotnējo laikposmu līdz 2007. gadam, un tā pamatā bija vienošanās, ka to pagarinās līdz notiek parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā pirms PZL Wrocław pārdošanas. Aizdevumu nodrošināja šāda ķīla:






  — | reģistrēta ķīla (17) attiecībā uz PZL Wrocław pamatlīdzekļiem (mehānismi) PLN 5,5 miljonu vērtībā, ko reģistrēja ķīlu reģistrā; |
| --- | --- | --- |

(65)

Šo 2007. gada aizdevumu piešķīra ar mainīgo likmi 3 M WIBOR plus 200 pamatpunkti, kas tajā laikā bija 6,45 % par sākotnējo laikposmu līdz 2007. gadam, un tā pamatā bija vienošanās, ka to pagarinās līdz notiek parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā pirms PZL Wrocław pārdošanas. Aizdevumu nodrošināja šāda ķīla:

—

reģistrēta ķīla (17) attiecībā uz PZL Wrocław pamatlīdzekļiem (mehānismi) PLN 5,5 miljonu vērtībā, ko reģistrēja ķīlu reģistrā;

| — | parasta ķīla (18) attiecībā uz 66 850 akcijām, kas veido 100 % no uzņēmuma darījuma laikā, proti, 2007. gada maijā, un [...] % — 2007. gada beigās. |
| --- | --- |

—

parasta ķīla (18) attiecībā uz 66 850 akcijām, kas veido 100 % no uzņēmuma darījuma laikā, proti, 2007. gada maijā, un [...] % — 2007. gada beigās.

| (66) | Polijas iestādes informēja Komisiju, ka 2007. gada martā pēc RAA pieprasījuma novērtēja PZL Wrocław vērtību, un šo novērtējumu veica Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych konsultanti, kuri darbojās kā neatkarīgie eksperti. Izmantoja trīs novērtēšanas metodes: ieņēmumu metodi, kuras pamatā ir diskontētā neto peļņa (1. metode), ieņēmumu metodi, kuras pamatā ir diskontētā neto peļņa plus amortizācija (2. metode), un diskontētās naudas plūsmas metodi (3. metode) (19), ietverot jutīguma analīzi (mērens, optimistisks un pesimistisks scenārijs). |
| --- | --- |

(66)

Polijas iestādes informēja Komisiju, ka 2007. gada martā pēc RAA pieprasījuma novērtēja PZL Wrocław vērtību, un šo novērtējumu veica Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych konsultanti, kuri darbojās kā neatkarīgie eksperti. Izmantoja trīs novērtēšanas metodes: ieņēmumu metodi, kuras pamatā ir diskontētā neto peļņa (1. metode), ieņēmumu metodi, kuras pamatā ir diskontētā neto peļņa plus amortizācija (2. metode), un diskontētās naudas plūsmas metodi (3. metode) (19), ietverot jutīguma analīzi (mērens, optimistisks un pesimistisks scenārijs).

| (67) | Izmantojot šīs trīs metodes, PZL Wrocław vērtību novērtēja, kā norādīts turpmāk. | 1. metode:






  a) | saskaņā ar mēreno scenāriju novērtētā vērtība ir [...]; |
| --- | --- | --- | --- |

(67)

Izmantojot šīs trīs metodes, PZL Wrocław vērtību novērtēja, kā norādīts turpmāk.

1. metode:

a)

saskaņā ar mēreno scenāriju novērtētā vērtība ir [...];

| b) | saskaņā ar optimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir [...]; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar optimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir [...];

| c) | saskaņā ar pesimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir [...]. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar pesimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir [...].

| | 2. metode:






  a) | saskaņā ar mēreno scenāriju novērtētā vērtība ir [...]; |
| --- | --- | --- |

2. metode:

a)

saskaņā ar mēreno scenāriju novērtētā vērtība ir [...];

| b) | saskaņā ar optimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir [...]; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar optimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir [...];

| c) | saskaņā ar pesimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir [...]. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar pesimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir [...].

| | 3. metode:






  a) | saskaņā ar mēreno scenāriju novērtētā vērtība ir [...]; |
| --- | --- | --- |

3. metode:

a)

saskaņā ar mēreno scenāriju novērtētā vērtība ir [...];

| b) | saskaņā ar optimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir [...]; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar optimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir [...];

| c) | saskaņā ar pesimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir [...]. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar pesimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir [...].

| (68) | PZL Wrocław vērtības noteikšanā izmantoja šādus trīs elementus:






  — | uzņēmuma finanšu prognozes, tai skaitā skaidras naudas plūsmu, neto peļņu un amortizāciju 2007.–2011. gadam ar jutīguma analīzi (mērens, optimistisks un pesimistisks scenārijs); skatiet 23. tabulu turpmāk; |
| --- | --- | --- |

(68)

PZL Wrocław vērtības noteikšanā izmantoja šādus trīs elementus:

—

uzņēmuma finanšu prognozes, tai skaitā skaidras naudas plūsmu, neto peļņu un amortizāciju 2007.–2011. gadam ar jutīguma analīzi (mērens, optimistisks un pesimistisks scenārijs); skatiet 23. tabulu turpmāk;

| — | diskonta likmi, kuras pamatā ir vidējā svērtā kapitāla cena (WACC), kas atbilst 10,25 %; un |
| --- | --- |

—

diskonta likmi, kuras pamatā ir vidējā svērtā kapitāla cena (WACC), kas atbilst 10,25 %; un

| — | pieņēmumu, ka pēc laikposma no 2007. līdz 2011. gadam skaidras naudas plūsma kļūst nemainīga. |
| --- | --- |

—

pieņēmumu, ka pēc laikposma no 2007. līdz 2011. gadam skaidras naudas plūsma kļūst nemainīga.

23.   tabula

Dažādie scenāriji, kas ietverti 2007. gada izpētē (PLN, tūkstoši)

| Gads | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mērenais scenārijs |
| Skaidras naudas plūsma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto peļņa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortizācija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto peļņa + amortizācija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Optimistiskais scenārijs |
| Skaidras naudas plūsma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto peļņa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortizācija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto peļņa + amortizācija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pesimistiskais scenārijs |
| Skaidras naudas plūsma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto peļņa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortizācija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto peļņa + amortizācija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Gads

2007. g.

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

Mērenais scenārijs

Skaidras naudas plūsma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto peļņa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortizācija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto peļņa + amortizācija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Optimistiskais scenārijs

Skaidras naudas plūsma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto peļņa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortizācija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto peļņa + amortizācija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pesimistiskais scenārijs

Skaidras naudas plūsma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto peļņa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortizācija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto peļņa + amortizācija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Visu trīs novērtēšanas metožu diskonta likmes pamatā ir vidējā svērtā kapitāla cena, kas atbilst 10,25 % (20). Uzņēmuma finanšu prognožu, tai skaitā skaidras naudas plūsmas, neto peļņas un amortizācijas 2007.–2011. gadam ar jutīguma analīzi (mērens, optimistisks un pesimistisks scenārijs 2007.–2011. gadam) pamatā ir PZL Wrocław sniegtie dati. Saskaņā ar izpēti šo datu pamatā lielā mērā ir prognozētie pasūtījumi no Aizsardzības ministrijas. |
| --- | --- |

(69)

Visu trīs novērtēšanas metožu diskonta likmes pamatā ir vidējā svērtā kapitāla cena, kas atbilst 10,25 % (20). Uzņēmuma finanšu prognožu, tai skaitā skaidras naudas plūsmas, neto peļņas un amortizācijas 2007.–2011. gadam ar jutīguma analīzi (mērens, optimistisks un pesimistisks scenārijs 2007.–2011. gadam) pamatā ir PZL Wrocław sniegtie dati. Saskaņā ar izpēti šo datu pamatā lielā mērā ir prognozētie pasūtījumi no Aizsardzības ministrijas.

| (70) | Pamatojoties uz šo novērtējumu, kad tika noteikta uzņēmuma akciju vērtība, Polijas iestādes paļāvās uz pesimistisko scenāriju, kas sniedza zemākos rezultātus. Attiecīgi tās pieņēma, ka ķīlas parastās ķīlas veidā attiecībā uz PZL Wrocław akcijām tirgus vērtība ir vismaz PLN 20,3 miljoni (21). Tāpēc Polijas iestādes uzskata, ka kopā ar ķīlu attiecībā uz mehānismiem, kuru vērtība tobrīd bija PLN 5,5 miljoni, ķīlas vērtība tobrīd pārsniedza aizdevuma vērtību. |
| --- | --- |

(70)

Pamatojoties uz šo novērtējumu, kad tika noteikta uzņēmuma akciju vērtība, Polijas iestādes paļāvās uz pesimistisko scenāriju, kas sniedza zemākos rezultātus. Attiecīgi tās pieņēma, ka ķīlas parastās ķīlas veidā attiecībā uz PZL Wrocław akcijām tirgus vērtība ir vismaz PLN 20,3 miljoni (21). Tāpēc Polijas iestādes uzskata, ka kopā ar ķīlu attiecībā uz mehānismiem, kuru vērtība tobrīd bija PLN 5,5 miljoni, ķīlas vērtība tobrīd pārsniedza aizdevuma vērtību.

| (71) | Turklāt, pamatojoties uz ekspertu veikto izpēti, RAA 2007. gadā uzskatīja, ka būtu pamatoti paļauties uz PZL Wrocław vērtību 2007. gada beigās, proti, [...] apmērā, un apsvērt mēreno scenāriju. RAA arī uzskatīja, ka no sava ieguldījuma tā gūs peļņu. Tiešā peļņa, ko RAA varētu gūt, pamatojoties uz to, ka tā īstenotu parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā pirms pārdošanas un tai piederētu [...] % akciju (kas ir aptuvenais procentuālais daudzums un bija provizoriskais pieņēmums, kuru izmantoja RAA), būtu vismaz PLN 48,5 miljoni. |
| --- | --- |

(71)

Turklāt, pamatojoties uz ekspertu veikto izpēti, RAA 2007. gadā uzskatīja, ka būtu pamatoti paļauties uz PZL Wrocław vērtību 2007. gada beigās, proti, [...] apmērā, un apsvērt mēreno scenāriju. RAA arī uzskatīja, ka no sava ieguldījuma tā gūs peļņu. Tiešā peļņa, ko RAA varētu gūt, pamatojoties uz to, ka tā īstenotu parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā pirms pārdošanas un tai piederētu [...] % akciju (kas ir aptuvenais procentuālais daudzums un bija provizoriskais pieņēmums, kuru izmantoja RAA), būtu vismaz PLN 48,5 miljoni.

| (72) | Atbilstīgi Polijas iestādes apgalvoja, ka attiecībā uz 2007. gada aizdevumu RAA rīkojās kā ieguldītājs saistībā ar PZL Wrocław pārdošanu. Polijas iestādes arī norādīja, ka tādēļ 2007. gada aizdevumu nepiešķīra PZL Hydral, kā norādīts lēmumā uzsākt procedūru. |
| --- | --- |

(72)

Atbilstīgi Polijas iestādes apgalvoja, ka attiecībā uz 2007. gada aizdevumu RAA rīkojās kā ieguldītājs saistībā ar PZL Wrocław pārdošanu. Polijas iestādes arī norādīja, ka tādēļ 2007. gada aizdevumu nepiešķīra PZL Hydral, kā norādīts lēmumā uzsākt procedūru.

| (73) | Pamatojoties uz jauno privatizācijas stratēģiju un 2007.–2010. gada pārstrukturēšanas plānu [...] — [...] pasaules vadošais aviācijas, kosmosa un aizsardzības nozares sistēmu un pakalpojumu piegādātājs un sniedzējs —, kura ieņēmumi 2009. gadā bija [...], sāka sarunas par PZL Wrocław pārdošanu 2007. gada pirmajā ceturksnī un veica pienācīgu pārbaudi attiecībā uz PZL Wrocław 2007. gada jūlijā un augustā, kā arī 2008. gada februārī. Šīs sarunas bija rūpniecības uzņēmumu esošās sadarbības rezultāts. |
| --- | --- |

(73)

Pamatojoties uz jauno privatizācijas stratēģiju un 2007.–2010. gada pārstrukturēšanas plānu [...] — [...] pasaules vadošais aviācijas, kosmosa un aizsardzības nozares sistēmu un pakalpojumu piegādātājs un sniedzējs —, kura ieņēmumi 2009. gadā bija [...], sāka sarunas par PZL Wrocław pārdošanu 2007. gada pirmajā ceturksnī un veica pienācīgu pārbaudi attiecībā uz PZL Wrocław 2007. gada jūlijā un augustā, kā arī 2008. gada februārī. Šīs sarunas bija rūpniecības uzņēmumu esošās sadarbības rezultāts.

| (74) | [...] 2008. gada 31. janvārī iesniedza piedāvājumu par PZL Wrocław akcijām un pirmo reizi palielināja šo piedāvājumu 2008. gada 14. februārī. [...] pārstāvji 2008. gada 17. un 18. martā organizēja tikšanos ar RAA. [...] 2008. gada 2. aprīlī otrreiz palielināja savu piedāvājumu. Cena, kuru par akcijām piedāvāja 2008. gada 2. aprīlī, bija [...] (kas atspoguļoja PZL Wrocław vērtību 2007. gada 31. decembrī), plus izmaiņas apgrozāmajos līdzekļos, ko aprēķināja saskaņā ar īpašu formulu. Polijas iestādes informēja Komisiju, ka formulas piemērošana, lai atspoguļotu peļņas izaugsmi, nozīmētu cenas pieaugumu [...] apmērā. |
| --- | --- |

(74)

[...] 2008. gada 31. janvārī iesniedza piedāvājumu par PZL Wrocław akcijām un pirmo reizi palielināja šo piedāvājumu 2008. gada 14. februārī. [...] pārstāvji 2008. gada 17. un 18. martā organizēja tikšanos ar RAA. [...] 2008. gada 2. aprīlī otrreiz palielināja savu piedāvājumu. Cena, kuru par akcijām piedāvāja 2008. gada 2. aprīlī, bija [...] (kas atspoguļoja PZL Wrocław vērtību 2007. gada 31. decembrī), plus izmaiņas apgrozāmajos līdzekļos, ko aprēķināja saskaņā ar īpašu formulu. Polijas iestādes informēja Komisiju, ka formulas piemērošana, lai atspoguļotu peļņas izaugsmi, nozīmētu cenas pieaugumu [...] apmērā.

| (75) | Šis piedāvājums atbilda neatkarīgo ekspertu vērtības novērtējumam, ko pasūtīja RAA. Šajā vērtības noteikšanā, ko veica Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki, secināja, ka PZL Wrocław vērtība 2008. gada martā bija [...], pamatojoties uz neto aktīvu vērtības metodi (NAV metode). Šajā metodē izmanto uz aktīviem vērstu pieeju attiecībā uz vērtības noteikšanu un ņem vērā aktīvu vērtību, kā arī kredīta un debeta pusi gan bilancē, gan ārpusbilancē. Tajā pašā laikā PZL Hydral vērtība, pamatojoties uz diskontētās naudas plūsmas metodi (DNP metode), kurā ņem vērā nākotnes ieņēmumus ne tikai no materiālajiem, bet arī nemateriālajiem aktīviem, kas pieder PZL Wrocław, tiek lēsta [...] apmērā. Izpētē nav ietverta jutīguma analīze (t. i., tajā neapraksta dažādus scenārijus). |
| --- | --- |

(75)

Šis piedāvājums atbilda neatkarīgo ekspertu vērtības novērtējumam, ko pasūtīja RAA. Šajā vērtības noteikšanā, ko veica Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki, secināja, ka PZL Wrocław vērtība 2008. gada martā bija [...], pamatojoties uz neto aktīvu vērtības metodi (NAV metode). Šajā metodē izmanto uz aktīviem vērstu pieeju attiecībā uz vērtības noteikšanu un ņem vērā aktīvu vērtību, kā arī kredīta un debeta pusi gan bilancē, gan ārpusbilancē. Tajā pašā laikā PZL Hydral vērtība, pamatojoties uz diskontētās naudas plūsmas metodi (DNP metode), kurā ņem vērā nākotnes ieņēmumus ne tikai no materiālajiem, bet arī nemateriālajiem aktīviem, kas pieder PZL Wrocław, tiek lēsta [...] apmērā. Izpētē nav ietverta jutīguma analīze (t. i., tajā neapraksta dažādus scenārijus).

| (76) | Saskaņā ar DNP metodi skaidras naudas plūsmas 2008. gada prognožu pamatā ir PZL Wrocław finanšu plāns 2007.–2013. gadam, kurā tiek pieņemts, ka inflācija būs tāda pati, kā 2008. gada februārī prognozēja Polijas Valsts banka par attiecīgo laikposmu. Kapitāla cenu novērtēja 16,65 % apmērā, ietverot bezriska likmi (4,70 %), tirgus riska prēmiju (7,17 %), nozares riska prēmiju (1,78 %) un tirgus izmēra prēmiju (3 %) un ļaujot ņemt vērā PZL Wrocław izmēru salīdzinājumā ar tā konkurentiem (piemēram [...] vai [...]). Attiecībā uz laikposmu, sākot no 2014. gada un turpmāk, izpētē ir pieņemts, ka skaidras naudas plūsma palielināsies par 3 % gadā (pamatojoties uz inflāciju 2 % apmērā).

  24.   tabula



  PZL Wrocław nākotnes skaidras naudas plūsmas aplēses (PLN, tūkstoši)












  Gads | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pašu kapitāla cena (%) | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 |
| Nākotnes skaidras naudas plūsmas aplēses | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskontētās skaidras naudas plūsmas nākotnē aplēses | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(76)

Saskaņā ar DNP metodi skaidras naudas plūsmas 2008. gada prognožu pamatā ir PZL Wrocław finanšu plāns 2007.–2013. gadam, kurā tiek pieņemts, ka inflācija būs tāda pati, kā 2008. gada februārī prognozēja Polijas Valsts banka par attiecīgo laikposmu. Kapitāla cenu novērtēja 16,65 % apmērā, ietverot bezriska likmi (4,70 %), tirgus riska prēmiju (7,17 %), nozares riska prēmiju (1,78 %) un tirgus izmēra prēmiju (3 %) un ļaujot ņemt vērā PZL Wrocław izmēru salīdzinājumā ar tā konkurentiem (piemēram [...] vai [...]). Attiecībā uz laikposmu, sākot no 2014. gada un turpmāk, izpētē ir pieņemts, ka skaidras naudas plūsma palielināsies par 3 % gadā (pamatojoties uz inflāciju 2 % apmērā).

24.   tabula

PZL Wrocław nākotnes skaidras naudas plūsmas aplēses (PLN, tūkstoši)

Gads

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

Pašu kapitāla cena (%)

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

Nākotnes skaidras naudas plūsmas aplēses

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskontētās skaidras naudas plūsmas nākotnē aplēses

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (77) | Koriģētās neto aktīvu vērtības metode ir veids, kā noteikt “pastāvoša koncerna” vērtību, koriģējot visu aktīvu un saistību vērtību atbilstīgi patiesajai tirgus vērtībai (22). Saistību korekciju ar bilances vērtību PLN 18,35 miljonu apmērā līdz neto aktīvu vērtībai [...] apmērā īstenoja, pamatojoties uz plānoto 2007. gada parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā. Pēdējā korekcijā ņēma vērā ārpusbilances aktīvus.

  25.   tabula



  PZL Wrocław — koriģētā NAV metode (PLN, tūkstoši)
   (23) | Bilances vērtība | Neto aktīvu vērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| Pamatlīdzekļi | 25 710 | [...] |
| Apgrozāmie līdzekļi | 9 945 | [...] |
| Saistības | 18 350 | [...] |
| Ārpusbilances aktīvi | 0 | [...] |
| Kopā | 17 305 | [...] |

(77)

Koriģētās neto aktīvu vērtības metode ir veids, kā noteikt “pastāvoša koncerna” vērtību, koriģējot visu aktīvu un saistību vērtību atbilstīgi patiesajai tirgus vērtībai (22). Saistību korekciju ar bilances vērtību PLN 18,35 miljonu apmērā līdz neto aktīvu vērtībai [...] apmērā īstenoja, pamatojoties uz plānoto 2007. gada parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā. Pēdējā korekcijā ņēma vērā ārpusbilances aktīvus.

25.   tabula

PZL Wrocław — koriģētā NAV metode (PLN, tūkstoši)
   (23)

Bilances vērtība

Neto aktīvu vērtība

Pamatlīdzekļi

25 710

[...]

Apgrozāmie līdzekļi

9 945

[...]

Saistības

18 350

[...]

Ārpusbilances aktīvi

0

[...]

Kopā

17 305

[...]

| (78) | Koriģētā pamatlīdzekļu neto vērtība ir [...], savukārt bilances vērtība ir līdz pat PLN 25,710 miljonu apmērā. Korekciju būtībā veic, izskaitļojot visu aktīvu patieso tirgus vērtību, pamatojoties uz izpēti, ko 2007. gada 29. martā sagatavoja un Komisijai iesniedza neatkarīgs eksperts — Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. Būtībā izpētē novērtē tāda nekustamā īpašuma kā ēku un zemes vērtību. Ēku vērtību novērtēja, izmantojot šādu formulu:
  V = Cn(1-Lu/100) × R
  “Cn” ir jaunas ēkas celtniecības izmaksas; “Lu” ir ēkas izmantojuma līmenis; “R” ir koeficients, kas ietver cenu atšķirības dažādos reģionos. Zemes vērtību nosaka, pamatojoties uz salīdzinošu pieeju, kurā uzskata, ka zemes cena ir vienāda ar cenu, ko iegūst par līdzīgu zemes gabalu, koriģējot to, lai atspoguļotu inflācijas diferenciāļus. |
| --- | --- |

(78)

Koriģētā pamatlīdzekļu neto vērtība ir [...], savukārt bilances vērtība ir līdz pat PLN 25,710 miljonu apmērā. Korekciju būtībā veic, izskaitļojot visu aktīvu patieso tirgus vērtību, pamatojoties uz izpēti, ko 2007. gada 29. martā sagatavoja un Komisijai iesniedza neatkarīgs eksperts — Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. Būtībā izpētē novērtē tāda nekustamā īpašuma kā ēku un zemes vērtību. Ēku vērtību novērtēja, izmantojot šādu formulu:

V = Cn(1-Lu/100) × R

“Cn” ir jaunas ēkas celtniecības izmaksas; “Lu” ir ēkas izmantojuma līmenis; “R” ir koeficients, kas ietver cenu atšķirības dažādos reģionos. Zemes vērtību nosaka, pamatojoties uz salīdzinošu pieeju, kurā uzskata, ka zemes cena ir vienāda ar cenu, ko iegūst par līdzīgu zemes gabalu, koriģējot to, lai atspoguļotu inflācijas diferenciāļus.

| (79) | Saistību korekcija ar bilances vērtību PLN 18,350 miljonu apmērā līdz neto aktīvu vērtībai [...] apmērā īstenoja, pamatojoties uz plānoto 2007. gada parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā. |
| --- | --- |

(79)

Saistību korekcija ar bilances vērtību PLN 18,350 miljonu apmērā līdz neto aktīvu vērtībai [...] apmērā īstenoja, pamatojoties uz plānoto 2007. gada parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā.

| (80) | Pēdējā korekcijā ņēma vērā ārpusbilances aktīvus. Posteņi, kas nav ietverti bilancē, bet kas saskaņā ar izpētes veicēju sacīto ir jāietver vērtības noteikšanā, ir šādi: “cilvēkresursu organizēšana” un “ražošanas procesa organizēšana”, ņemot vērā novērtējumā ietvertos nekvantificējamos aspektus, kas saistīti ar uzņēmuma vadības vērtību. |
| --- | --- |

(80)

Pēdējā korekcijā ņēma vērā ārpusbilances aktīvus. Posteņi, kas nav ietverti bilancē, bet kas saskaņā ar izpētes veicēju sacīto ir jāietver vērtības noteikšanā, ir šādi: “cilvēkresursu organizēšana” un “ražošanas procesa organizēšana”, ņemot vērā novērtējumā ietvertos nekvantificējamos aspektus, kas saistīti ar uzņēmuma vadības vērtību.

| (81) | Pēc [...] piedāvājuma Polijas iestādes 2008. gada martā Komisijai iesniedza paziņojumu par plānu kā pārstrukturēšanas atbalstu PZL Hydral, pieņemot, ka PZL Wrocław pārdotu par [...]. Tās arī iekļāva 2007. gada aizdevumu un papildu aizdevumu PLN 4 miljonu vērtībā, ko piešķirs PZL Wrocław saistībā ar pasākumiem, lai pabeigtu sarunas ar [...]. |
| --- | --- |

(81)

Pēc [...] piedāvājuma Polijas iestādes 2008. gada martā Komisijai iesniedza paziņojumu par plānu kā pārstrukturēšanas atbalstu PZL Hydral, pieņemot, ka PZL Wrocław pārdotu par [...]. Tās arī iekļāva 2007. gada aizdevumu un papildu aizdevumu PLN 4 miljonu vērtībā, ko piešķirs PZL Wrocław saistībā ar pasākumiem, lai pabeigtu sarunas ar [...].

| (82) | Papildu aizdevumu (turpmāk — 2008. gada aizdevums) piešķīra 2008. gada 2. aprīlī, kad RAA saņēma informāciju par piedāvājuma otro palielināšanu. RAA piešķīra šo aizdevumu kā pārejas aizdevumu līdz laikam, kad tiktu pabeigts darījums ar [...]. PZL Wrocław bija vajadzīga nauda, lai nodrošinātu Aizsardzības ministrijas pasūtījumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(82)

Papildu aizdevumu (turpmāk — 2008. gada aizdevums) piešķīra 2008. gada 2. aprīlī, kad RAA saņēma informāciju par piedāvājuma otro palielināšanu. RAA piešķīra šo aizdevumu kā pārejas aizdevumu līdz laikam, kad tiktu pabeigts darījums ar [...]. PZL Wrocław bija vajadzīga nauda, lai nodrošinātu Aizsardzības ministrijas pasūtījumu pieaugumu.

| (83) | Aizdevumu piešķīra uz pieciem gadiem ar mainīgo procentu likmi, pamatojoties uz Komisijas atsauces likmi Polijai (6,42 % piešķiršanas laikā), un nodrošināja ar šādu ķīlu:






  — | reģistrēta ķīla attiecībā uz PZL Wrocław pamatlīdzekļiem (četri mehānismi un aprīkojums) PLN 2,8 miljonu vērtībā, ko reģistrēja ķīlu reģistrā; |
| --- | --- | --- |

(83)

Aizdevumu piešķīra uz pieciem gadiem ar mainīgo procentu likmi, pamatojoties uz Komisijas atsauces likmi Polijai (6,42 % piešķiršanas laikā), un nodrošināja ar šādu ķīlu:

—

reģistrēta ķīla attiecībā uz PZL Wrocław pamatlīdzekļiem (četri mehānismi un aprīkojums) PLN 2,8 miljonu vērtībā, ko reģistrēja ķīlu reģistrā;

| — | tiesības uz debitoru parādiem saskaņā ar komerclīgumu par summu PLN 5,2 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

—

tiesības uz debitoru parādiem saskaņā ar komerclīgumu par summu PLN 5,2 miljonu apmērā.

| (84) | Tādēļ Polijas iestādes uzskata, ka ķīlu vērtība pārsniedz aizdevuma vērtību. |
| --- | --- |

(84)

Tādēļ Polijas iestādes uzskata, ka ķīlu vērtība pārsniedz aizdevuma vērtību.

| (85) | Aizdevumu piešķīra, lai PZL Wrocław varētu iegūt mehānismus, kas vajadzīgi ražošanas procesam. RAA piešķīra 2008. gada aizdevumu, kad sarunas ar [...] jau bija risinājušās krietnu laiku, pamatojoties uz to, ka aizdevumu atmaksātu vai nu PZL Wrocław, izmantojot savus paša līdzekļus, vai arī ieguldītājs. |
| --- | --- |

(85)

Aizdevumu piešķīra, lai PZL Wrocław varētu iegūt mehānismus, kas vajadzīgi ražošanas procesam. RAA piešķīra 2008. gada aizdevumu, kad sarunas ar [...] jau bija risinājušās krietnu laiku, pamatojoties uz to, ka aizdevumu atmaksātu vai nu PZL Wrocław, izmantojot savus paša līdzekļus, vai arī ieguldītājs.

| (86) | Pamatojoties uz iepriekš sacīto, Polijas iestādes apgalvoja, ka RAA nerīkojās veidā, kas būtu salīdzināms ar privāta ieguldītāja rīcību, bet gan kā persona, kura pārdod PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(86)

Pamatojoties uz iepriekš sacīto, Polijas iestādes apgalvoja, ka RAA nerīkojās veidā, kas būtu salīdzināms ar privāta ieguldītāja rīcību, bet gan kā persona, kura pārdod PZL Wrocław.

| (87) | Polijas iestādes tāpat informēja Komisiju, ka PZL Wrocław darbību 2008. gadā daļēji finansēja operatīvā izpirkumnoma. Divus operatīvās izpirkumnomas līgumus — [...] un [...] — 2008. gada jūnijā parakstīja ar privātu uzņēmumu [...]. Izpirkumnomas neto vērtība saskaņā ar šiem līgumiem bija EUR 271 002 un EUR 401 263,20 (PLN 0,82 miljoni, ietverot pievienotās vērtības nodokli) (24). PZL Wrocław izpirkumnomas izmaksas saskaņā ar šiem līgumiem bija EUR 88 762,30, kas ir atšķirība starp mehānismu neto vērtību un izpirkumnomas neto vērtību. Šie līgumi funkcionē līdzīgi aizdevumiem, un iznomātais objekts ir ķīla. Pēc izpirkumnomas beigu datuma PZL Wrocław iegūs tiesības iegādāties mehānismu par summu EUR 5 835 apmērā. Pirms šo izpirkumnomas līgumu noslēgšanas ar PZL Wrocław, [...] veica pilnīgu analīzi attiecībā uz uzņēmuma finansiālo un ekonomikas situāciju, tai skaitā attiecībā uz tā spēju nodrošināt pietiekamu skaidras naudas plūsmu, lai atmaksātu iemaksas. |
| --- | --- |

(87)

Polijas iestādes tāpat informēja Komisiju, ka PZL Wrocław darbību 2008. gadā daļēji finansēja operatīvā izpirkumnoma. Divus operatīvās izpirkumnomas līgumus — [...] un [...] — 2008. gada jūnijā parakstīja ar privātu uzņēmumu [...]. Izpirkumnomas neto vērtība saskaņā ar šiem līgumiem bija EUR 271 002 un EUR 401 263,20 (PLN 0,82 miljoni, ietverot pievienotās vērtības nodokli) (24). PZL Wrocław izpirkumnomas izmaksas saskaņā ar šiem līgumiem bija EUR 88 762,30, kas ir atšķirība starp mehānismu neto vērtību un izpirkumnomas neto vērtību. Šie līgumi funkcionē līdzīgi aizdevumiem, un iznomātais objekts ir ķīla. Pēc izpirkumnomas beigu datuma PZL Wrocław iegūs tiesības iegādāties mehānismu par summu EUR 5 835 apmērā. Pirms šo izpirkumnomas līgumu noslēgšanas ar PZL Wrocław, [...] veica pilnīgu analīzi attiecībā uz uzņēmuma finansiālo un ekonomikas situāciju, tai skaitā attiecībā uz tā spēju nodrošināt pietiekamu skaidras naudas plūsmu, lai atmaksātu iemaksas.

| (88) | Savā sākotnējā paziņojumā Polijas iestādes arī atsaucās uz parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā, kas bija paredzēta plānā PLN 13,5 miljonu (plus procenti) vērtībā. |
| --- | --- |

(88)

Savā sākotnējā paziņojumā Polijas iestādes arī atsaucās uz parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā, kas bija paredzēta plānā PLN 13,5 miljonu (plus procenti) vērtībā.

| (89) | Sarunas par akciju nodošanas līguma termiņiem un noteikumiem pabeidza 2008. gada martā un aprīlī. Tomēr 2008. gada 14. aprīlī [...] atsauca savu piedāvājumu. Saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto iespējamais iemesls šādai atsaukšanai bija būtiskās izmaiņas, kas bija izveidojušās pasaules tirgū ekonomikas krīzes dēļ. |
| --- | --- |

(89)

Sarunas par akciju nodošanas līguma termiņiem un noteikumiem pabeidza 2008. gada martā un aprīlī. Tomēr 2008. gada 14. aprīlī [...] atsauca savu piedāvājumu. Saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto iespējamais iemesls šādai atsaukšanai bija būtiskās izmaiņas, kas bija izveidojušās pasaules tirgū ekonomikas krīzes dēļ.

| (90) | Saistībā ar to, ka [...] izstājās no sarunām, pārdošanas procesu sāka atkārtoti. Pārdošanu izsludināja vietējā un starptautiskajā presē kā aicinājumu piedalīties sarunās par 100 % PZL Wrocław akciju iegādi. Uzaicinājumu 2008. gada 19. maijā publicēja Puls Biznesu (Uzņēmējdarbības pulss), kas ir lielākais specializētais izdevums Polijā, un Rzeczpospolita, kas ir valsts lielākā dienas avīze. Pēc tam, 2008. gada 20.–26. maijā, to publicēja Flight International, kas ir pasaules mēroga specializēts aviācijas žurnāls. Informāciju par plānoto pārdošanu 2008. gada novembrī publicēja Raport Wojsko Technika Obronność, kas ir aviācijas žurnāls poļu valodā, kuru lasa starptautiskā sabiedrība. Netika saņemts neviens piedāvājums par akciju iegādi. |
| --- | --- |

(90)

Saistībā ar to, ka [...] izstājās no sarunām, pārdošanas procesu sāka atkārtoti. Pārdošanu izsludināja vietējā un starptautiskajā presē kā aicinājumu piedalīties sarunās par 100 % PZL Wrocław akciju iegādi. Uzaicinājumu 2008. gada 19. maijā publicēja Puls Biznesu (Uzņēmējdarbības pulss), kas ir lielākais specializētais izdevums Polijā, un Rzeczpospolita, kas ir valsts lielākā dienas avīze. Pēc tam, 2008. gada 20.–26. maijā, to publicēja Flight International, kas ir pasaules mēroga specializēts aviācijas žurnāls. Informāciju par plānoto pārdošanu 2008. gada novembrī publicēja Raport Wojsko Technika Obronność, kas ir aviācijas žurnāls poļu valodā, kuru lasa starptautiskā sabiedrība. Netika saņemts neviens piedāvājums par akciju iegādi.

| (91) | Tādēļ īstenoja turpmākus centienus un iepriekš minēto informāciju nosūtīja uzņēmumiem, kas varētu būt ieinteresēti PZL Wrocław iegādē, un ar šo informāciju uzņēmumus tieši iepazīstināja PZL Hydral. Polijas iestādes ir norādījušas, ka pārdošanu reklamēja gadatirgu un nozares pasākumu laikā, tai skaitā gaisa parādēs (25), kā arī vēstulēs, ko nosūtīja vairāk nekā 80 uzņēmumiem. Polijas iestādes ir arī norādījušas, ka informācija par pārdošanu bija nepārtraukti pieejama PZL Hydral tīmekļa vietnē, kuru gadā apmeklē 500 000 lietotāji. Ņemot vērā PZL Wrocław ražošanas nozares specifiku (kā preču un pakalpojumu piegādātājs Polijas bruņotajiem spēkiem, PZL Wrocław ir valsts drošībai īpaši nozīmīgs uzņēmums) un samērā augsto aviācijas nozares koncentrācijas līmeni pasaulē, kā rezultātā ir diezgan mazs skaits potenciālo ieguldītāju, Polijas iestādes ir argumentējušas, ka visiem potenciālajiem ieguldītājiem bija iespēja iegūt informāciju par PZL Wrocław pārdošanu un piedalīties šajā privatizācijas procesā. Tādēļ saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto visa nozare bija informēta par pārdošanu. |
| --- | --- |

(91)

Tādēļ īstenoja turpmākus centienus un iepriekš minēto informāciju nosūtīja uzņēmumiem, kas varētu būt ieinteresēti PZL Wrocław iegādē, un ar šo informāciju uzņēmumus tieši iepazīstināja PZL Hydral. Polijas iestādes ir norādījušas, ka pārdošanu reklamēja gadatirgu un nozares pasākumu laikā, tai skaitā gaisa parādēs (25), kā arī vēstulēs, ko nosūtīja vairāk nekā 80 uzņēmumiem. Polijas iestādes ir arī norādījušas, ka informācija par pārdošanu bija nepārtraukti pieejama PZL Hydral tīmekļa vietnē, kuru gadā apmeklē 500 000 lietotāji. Ņemot vērā PZL Wrocław ražošanas nozares specifiku (kā preču un pakalpojumu piegādātājs Polijas bruņotajiem spēkiem, PZL Wrocław ir valsts drošībai īpaši nozīmīgs uzņēmums) un samērā augsto aviācijas nozares koncentrācijas līmeni pasaulē, kā rezultātā ir diezgan mazs skaits potenciālo ieguldītāju, Polijas iestādes ir argumentējušas, ka visiem potenciālajiem ieguldītājiem bija iespēja iegūt informāciju par PZL Wrocław pārdošanu un piedalīties šajā privatizācijas procesā. Tādēļ saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto visa nozare bija informēta par pārdošanu.

| (92) | Pārdošanas paziņojums bija tikai uzaicinājums piedalīties sarunās un neietvēra konkrētus nosacījumus. |
| --- | --- |

(92)

Pārdošanas paziņojums bija tikai uzaicinājums piedalīties sarunās un neietvēra konkrētus nosacījumus.

| (93) | Pēc Polijas iestāžu atkārtotajiem centieniem, 2008. gada otrajā pusē RAA saņēma pirmo ieinteresētības apliecinājumu un vēlāk arī piedāvājumu no [...]. RAA 2008. gada otrajā pusē saņēma otro ieinteresētības apliecinājumu, šoreiz no [...]. |
| --- | --- |

(93)

Pēc Polijas iestāžu atkārtotajiem centieniem, 2008. gada otrajā pusē RAA saņēma pirmo ieinteresētības apliecinājumu un vēlāk arī piedāvājumu no [...]. RAA 2008. gada otrajā pusē saņēma otro ieinteresētības apliecinājumu, šoreiz no [...].

| (94) | [...] 2008. gada 30. septembrī iesniedza provizorisku nesaistošu piedāvājumu par PZL Wrocław akciju iegādi 100 % apmērā (turpmāk — 2008. gada 30. septembra piedāvājums) par summu [...] apmērā. [...] ir ieguldījumu fonds, kurš iegulda privāta kapitāla tirgū un kura īpašniekam (privātpersonai) pieder arī 100 % no [...] (26). Šo 2008. gada 30. septembra piedāvājumu izteica par uzņēmumu bez parādiem, un tā nosacījums bija, lai 2009. gada finanšu rezultāti (it sevišķi neto peļņu un EBITDA) būtu līdzīgi 2008. gada finanšu rezultātiem. It sevišķi, lai tiktu sasniegts vismaz EBITDA [...] apmērā, un 2009. gada neto peļņai bija jābūt vismaz [...]; turklāt pārdošanas apjomu pieaugumam bija jābūt 5 % apmērā. Tomēr finanšu krīzes dēļ PZL Wrocław ienākumi samazinājās par apmēram 35 %, un piedāvājumā noteiktie kritēriji netika sasniegti. PZL Hydral 2009. gada pirmajā ceturksnī jau pilnībā apzinājās, ka finanšu rezultāts nenodrošinās atbilstību obligātajam slieksnim, kas noteikts [...] piedāvājumā. Turklāt 2009. gada sākumā apstiprināja pasūtījumu samazinājumu no Aizsardzības ministrijas, kas būtiski ietekmēja uzņēmuma peļņu attiecīgajā gadā. Ar [...] nav uzturēta turpmāka saziņa. |
| --- | --- |

(94)

[...] 2008. gada 30. septembrī iesniedza provizorisku nesaistošu piedāvājumu par PZL Wrocław akciju iegādi 100 % apmērā (turpmāk — 2008. gada 30. septembra piedāvājums) par summu [...] apmērā. [...] ir ieguldījumu fonds, kurš iegulda privāta kapitāla tirgū un kura īpašniekam (privātpersonai) pieder arī 100 % no [...] (26). Šo 2008. gada 30. septembra piedāvājumu izteica par uzņēmumu bez parādiem, un tā nosacījums bija, lai 2009. gada finanšu rezultāti (it sevišķi neto peļņu un EBITDA) būtu līdzīgi 2008. gada finanšu rezultātiem. It sevišķi, lai tiktu sasniegts vismaz EBITDA [...] apmērā, un 2009. gada neto peļņai bija jābūt vismaz [...]; turklāt pārdošanas apjomu pieaugumam bija jābūt 5 % apmērā. Tomēr finanšu krīzes dēļ PZL Wrocław ienākumi samazinājās par apmēram 35 %, un piedāvājumā noteiktie kritēriji netika sasniegti. PZL Hydral 2009. gada pirmajā ceturksnī jau pilnībā apzinājās, ka finanšu rezultāts nenodrošinās atbilstību obligātajam slieksnim, kas noteikts [...] piedāvājumā. Turklāt 2009. gada sākumā apstiprināja pasūtījumu samazinājumu no Aizsardzības ministrijas, kas būtiski ietekmēja uzņēmuma peļņu attiecīgajā gadā. Ar [...] nav uzturēta turpmāka saziņa.

| (95) | [...], kas ir [...] uzņēmums, kurš ir starp pasaules lielākajiem tehnoloģiski progresīvu aviācijas ražojumu (komerciālās, reģionālās, korporatīvās un militārās aviācijas gaisa kuģiem) un rūpniecisku ražojumu piegādātājiem un kura 2009. gada apgrozījums bija [...], 2009. gada pirmajā ceturksnī sāka sarunas, lai iegādātos PZL Wrocław akcijas. |
| --- | --- |

(95)

[...], kas ir [...] uzņēmums, kurš ir starp pasaules lielākajiem tehnoloģiski progresīvu aviācijas ražojumu (komerciālās, reģionālās, korporatīvās un militārās aviācijas gaisa kuģiem) un rūpniecisku ražojumu piegādātājiem un kura 2009. gada apgrozījums bija [...], 2009. gada pirmajā ceturksnī sāka sarunas, lai iegādātos PZL Wrocław akcijas.

| (96) | Šis uzņēmums veica pienācīgu pārbaudi laikposmā no 2009. gada 20. aprīļa līdz 12. maijam. Pamatojoties uz šo pārbaudi, uzņēmums 2009. gada 20. augustā parakstīja saprašanās memorandu (norādot plānotā darījuma vispārējo izklāstu) ar RAA par PZL Wrocław akciju iegādi par summu [...] apmērā. RAA apņēmās nodrošināt, ka nevienam no PZL Wrocław aktīviem nebūtu piemērotas PZL Hydral publisko kreditoru prasības. Saprašanās memorandā pieņēma, ka RAA iegādātos 100 % no PZL Wrocław akcijām un tad tās pārdotu ieguldītājam. Ieguldītājs uzņēmās veikt savu detalizēto ieguldījumu plānu, kura vērtība pēc pārdošanas palielinātos par [...]. RAA, PZL Hydral un [...] 2009. gada 18. decembrī parakstīja pamatlīgumu. Šā līguma 2. pielikumu, kas paredz noteikumus, kuri reglamentē daļējo parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā, 2007. un 2008. gada aizdevuma daļēju dzēšanu un daļēju atmaksu, noslēdza 2010. gada 12. martā. |
| --- | --- |

(96)

Šis uzņēmums veica pienācīgu pārbaudi laikposmā no 2009. gada 20. aprīļa līdz 12. maijam. Pamatojoties uz šo pārbaudi, uzņēmums 2009. gada 20. augustā parakstīja saprašanās memorandu (norādot plānotā darījuma vispārējo izklāstu) ar RAA par PZL Wrocław akciju iegādi par summu [...] apmērā. RAA apņēmās nodrošināt, ka nevienam no PZL Wrocław aktīviem nebūtu piemērotas PZL Hydral publisko kreditoru prasības. Saprašanās memorandā pieņēma, ka RAA iegādātos 100 % no PZL Wrocław akcijām un tad tās pārdotu ieguldītājam. Ieguldītājs uzņēmās veikt savu detalizēto ieguldījumu plānu, kura vērtība pēc pārdošanas palielinātos par [...]. RAA, PZL Hydral un [...] 2009. gada 18. decembrī parakstīja pamatlīgumu. Šā līguma 2. pielikumu, kas paredz noteikumus, kuri reglamentē daļējo parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā, 2007. un 2008. gada aizdevuma daļēju dzēšanu un daļēju atmaksu, noslēdza 2010. gada 12. martā.

| (97) | Polijas iestādes apstiprināja, ka pārdošanai nepiemēroja nosacījumu, it sevišķi par to, ka tiktu saglabātas darba vietas. Polijas iestādes arī informēja Komisiju, ka ieguldītājam bija rīcības brīvība noteikt savus darījumus ar Aizsardzības ministriju. |
| --- | --- |

(97)

Polijas iestādes apstiprināja, ka pārdošanai nepiemēroja nosacījumu, it sevišķi par to, ka tiktu saglabātas darba vietas. Polijas iestādes arī informēja Komisiju, ka ieguldītājam bija rīcības brīvība noteikt savus darījumus ar Aizsardzības ministriju.

| (98) | Detalizēts apraksts par sarunām ar [...] ir pieejams VI punktā. |
| --- | --- |

(98)

Detalizēts apraksts par sarunām ar [...] ir pieejams VI punktā.

II.6.   Polijas iestāžu veiktais juridiskais novērtējums par plānu

| (99) | Polijas iestādes norādīja, ka pārstrukturēšanas vispārējās izmaksas būtu PLN 262,2 miljoni, kas sadalās šādi: parāda publiskajiem kreditoriem PLN 234 miljonu apmērā pārstrukturēšana, citu finanšu pārstrukturēšana PLN 11,5 miljonu apmērā, ieguldījumi PLN 11 miljonu apmērā, aktīvu pārstrukturēšana PLN 5,6 miljonu apmērā un darbinieku pārstrukturēšana PLN 0,3 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(99)

Polijas iestādes norādīja, ka pārstrukturēšanas vispārējās izmaksas būtu PLN 262,2 miljoni, kas sadalās šādi: parāda publiskajiem kreditoriem PLN 234 miljonu apmērā pārstrukturēšana, citu finanšu pārstrukturēšana PLN 11,5 miljonu apmērā, ieguldījumi PLN 11 miljonu apmērā, aktīvu pārstrukturēšana PLN 5,6 miljonu apmērā un darbinieku pārstrukturēšana PLN 0,3 miljonu apmērā.

| (100) | Saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto PZL Hydral pārstrukturēšanas vispārējās izmaksas segtu valsts atbalsts PLN 130,5 miljonu apmērā un paša uzņēmuma ieguldījums PLN 132 miljonu apmērā. Saskaņā ar šo plānu paša uzņēmuma ieguldījums ir 50,3 % no pārstrukturēšanas izmaksām. Paša uzņēmuma ieguldījums ietver ieņēmumus no pamatlīdzekļu un akciju pārdošanas, kā arī līdzekļiem, ko nodrošinās nākotnes ieguldītājs PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(100)

Saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto PZL Hydral pārstrukturēšanas vispārējās izmaksas segtu valsts atbalsts PLN 130,5 miljonu apmērā un paša uzņēmuma ieguldījums PLN 132 miljonu apmērā. Saskaņā ar šo plānu paša uzņēmuma ieguldījums ir 50,3 % no pārstrukturēšanas izmaksām. Paša uzņēmuma ieguldījums ietver ieņēmumus no pamatlīdzekļu un akciju pārdošanas, kā arī līdzekļiem, ko nodrošinās nākotnes ieguldītājs PZL Wrocław.

| (101) | Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem plānā tika ierosināts pārdot dažus no ražošanas aktīviem, ko laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam daļēji īstenoja, novedot pie ražošanas jaudas samazinājuma. Saskaņā ar plānu mehānismu un aprīkojuma pārdošana samazinātu uzņēmuma ražošanas jaudu kopumā par 380 000 mašīnstundām, t. i., par 42 %. Lielākā daļa plānotā samazinājuma (315 000 mašīnstundas) jau ir īstenota. Polijas iestādes apgalvoja, ka viena trešdaļa šā samazinājuma nebija vajadzīga, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju, bet to paredzēja, lai samazinātu ražošanas apjomu rūpniecisko hidraulisko sistēmu jomā, kas ir mazu peļņu nesoša nozare, kurā uzņēmums izlēma samazināt savas iesaistīšanās līmeni. |
| --- | --- |

(101)

Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem plānā tika ierosināts pārdot dažus no ražošanas aktīviem, ko laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam daļēji īstenoja, novedot pie ražošanas jaudas samazinājuma. Saskaņā ar plānu mehānismu un aprīkojuma pārdošana samazinātu uzņēmuma ražošanas jaudu kopumā par 380 000 mašīnstundām, t. i., par 42 %. Lielākā daļa plānotā samazinājuma (315 000 mašīnstundas) jau ir īstenota. Polijas iestādes apgalvoja, ka viena trešdaļa šā samazinājuma nebija vajadzīga, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju, bet to paredzēja, lai samazinātu ražošanas apjomu rūpniecisko hidraulisko sistēmu jomā, kas ir mazu peļņu nesoša nozare, kurā uzņēmums izlēma samazināt savas iesaistīšanās līmeni.

| (102) | Turklāt plānā bija norādīts, ka plānotā atturēšanās no konkrētām (iespējams, peļņu nesošām) darbībām un tādu aktīvu pārdošana, kas nav saistīti ar ražošanu, ir jāuzskata par kompensācijas pasākumiem Pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (27) (turpmāk — Pamatnostādnes glābšanai un pārstrukturēšanai) izpratnē. Visbeidzot, Polijas iestādes apgalvoja, ka PZL Wrocław privatizācija, kas uzņēmuma konkurentiem ļaus iegūt PZL Hydral ražošanas jaudu, zinātību un tirgus daļu, arī ir jāuzskata par kompensācijas pasākumu. |
| --- | --- |

(102)

Turklāt plānā bija norādīts, ka plānotā atturēšanās no konkrētām (iespējams, peļņu nesošām) darbībām un tādu aktīvu pārdošana, kas nav saistīti ar ražošanu, ir jāuzskata par kompensācijas pasākumiem Pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (27) (turpmāk — Pamatnostādnes glābšanai un pārstrukturēšanai) izpratnē. Visbeidzot, Polijas iestādes apgalvoja, ka PZL Wrocław privatizācija, kas uzņēmuma konkurentiem ļaus iegūt PZL Hydral ražošanas jaudu, zinātību un tirgus daļu, arī ir jāuzskata par kompensācijas pasākumu.

III.   KOMISIJAS PAUSTĀS BAŽAS, UZSĀKOT UN PAPLAŠINOT OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU

| (103) | Plānu paziņoja kā pārstrukturēšanas scenāriju saskaņā ar Pamatnostādnēm glābšanai un pārstrukturēšanai. Tādēļ Komisijas iepriekšējā novērtējuma pamatā bija informācija, kas attiecīgajā brīdī bija Komisijas rīcībā. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija pauda turpmāk aprakstītās bažas. |
| --- | --- |

(103)

Plānu paziņoja kā pārstrukturēšanas scenāriju saskaņā ar Pamatnostādnēm glābšanai un pārstrukturēšanai. Tādēļ Komisijas iepriekšējā novērtējuma pamatā bija informācija, kas attiecīgajā brīdī bija Komisijas rīcībā. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija pauda turpmāk aprakstītās bažas.

| (104) | Attiecībā uz uzņēmuma atbilstību pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanai saskaņā ar Pamatnostādnēm glābšanai un pārstrukturēšanai Komisija apšaubīja to, ka PZL Hydral nebija guvis labumu no glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta iepriekšējo desmit gadu laikā. |
| --- | --- |

(104)

Attiecībā uz uzņēmuma atbilstību pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanai saskaņā ar Pamatnostādnēm glābšanai un pārstrukturēšanai Komisija apšaubīja to, ka PZL Hydral nebija guvis labumu no glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta iepriekšējo desmit gadu laikā.

| (105) | It sevišķi Komisija vēlējās noskaidrot, vai saistību attiecībā pret publiskajiem kreditoriem neizpilde vai novēlota izpilde nebūtu jāuzskata par valsts atbalstu. Komisija norādīja, ka, ja iestāde, kas iekasē sociālā nodrošinājuma iemaksas, ilgstoši pieņem šādu iemaksu neveikšanu vai novēlotu veikšanu, tas saņēmējam neapšaubāmi nodrošina priekšrocību, jo tiek samazināts slogs, ar kuru apliktu saņēmēju sociālā nodrošinājuma sistēmas parasta piemērošana (28). Komisija, lai gan atzīst, ka publiskie kreditori veica konkrētus piemērošanas pasākumus, apšaubīja, ka tie bija pietiekami, vai, ja tos veica vēlāk, ka tie bija efektīvi, it sevišķi attiecībā uz ķīlu, kura bija publisko kreditoru rīcībā un uz kuru varēja paļauties. Tādēļ šajā procedūras posmā Komisija apšaubīja, ka publisko kreditoru rīcība bija saskaņā ar to, kā šādos apstākļos būtu rīkojušies privāti kreditori. |
| --- | --- |

(105)

It sevišķi Komisija vēlējās noskaidrot, vai saistību attiecībā pret publiskajiem kreditoriem neizpilde vai novēlota izpilde nebūtu jāuzskata par valsts atbalstu. Komisija norādīja, ka, ja iestāde, kas iekasē sociālā nodrošinājuma iemaksas, ilgstoši pieņem šādu iemaksu neveikšanu vai novēlotu veikšanu, tas saņēmējam neapšaubāmi nodrošina priekšrocību, jo tiek samazināts slogs, ar kuru apliktu saņēmēju sociālā nodrošinājuma sistēmas parasta piemērošana (28). Komisija, lai gan atzīst, ka publiskie kreditori veica konkrētus piemērošanas pasākumus, apšaubīja, ka tie bija pietiekami, vai, ja tos veica vēlāk, ka tie bija efektīvi, it sevišķi attiecībā uz ķīlu, kura bija publisko kreditoru rīcībā un uz kuru varēja paļauties. Tādēļ šajā procedūras posmā Komisija apšaubīja, ka publisko kreditoru rīcība bija saskaņā ar to, kā šādos apstākļos būtu rīkojušies privāti kreditori.

| (106) | Komisija arī pauda bažas attiecībā uz citiem pasākumiem, par kuriem Polijas iestādes apgalvoja, ka tie neietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(106)

Komisija arī pauda bažas attiecībā uz citiem pasākumiem, par kuriem Polijas iestādes apgalvoja, ka tie neietver valsts atbalstu.

| (107) | Komisija apšaubīja, vai saistību attiecībā pret publiskajiem kreditoriem daļēja atmaksāšana un daļēja norakstīšana, par ko Polijas iestādes ziņoja kā par pasākumu, kurš neietver valsts atbalstu, atbilst privātā kreditora noteikumam. |
| --- | --- |

(107)

Komisija apšaubīja, vai saistību attiecībā pret publiskajiem kreditoriem daļēja atmaksāšana un daļēja norakstīšana, par ko Polijas iestādes ziņoja kā par pasākumu, kurš neietver valsts atbalstu, atbilst privātā kreditora noteikumam.

| (108) | Komisija arī pauda šaubas attiecībā uz plāna atbilstību iekšējam tirgum, ņemot vērā Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai 31. un nākamos punktus. |
| --- | --- |

(108)

Komisija arī pauda šaubas attiecībā uz plāna atbilstību iekšējam tirgum, ņemot vērā Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai 31. un nākamos punktus.

| (109) | Komisija apšaubīja, vai ierosinātais ieguldījums bija reāls un patiess un vai tādējādi plāns atbilst Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai 43.–45. punktam. Komisija apšaubīja, vai plānotos ieņēmumus no PZL Wrocław pārdošanas, pat ja tos gūtu, var uzskatīt par paša uzņēmuma ieguldījumu pārstrukturēšanā. Kā minēts iepriekš, PZL Wrocław nodibināja 2004. gada beigās. Saskaņā ar plānu ražošanas aktīvi bija jānodod un privatizācijas process bija jāsāk jau 2007. gadā. Potenciālo ieguldītāju sākotnējie piedāvājumi bija jāiesniedz līdz 2007. gada ceturtajam ceturksnim un pēc sarunām 2008. gada pirmajā pusē bija jānoslēdz provizorisks pārdošanas līgums. Tomēr laikā, kad pieņēma lēmumu par procedūras uzsākšanu, Komisija nebija informēta par nekādu potenciālo ieguldītāju ieinteresētību par PZL Wrocław iegādi. |
| --- | --- |

(109)

Komisija apšaubīja, vai ierosinātais ieguldījums bija reāls un patiess un vai tādējādi plāns atbilst Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai 43.–45. punktam. Komisija apšaubīja, vai plānotos ieņēmumus no PZL Wrocław pārdošanas, pat ja tos gūtu, var uzskatīt par paša uzņēmuma ieguldījumu pārstrukturēšanā. Kā minēts iepriekš, PZL Wrocław nodibināja 2004. gada beigās. Saskaņā ar plānu ražošanas aktīvi bija jānodod un privatizācijas process bija jāsāk jau 2007. gadā. Potenciālo ieguldītāju sākotnējie piedāvājumi bija jāiesniedz līdz 2007. gada ceturtajam ceturksnim un pēc sarunām 2008. gada pirmajā pusē bija jānoslēdz provizorisks pārdošanas līgums. Tomēr laikā, kad pieņēma lēmumu par procedūras uzsākšanu, Komisija nebija informēta par nekādu potenciālo ieguldītāju ieinteresētību par PZL Wrocław iegādi.

| (110) | Komisija arī pauda šaubas, vai plāns nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju, kā paredzēts Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai 34.–37. punktā. Komisija novēroja, ka plānotajā pārstrukturēšanā galveno vērību pievērsa finanšu pārstrukturēšanai, t. i., apmēram 90 % no visām pārstrukturēšanas izmaksām bija rezervētas nokavēto saistību attiecībā pret publiskajiem kreditoriem atmaksāšanai. Tādēļ pārējie pārstrukturēšanas pasākumi bija samērā ierobežoti. Komisija arī atzīmēja, ka, kā jau paskaidrots, laikā, kad pieņēma lēmumu par procedūras uzsākšanu, tā nebija informēta par nekādu potenciālo ieguldītāju ieinteresētību. Polija arī norādīja, ka varētu būt vajadzīgi turpmāki pārstrukturēšanas pasākumi pēc uzņēmuma privatizācijas, kas rosināja papildu šaubas par plāna dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(110)

Komisija arī pauda šaubas, vai plāns nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju, kā paredzēts Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai 34.–37. punktā. Komisija novēroja, ka plānotajā pārstrukturēšanā galveno vērību pievērsa finanšu pārstrukturēšanai, t. i., apmēram 90 % no visām pārstrukturēšanas izmaksām bija rezervētas nokavēto saistību attiecībā pret publiskajiem kreditoriem atmaksāšanai. Tādēļ pārējie pārstrukturēšanas pasākumi bija samērā ierobežoti. Komisija arī atzīmēja, ka, kā jau paskaidrots, laikā, kad pieņēma lēmumu par procedūras uzsākšanu, tā nebija informēta par nekādu potenciālo ieguldītāju ieinteresētību. Polija arī norādīja, ka varētu būt vajadzīgi turpmāki pārstrukturēšanas pasākumi pēc uzņēmuma privatizācijas, kas rosināja papildu šaubas par plāna dzīvotspēju.

| (111) | Komisija arī paziņoja, ka tai vajadzīgi turpmāki paskaidrojumi attiecībā uz ierosināto kompensācijas pasākumu atbilstību Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai 38.–42. punktam. Polijas iestādes paziņojumā argumentēja, ka vismaz viena trešdaļa ražošanas jaudas samazinājuma bija paredzēta, lai samazinātu jaudu mazu peļņu nesošajā rūpniecisko hidraulisko sistēmu nozarē. Pamatojoties uz savā rīcībā esošo informāciju, Komisija apšaubīja, ka uzņēmuma īstenotais vai plānotais ražošanas jaudas samazinājums būtu pietiekams. Komisija arī atzīmēja, ka vismaz daži no ierosinātajiem pasākumiem šķita vajadzīgi, lai sasniegtu ilgtermiņa dzīvotspēju. It sevišķi Komisija norādīja, ka iepriekš īstenotā dažu ražošanas aktīvu pārdošana šķita īpaši paredzēta dzīvotspējas atjaunošanai. Tāpat plānotā nekustamā īpašuma pārdošana būtu finansējuma avots, nevis kompensācija par konkurences izkropļošanu. |
| --- | --- |

(111)

Komisija arī paziņoja, ka tai vajadzīgi turpmāki paskaidrojumi attiecībā uz ierosināto kompensācijas pasākumu atbilstību Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai 38.–42. punktam. Polijas iestādes paziņojumā argumentēja, ka vismaz viena trešdaļa ražošanas jaudas samazinājuma bija paredzēta, lai samazinātu jaudu mazu peļņu nesošajā rūpniecisko hidraulisko sistēmu nozarē. Pamatojoties uz savā rīcībā esošo informāciju, Komisija apšaubīja, ka uzņēmuma īstenotais vai plānotais ražošanas jaudas samazinājums būtu pietiekams. Komisija arī atzīmēja, ka vismaz daži no ierosinātajiem pasākumiem šķita vajadzīgi, lai sasniegtu ilgtermiņa dzīvotspēju. It sevišķi Komisija norādīja, ka iepriekš īstenotā dažu ražošanas aktīvu pārdošana šķita īpaši paredzēta dzīvotspējas atjaunošanai. Tāpat plānotā nekustamā īpašuma pārdošana būtu finansējuma avots, nevis kompensācija par konkurences izkropļošanu.

IV.   POLIJAS APSVĒRUMI PAR OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU

| (112) | Polijas iestādes iesniedza savus komentārus par lēmumu uzsākt procedūru attiecībā uz iespēju piemērot privātā kreditora testu paziņotajam scenārijam, t. i., saistībā ar kapitāla ieguldījumu. |
| --- | --- |

(112)

Polijas iestādes iesniedza savus komentārus par lēmumu uzsākt procedūru attiecībā uz iespēju piemērot privātā kreditora testu paziņotajam scenārijam, t. i., saistībā ar kapitāla ieguldījumu.

| (113) | Polijas iestādes paziņoja, ka ierosinātā norakstīšana bija saskaņā ar privātā kreditora noteikumu, ņemot vērā to, ka publiskie kreditori iegūtu vairāk gadījumā, ja PZL Hydral aktīvi tiktu pārdoti, nevis tad, ja uzņēmums bankrotētu. Polijas iestādes arī paziņoja, ka šāda viedokļa pamatā bija ekonomiska un finanšu analīze un ka to atbalstīja iesaistītie publiskie kreditori. |
| --- | --- |

(113)

Polijas iestādes paziņoja, ka ierosinātā norakstīšana bija saskaņā ar privātā kreditora noteikumu, ņemot vērā to, ka publiskie kreditori iegūtu vairāk gadījumā, ja PZL Hydral aktīvi tiktu pārdoti, nevis tad, ja uzņēmums bankrotētu. Polijas iestādes arī paziņoja, ka šāda viedokļa pamatā bija ekonomiska un finanšu analīze un ka to atbalstīja iesaistītie publiskie kreditori.

| (114) | Polijas iestādes apgalvoja, ka divi kapitāla ieguldījuma gadījumi, ko RAA piešķirtu PZL Hydral un kas saskaņā ar paziņojumu bija jārezervē atmaksai publiskajiem kreditoriem, nekavēja piemērot privātā kreditora noteikumu. |
| --- | --- |

(114)

Polijas iestādes apgalvoja, ka divi kapitāla ieguldījuma gadījumi, ko RAA piešķirtu PZL Hydral un kas saskaņā ar paziņojumu bija jārezervē atmaksai publiskajiem kreditoriem, nekavēja piemērot privātā kreditora noteikumu.

| (115) | Turklāt Polijas iestādes apgalvoja, ka PZL Wrocław tirgus vērtība bija cieši saistīta ar to, ka uzņēmumam bija aviācijas sertifikāti un ieroču tirdzniecības atļaujas, kā arī ar tā unikāli pieredzējušo un kvalificēto darbaspēku. Bankrota gadījumā būtu neiespējami atjaunot šo organizāciju tādā mērā, kas būtu pieņemams aviācijas uzraudzības dienestiem. |
| --- | --- |

(115)

Turklāt Polijas iestādes apgalvoja, ka PZL Wrocław tirgus vērtība bija cieši saistīta ar to, ka uzņēmumam bija aviācijas sertifikāti un ieroču tirdzniecības atļaujas, kā arī ar tā unikāli pieredzējušo un kvalificēto darbaspēku. Bankrota gadījumā būtu neiespējami atjaunot šo organizāciju tādā mērā, kas būtu pieņemams aviācijas uzraudzības dienestiem.

| (116) | Polijas iestādes novērtēja paša uzņēmuma ieguldījumu PLN 130 miljonu vērtībā, kas veidotu līdz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām, pat ja publisko parādu izpildes nepiemērošanu uzskatītu par valsts atbalstu. Turklāt Polijas iestādes atzīmēja, ka aktīvu pārdošana jau norisinājās, tādēļ saistībā ar pārstrukturēšanu notiktu atbrīvošanās no visiem plānā paredzētajiem aktīviem. |
| --- | --- |

(116)

Polijas iestādes novērtēja paša uzņēmuma ieguldījumu PLN 130 miljonu vērtībā, kas veidotu līdz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām, pat ja publisko parādu izpildes nepiemērošanu uzskatītu par valsts atbalstu. Turklāt Polijas iestādes atzīmēja, ka aktīvu pārdošana jau norisinājās, tādēļ saistībā ar pārstrukturēšanu notiktu atbrīvošanās no visiem plānā paredzētajiem aktīviem.

| (117) | Attiecībā uz plāna ilgtermiņa dzīvotspēju Polijas iestādes apstiprināja, ka pārstrukturēšanas mērķi tika pienācīgi īstenoti. It sevišķi process ražošanas koncentrēšanai PZL Hydral teritorijas austrumu daļā nodrošināja fiksēto izmaksu samazinājumu, darbības uzlabojumus ražošanā un papildu ieņēmumus no atbrīvoto telpu iznomāšanas. Turklāt ražošanas un pārdošanas darbības (tai skaitā 570 darbiniekus) pārvietoja uz PZL Wrocław, kas tajā laikā bija ekonomiski dzīvotspējīgs (2008. gada pirmo desmit mēnešu dati). PZL Wrocław neto peļņu 2008. gada beigās aprēķināja apmēram PLN 6 miljonu apmērā, un pārdošana nodrošināja PLN 50 miljonus. Polijas iestādes papildināja, ka, kopš vienošanās panākšanas par privātā kreditora scenāriju 2007. gada ceturtajā ceturksnī, gan PZL Hydral, gan PZL Wrocław ir laikus samaksājis savas pašreizējās saistības publiskajiem kreditoriem. |
| --- | --- |

(117)

Attiecībā uz plāna ilgtermiņa dzīvotspēju Polijas iestādes apstiprināja, ka pārstrukturēšanas mērķi tika pienācīgi īstenoti. It sevišķi process ražošanas koncentrēšanai PZL Hydral teritorijas austrumu daļā nodrošināja fiksēto izmaksu samazinājumu, darbības uzlabojumus ražošanā un papildu ieņēmumus no atbrīvoto telpu iznomāšanas. Turklāt ražošanas un pārdošanas darbības (tai skaitā 570 darbiniekus) pārvietoja uz PZL Wrocław, kas tajā laikā bija ekonomiski dzīvotspējīgs (2008. gada pirmo desmit mēnešu dati). PZL Wrocław neto peļņu 2008. gada beigās aprēķināja apmēram PLN 6 miljonu apmērā, un pārdošana nodrošināja PLN 50 miljonus. Polijas iestādes papildināja, ka, kopš vienošanās panākšanas par privātā kreditora scenāriju 2007. gada ceturtajā ceturksnī, gan PZL Hydral, gan PZL Wrocław ir laikus samaksājis savas pašreizējās saistības publiskajiem kreditoriem.

V.   TREŠO PERSONU APSVĒRUMI

| (118) | Komisija nesaņēma nekādus trešo pušu apsvērumus. |
| --- | --- |

(118)

Komisija nesaņēma nekādus trešo pušu apsvērumus.

VI.   NOTIKUMI PĒC OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS — PĀRSKATĪTAIS PLĀNS

| (119) | Polijas iestādes uzskata, ka PZL Wrocław akciju pārdošanas cena, ko piedāvāja [...], atbilst šā uzņēmuma tirgus vērtībai. Saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto piedāvātā cena atspoguļoja uzņēmuma finansiālo situāciju, kas 2009. gadā pasliktinājās finanšu krīzes dēļ, kā arī saistībā ar Polijas bruņoto spēku pasūtījumu samazinājumu. |
| --- | --- |

(119)

Polijas iestādes uzskata, ka PZL Wrocław akciju pārdošanas cena, ko piedāvāja [...], atbilst šā uzņēmuma tirgus vērtībai. Saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto piedāvātā cena atspoguļoja uzņēmuma finansiālo situāciju, kas 2009. gadā pasliktinājās finanšu krīzes dēļ, kā arī saistībā ar Polijas bruņoto spēku pasūtījumu samazinājumu.

| (120) | Polijas iestādes arī norādīja, ka šī cena atspoguļoja makroekonomiskos apstākļus. Varšavas biržā vien Varšavas biržas indekss (WIG) samazinājās par 36 %. Laikā no 2008. gada aprīļa ([...] izstāšanās no sarunām) līdz 2009. gada jūnijam krasi pazeminājās tirgus kategorija uzskaitītajiem aviācijas nozares uzņēmumiem, kam ir PZL Wrocław līdzīgs ražošanas profils. Akcijas [...], kam pieder [...], samazinājās par [...] %, akcijas [...] — par [...] % un akcijas [...] — par [...] %. |
| --- | --- |

(120)

Polijas iestādes arī norādīja, ka šī cena atspoguļoja makroekonomiskos apstākļus. Varšavas biržā vien Varšavas biržas indekss (WIG) samazinājās par 36 %. Laikā no 2008. gada aprīļa ([...] izstāšanās no sarunām) līdz 2009. gada jūnijam krasi pazeminājās tirgus kategorija uzskaitītajiem aviācijas nozares uzņēmumiem, kam ir PZL Wrocław līdzīgs ražošanas profils. Akcijas [...], kam pieder [...], samazinājās par [...] %, akcijas [...] — par [...] % un akcijas [...] — par [...] %.

| (121) | [...] veica pienācīgu pārbaudi (skatiet 96. punktu). Pārbaudē salīdzināja skaitļus attiecībā uz [...] no 32 aviācijas nozares uzņēmumiem. Pēc tam pārbaudē aprēķināja vidējo koeficientu, kas noteica, kā šie [...]. Šos koeficientus piemēroja [...]. Rezultātā ieguva [...]. |
| --- | --- |

(121)

[...] veica pienācīgu pārbaudi (skatiet 96. punktu). Pārbaudē salīdzināja skaitļus attiecībā uz [...] no 32 aviācijas nozares uzņēmumiem. Pēc tam pārbaudē aprēķināja vidējo koeficientu, kas noteica, kā šie [...]. Šos koeficientus piemēroja [...]. Rezultātā ieguva [...].

| (122) | Tomēr sarunas ar RAA par ieguldītāja novērtējumu liek noprast, ka šajā posmā [...] ir lielā mērā atkarīgs no viena klienta, proti, Polijas bruņotajiem spēkiem, no kā uzņēmums cer saņemt [...] % no plānotajiem ieņēmumiem 2010.–2013. gadā saskaņā ar modernizācijas programmu, kuras rezultāts ir neskaidrs, un varētu sākt bankrota procedūru, ja PZL Wrocław finanšu situācija neuzlabojas 2010. gadā. |
| --- | --- |

(122)

Tomēr sarunas ar RAA par ieguldītāja novērtējumu liek noprast, ka šajā posmā [...] ir lielā mērā atkarīgs no viena klienta, proti, Polijas bruņotajiem spēkiem, no kā uzņēmums cer saņemt [...] % no plānotajiem ieņēmumiem 2010.–2013. gadā saskaņā ar modernizācijas programmu, kuras rezultāts ir neskaidrs, un varētu sākt bankrota procedūru, ja PZL Wrocław finanšu situācija neuzlabojas 2010. gadā.

| (123) | Pamatojoties uz iepriekš aprakstīto, ieguldītājs turpina apgalvot, ka, piedāvājot [...] par PZL Wrocław akcijām, tas par tām de facto samaksās uzcenojumu. |
| --- | --- |

(123)

Pamatojoties uz iepriekš aprakstīto, ieguldītājs turpina apgalvot, ka, piedāvājot [...] par PZL Wrocław akcijām, tas par tām de facto samaksās uzcenojumu.

| (124) | Tiklīdz kā bija zināma ieguldītāja piedāvātā cena, RAA sāka sarunas ar publiskajiem kreditoriem par to prasību daļēju atmaksāšanu un daļēju norakstīšanu, kā noteikts plānā, pamatojoties uz PZL Hydral aktīvu pārdošanas ieņēmumiem bez papildu kapitāla ieguldījuma. |
| --- | --- |

(124)

Tiklīdz kā bija zināma ieguldītāja piedāvātā cena, RAA sāka sarunas ar publiskajiem kreditoriem par to prasību daļēju atmaksāšanu un daļēju norakstīšanu, kā noteikts plānā, pamatojoties uz PZL Hydral aktīvu pārdošanas ieņēmumiem bez papildu kapitāla ieguldījuma.

| (125) | Šajā saistībā 2010. gada 15. janvārī RAA pasūtīja izpēti, kas bija jāveic Ernst&Young. Ernst&Young kā neatkarīgam ekspertam uzdeva salīdzināt šos divus scenārijus:






  — | PZL Hydral, tai skaitā tā meitasuzņēmuma, PZL Wrocław, bankrota procedūra; |
| --- | --- | --- |

(125)

Šajā saistībā 2010. gada 15. janvārī RAA pasūtīja izpēti, kas bija jāveic Ernst&Young. Ernst&Young kā neatkarīgam ekspertam uzdeva salīdzināt šos divus scenārijus:

—

PZL Hydral, tai skaitā tā meitasuzņēmuma, PZL Wrocław, bankrota procedūra;

| — | saistību nokārtošana, pamatojoties uz PZL Wrocław pārdošanas [...] ieņēmumiem par [...] un PZL Hydral citu aktīvu pārdošanas ieņēmumiem. |
| --- | --- |

—

saistību nokārtošana, pamatojoties uz PZL Wrocław pārdošanas [...] ieņēmumiem par [...] un PZL Hydral citu aktīvu pārdošanas ieņēmumiem.

| (126) | Ernst&Young novērtēja katra konkrētā publiskā kreditora, proti, Sociālās apdrošināšanas biroja, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldes, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvaldes, Vroclavas pilsētas domes, Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonda, Lejassilēzijas reģionālā biroja un Finanšu ministrijas, situāciju. Analīzē nav iekļauta RAA, jo tā nebija PZL Hydral kreditors, bet gan tikai akcionārs. |
| --- | --- |

(126)

Ernst&Young novērtēja katra konkrētā publiskā kreditora, proti, Sociālās apdrošināšanas biroja, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldes, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvaldes, Vroclavas pilsētas domes, Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonda, Lejassilēzijas reģionālā biroja un Finanšu ministrijas, situāciju. Analīzē nav iekļauta RAA, jo tā nebija PZL Hydral kreditors, bet gan tikai akcionārs.

| (127) | Ernst&Young izpēte tika pabeigta 2010. gada 24. februārī. Izpētes pamatā bija konservatīva pieeja: kvantificēja tikai tās summas, ko paredzēta tieši atgūt saskaņā ar katru scenāriju. Tādēļ analīzē neņēma vērā alternatīvās izmaksas (29), ilgtermiņa peļņas prognozes un inflāciju. |
| --- | --- |

(127)

Ernst&Young izpēte tika pabeigta 2010. gada 24. februārī. Izpētes pamatā bija konservatīva pieeja: kvantificēja tikai tās summas, ko paredzēta tieši atgūt saskaņā ar katru scenāriju. Tādēļ analīzē neņēma vērā alternatīvās izmaksas (29), ilgtermiņa peļņas prognozes un inflāciju.

| (128) | Bankrota scenārijs, kura rezultātā notiktu likvidācija, tika analizēts, pieņemot, ka likvidācija būtu samērā efektīva. Tajā kā uz tā metodikas pamatu atsaucas uz pienācīga privāta kreditora testa prasībām, pamatojoties uz judikatūru (Spānija pret Komisiju un Hamsa pret Komisiju), kurā analizē valsts struktūras rīcību, skatoties no privāta kreditora perspektīvas, kas cenšas iegūt maksājumu no debitora, kurš nonācis finansiālās grūtībās (30). Ziņojuma pamatā ir katra konkrētā kreditora analīze, ņemot vēra it sevišķi kreditora ķīlu attiecībā uz debitora aktīviem un mēru, kādā prasības var apmierināt gadījumā, ja debitors bankrotē (31). |
| --- | --- |

(128)

Bankrota scenārijs, kura rezultātā notiktu likvidācija, tika analizēts, pieņemot, ka likvidācija būtu samērā efektīva. Tajā kā uz tā metodikas pamatu atsaucas uz pienācīga privāta kreditora testa prasībām, pamatojoties uz judikatūru (Spānija pret Komisiju un Hamsa pret Komisiju), kurā analizē valsts struktūras rīcību, skatoties no privāta kreditora perspektīvas, kas cenšas iegūt maksājumu no debitora, kurš nonācis finansiālās grūtībās (30). Ziņojuma pamatā ir katra konkrētā kreditora analīze, ņemot vēra it sevišķi kreditora ķīlu attiecībā uz debitora aktīviem un mēru, kādā prasības var apmierināt gadījumā, ja debitors bankrotē (31).

| (129) | Lai noteiktu aktīvu vērtību bankrota gadījumā, Ernst&Young izpētē pieņēma, ka nekustamo pamatlīdzekļu pārdošanas par diskontētu cenu vērtība bija 50 % no to patiesās vērtības. Lai noteiktu patieso vērtību, Ernst&Young paļāvās uz 16. starptautiskajā finanšu pārskatu standartā noteiktajām metodēm attiecībā uz īpašumu, rūpnīcu un aprīkojumu un izmantoja visus pieejamos neatkarīgu ekspertu novērtējumus. Šo 50 % samazinājumu pamato bankrota procedūru zemā efektivitāte Polijā, kur ieņēmumu no aktīvu pārdošanas vidēji veido 26,86 % no to patiesās vērtības. |
| --- | --- |

(129)

Lai noteiktu aktīvu vērtību bankrota gadījumā, Ernst&Young izpētē pieņēma, ka nekustamo pamatlīdzekļu pārdošanas par diskontētu cenu vērtība bija 50 % no to patiesās vērtības. Lai noteiktu patieso vērtību, Ernst&Young paļāvās uz 16. starptautiskajā finanšu pārskatu standartā noteiktajām metodēm attiecībā uz īpašumu, rūpnīcu un aprīkojumu un izmantoja visus pieejamos neatkarīgu ekspertu novērtējumus. Šo 50 % samazinājumu pamato bankrota procedūru zemā efektivitāte Polijā, kur ieņēmumu no aktīvu pārdošanas vidēji veido 26,86 % no to patiesās vērtības.

| (130) | Ernst&Young izpētē arī atzīmēts, ka ieņēmumi, ko publiskie kreditori var prognozēt bankrota scenārija gadījumā, ir atkarīgi no attiecīgās šķiras, kura ir to ķīlai attiecībā uz aktīviem, kam ir piemērotas hipotēkas. Šajā nolūkā Ernst&Young izpētē nodrošina katram PZL Hydral aktīva komponentam piemēroto hipotēku pārskatu, attiecīgo hipotēku vērtību un kreditoru kategoriju. |
| --- | --- |

(130)

Ernst&Young izpētē arī atzīmēts, ka ieņēmumi, ko publiskie kreditori var prognozēt bankrota scenārija gadījumā, ir atkarīgi no attiecīgās šķiras, kura ir to ķīlai attiecībā uz aktīviem, kam ir piemērotas hipotēkas. Šajā nolūkā Ernst&Young izpētē nodrošina katram PZL Hydral aktīva komponentam piemēroto hipotēku pārskatu, attiecīgo hipotēku vērtību un kreditoru kategoriju.

| (131) | Pamatojoties uz iepriekšējos divos punktos izklāstītajiem pieņēmumiem, Ernst&Young ir aprēķinājis, ka kopējā atgūstamā summa bankrota gadījumā no aktīviem, kas nodrošināti ar hipotēkām, ir PLN 52,4 miljoni; trīs publiskie kreditori (Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds, Lejassilēzijas reģionālais birojs un Finanšu ministrija) nespēs atgūt neko, un pārējie kreditori spēs atgūt šādas summas: Sociālās apdrošināšanas birojs — PLN 44,8 miljonus, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde — PLN 2,3 miljonus, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde — PLN 0,457 miljonus un Vroclavas pilsētas dome — PLN 4,9 miljonus. |
| --- | --- |

(131)

Pamatojoties uz iepriekšējos divos punktos izklāstītajiem pieņēmumiem, Ernst&Young ir aprēķinājis, ka kopējā atgūstamā summa bankrota gadījumā no aktīviem, kas nodrošināti ar hipotēkām, ir PLN 52,4 miljoni; trīs publiskie kreditori (Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds, Lejassilēzijas reģionālais birojs un Finanšu ministrija) nespēs atgūt neko, un pārējie kreditori spēs atgūt šādas summas: Sociālās apdrošināšanas birojs — PLN 44,8 miljonus, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde — PLN 2,3 miljonus, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde — PLN 0,457 miljonus un Vroclavas pilsētas dome — PLN 4,9 miljonus.

| (132) | Ieņēmumu faktiskā summa bankrota scenārija gadījumā ir jākoriģē, pievienojot summu, kas ir atgūta no citiem PZL Hydral aktīviem, t. i., PLN 13,5 miljoni (32). Tātad bankrota ieņēmumi ir PLN 66 miljoni, kā parādīts 26. tabulā. |
| --- | --- |

(132)

Ieņēmumu faktiskā summa bankrota scenārija gadījumā ir jākoriģē, pievienojot summu, kas ir atgūta no citiem PZL Hydral aktīviem, t. i., PLN 13,5 miljoni (32). Tātad bankrota ieņēmumi ir PLN 66 miljoni, kā parādīts 26. tabulā.

| (133) | Aktīvu pārdošanas scenārijs paredz visu plānā minēto PZL Hydral aktīvu pārdošanu par PLN 122 323 202,31: Zakład Produkcji Hydrauliki“Hydral”Sp. z o.o. par [...], BBCenter nekustamo īpašumu par [...], automašīnu parku par [...], Zakład Cieplowniczy“Term-Hydral”Sp. z o.o. par [...], elektrostaciju (GSZ) par [...], PZL Wrocław par [...], lējumu rūpnīcu par PLN [...], mazākuma akcijas par [...] un PZL Hydral pienākošos summu [...] apmērā atmaksāšanu.

  26.   tabula


  Pārdošanas scenārija un bankrota scenārija salīdzinājums, ņemot vērā PZL Hydral situāciju 2010. gadā (PLN), kā izklāstīts Ernst&Young izpētē









  Publiskais kreditors | Saistību kopējā summa (33) | Ieņēmumi bankrota scenārija gadījumā | Ieņēmumi aktīvu pārdošanas scenārija gadījumā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sociālās apdrošināšanas birojs | 192 427 569,63 | 58 326 475,00 | 91 857 554,58 |
| Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde | 59 579 407,58 | 2 294 047,11 | 18 250 999,45 |
| Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde | 532 432,60 | 456 768,68 | 456 800,00 |
| Vroclavas pilsētas dome | 27 087 078,25 | 4 928 184,34 | 4 930 000,00 |
| Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds | 12 884 457,46 | — | 5 007 169,46 |
| Lejassilēzijas reģionālais birojs | 1 320 678,82 | — | 1 320 678,82 |
| Finanšu ministrija | 24 050 232,71 | — | 500 000,00 |
| Kopā | 317 881 857,5 | 66 005 475,13 | 122 323 202,31 |

(133)

Aktīvu pārdošanas scenārijs paredz visu plānā minēto PZL Hydral aktīvu pārdošanu par PLN 122 323 202,31: Zakład Produkcji Hydrauliki“Hydral”Sp. z o.o. par [...], BBCenter nekustamo īpašumu par [...], automašīnu parku par [...], Zakład Cieplowniczy“Term-Hydral”Sp. z o.o. par [...], elektrostaciju (GSZ) par [...], PZL Wrocław par [...], lējumu rūpnīcu par PLN [...], mazākuma akcijas par [...] un PZL Hydral pienākošos summu [...] apmērā atmaksāšanu.

26.   tabula

Pārdošanas scenārija un bankrota scenārija salīdzinājums, ņemot vērā PZL Hydral situāciju 2010. gadā (PLN), kā izklāstīts Ernst&Young izpētē

Publiskais kreditors

Saistību kopējā summa (33)

Ieņēmumi bankrota scenārija gadījumā

Ieņēmumi aktīvu pārdošanas scenārija gadījumā

Sociālās apdrošināšanas birojs

192 427 569,63

58 326 475,00

91 857 554,58

Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde

59 579 407,58

2 294 047,11

18 250 999,45

Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde

532 432,60

456 768,68

456 800,00

Vroclavas pilsētas dome

27 087 078,25

4 928 184,34

4 930 000,00

Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds

12 884 457,46

—

5 007 169,46

Lejassilēzijas reģionālais birojs

1 320 678,82

—

1 320 678,82

Finanšu ministrija

24 050 232,71

—

500 000,00

Kopā

317 881 857,5

66 005 475,13

122 323 202,31

| (134) | Šajā 26. tabulā ir norādīts, ka saskaņā ar Ernst&Young izpēti Sociālās apdrošināšanas birojs atgūtu 47,7 % no savām prasībām, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde atgūtu 30,6 %, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde — 85,8 %, Vroclavas pilsētas dome — 18,2 %, Lejassilēzijas reģionālais birojs atgūtu visas savas prasības, savukārt Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds atgūtu 38,9 % un Finanšu ministrija — 2,1 %. |
| --- | --- |

(134)

Šajā 26. tabulā ir norādīts, ka saskaņā ar Ernst&Young izpēti Sociālās apdrošināšanas birojs atgūtu 47,7 % no savām prasībām, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde atgūtu 30,6 %, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde — 85,8 %, Vroclavas pilsētas dome — 18,2 %, Lejassilēzijas reģionālais birojs atgūtu visas savas prasības, savukārt Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds atgūtu 38,9 % un Finanšu ministrija — 2,1 %.

| (135) | Saskaņā ar Polijas tiesību aktiem, tiklīdz kā publiskie kreditori piekrīt savu prasību nokārtošanai, daļēji tās norakstot, procenti vairs netiek uzkrāti attiecībā uz šīm prasībām un tos piemēro tikai tad, ja saistības netiek nokārtotas, kas tā būtu bankrota scenārija gadījumā. Tādēļ 26. tabulā parādītās saistības ietver atbilstīgus procentus, ko piemēro atpakaļejoši no 2007. gada vienošanās datuma, attiecībā uz visiem publiskajiem kreditoriem, izņemot Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldi (kam joprojām piemēro procentus attiecībā uz dažām nodokļu saistībām) un Lejassilēzijas reģionālo biroju (kuram joprojām piemēro procentus) to prasību īpašo juridisko iezīmju dēļ. |
| --- | --- |

(135)

Saskaņā ar Polijas tiesību aktiem, tiklīdz kā publiskie kreditori piekrīt savu prasību nokārtošanai, daļēji tās norakstot, procenti vairs netiek uzkrāti attiecībā uz šīm prasībām un tos piemēro tikai tad, ja saistības netiek nokārtotas, kas tā būtu bankrota scenārija gadījumā. Tādēļ 26. tabulā parādītās saistības ietver atbilstīgus procentus, ko piemēro atpakaļejoši no 2007. gada vienošanās datuma, attiecībā uz visiem publiskajiem kreditoriem, izņemot Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldi (kam joprojām piemēro procentus attiecībā uz dažām nodokļu saistībām) un Lejassilēzijas reģionālo biroju (kuram joprojām piemēro procentus) to prasību īpašo juridisko iezīmju dēļ.

| (136) | Jāatzīmē, ka attiecībā uz Vroclavas pilsētas domi, Valsts Invalīdu rehabilitācijas fondu un Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldi pārskatītajā plānā ir paredzēta daļēja atmaksas atlikšana publiskajiem kreditoriem un atmaksa iemaksās attiecībā uz daļu šo saistību līdz PZL Hydral aktīvu pārdošanai, t. i., saistības tiktu atmaksātas daļēji. It sevišķi vienošanās paredz detalizētu noteikumu attiecībā uz:






  — | summas PLN 4,9 miljonu apmērā, ko uzņēmums ir parādā Vroclavas pilsētas domei, atmaksa tiek atlikta; |
| --- | --- | --- |

(136)

Jāatzīmē, ka attiecībā uz Vroclavas pilsētas domi, Valsts Invalīdu rehabilitācijas fondu un Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldi pārskatītajā plānā ir paredzēta daļēja atmaksas atlikšana publiskajiem kreditoriem un atmaksa iemaksās attiecībā uz daļu šo saistību līdz PZL Hydral aktīvu pārdošanai, t. i., saistības tiktu atmaksātas daļēji. It sevišķi vienošanās paredz detalizētu noteikumu attiecībā uz:

—

summas PLN 4,9 miljonu apmērā, ko uzņēmums ir parādā Vroclavas pilsētas domei, atmaksa tiek atlikta;

| — | summas PLN 5 miljonu apmērā, ko uzņēmums ir parādā Valsts Invalīdu rehabilitācijas fondam, atmaksa tiek atlikta; |
| --- | --- |

—

summas PLN 5 miljonu apmērā, ko uzņēmums ir parādā Valsts Invalīdu rehabilitācijas fondam, atmaksa tiek atlikta;

| — | PLN 18,25 miljonus izmantos, lai daļēji atmaksātu summu, ko uzņēmums ir parādā Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldei; daļa šīs atmaksas ir atlikta, daļu maksās iemaksu veidā (34) un daļu atmaksās ar procentiem, kuri ir aprēķināti maksājuma datumā. |
| --- | --- |

—

PLN 18,25 miljonus izmantos, lai daļēji atmaksātu summu, ko uzņēmums ir parādā Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldei; daļa šīs atmaksas ir atlikta, daļu maksās iemaksu veidā (34) un daļu atmaksās ar procentiem, kuri ir aprēķināti maksājuma datumā.

| (137) | Pamatojoties uz iepriekš aprakstīto, saskaņā ar Ernst&Young izpēti (skatiet 26. tabulu) kreditori kopā saņemtu PLN 122 miljonus PZL Wrocław un citu PZL Hydral aktīvu pārdošanas gadījumā, savukārt bankrota gadījumā, kā rezultātā PZL Hydral likvidētu, kreditori saņemtu tikai PLN 66 miljonus, un trīs no tiem (Finanšu ministrija, Lejassilēzijas reģionālais birojs un Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds) nesaņemtu neko. |
| --- | --- |

(137)

Pamatojoties uz iepriekš aprakstīto, saskaņā ar Ernst&Young izpēti (skatiet 26. tabulu) kreditori kopā saņemtu PLN 122 miljonus PZL Wrocław un citu PZL Hydral aktīvu pārdošanas gadījumā, savukārt bankrota gadījumā, kā rezultātā PZL Hydral likvidētu, kreditori saņemtu tikai PLN 66 miljonus, un trīs no tiem (Finanšu ministrija, Lejassilēzijas reģionālais birojs un Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds) nesaņemtu neko.

| (138) | Pārdošanas scenārijā visi publiskie kreditori kopā norakstīs PLN 195 miljonus no publiskajām saistībām. Neskatoties uz to, katrs publiskais kreditors iegūst vairāk pārdošanas scenārija gadījumā, nekā bankrota scenārija gadījumā. Kopā publiskie kreditori atgūtu 38,5 % no summas, ko uzņēmums ir tiem parādā. |
| --- | --- |

(138)

Pārdošanas scenārijā visi publiskie kreditori kopā norakstīs PLN 195 miljonus no publiskajām saistībām. Neskatoties uz to, katrs publiskais kreditors iegūst vairāk pārdošanas scenārija gadījumā, nekā bankrota scenārija gadījumā. Kopā publiskie kreditori atgūtu 38,5 % no summas, ko uzņēmums ir tiem parādā.

| (139) | Polijas iestādes informēja Komisiju, ka, pamatojoties uz Ernst&Young izpētes rezultātiem, publiskie kreditori piekrita savu prasību daļējai atmaksāšanai 2010. gadā. |
| --- | --- |

(139)

Polijas iestādes informēja Komisiju, ka, pamatojoties uz Ernst&Young izpētes rezultātiem, publiskie kreditori piekrita savu prasību daļējai atmaksāšanai 2010. gadā.

| (140) | Saistībā ar sarunām ar [...] RAA piekrita, ka tās aizdevumi tiktu daļēji apmainīti, daļēji atmaksāti un daļēji anulēti. Saskaņā ar pamatlīguma 2. pielikumu RAA bija paredzēts daļu 2007. gada aizdevuma pamatsummas un daļu 2008. gada aizdevuma pamatsummas, kas kopā ir [...], konvertēt PZL Wrocław akciju kapitālā un apgrozāmajos līdzekļos, kā arī anulēt procentus par summu [...] apmērā attiecībā uz 2007. gada aizdevumu. Pēc šīs maiņas PZL Wrocław akciju kapitālu bija paredzēts samazināt, šajā saistībā iesniedzot pieteikumu attiecīgās jurisdikcijas tiesā. |
| --- | --- |

(140)

Saistībā ar sarunām ar [...] RAA piekrita, ka tās aizdevumi tiktu daļēji apmainīti, daļēji atmaksāti un daļēji anulēti. Saskaņā ar pamatlīguma 2. pielikumu RAA bija paredzēts daļu 2007. gada aizdevuma pamatsummas un daļu 2008. gada aizdevuma pamatsummas, kas kopā ir [...], konvertēt PZL Wrocław akciju kapitālā un apgrozāmajos līdzekļos, kā arī anulēt procentus par summu [...] apmērā attiecībā uz 2007. gada aizdevumu. Pēc šīs maiņas PZL Wrocław akciju kapitālu bija paredzēts samazināt, šajā saistībā iesniedzot pieteikumu attiecīgās jurisdikcijas tiesā.

| (141) | Polijas iestādes norādīja, ka PZL Wrocław finanšu situācijas pasliktināšanās tika novērota tikai 2009. gadā, un to izraisīja ekonomikas lejupslīde, ko nevarēja prognozēt un kas veicināja pasūtījumu samazināšanos no Polijas bruņotajiem spēkiem par gandrīz [...] %. Attiecīgi būtiski pasliktinājās RAA kā kreditora situācija, kā arī iespējas atgūt prasības pilnībā. |
| --- | --- |

(141)

Polijas iestādes norādīja, ka PZL Wrocław finanšu situācijas pasliktināšanās tika novērota tikai 2009. gadā, un to izraisīja ekonomikas lejupslīde, ko nevarēja prognozēt un kas veicināja pasūtījumu samazināšanos no Polijas bruņotajiem spēkiem par gandrīz [...] %. Attiecīgi būtiski pasliktinājās RAA kā kreditora situācija, kā arī iespējas atgūt prasības pilnībā.

| (142) | Pamatlīguma 2. pielikuma noteikumus apsvēra ciešā saistībā ar Ernst&Young izpētes papildinājumā sniegtajiem rezultātiem. Šo papildinājumu sagatavoja 2010. gada 24. februārī. Tajā tiek analizēti divi scenāriji, proti, bankrots, kā rezultātā PZL Wrocław tiek likvidēts, un tā pārdošana ieguldītājam. It sevišķi papildinājumā uzmanība koncentrēta uz to, ko RAA iegūtu no savas ķīlas bankrota scenārija gadījumā, un tas salīdzināts ar summām, ko varētu sagaidīt gadījumā, ja PZL Wrocław tiktu pārdots ieguldītājam. |
| --- | --- |

(142)

Pamatlīguma 2. pielikuma noteikumus apsvēra ciešā saistībā ar Ernst&Young izpētes papildinājumā sniegtajiem rezultātiem. Šo papildinājumu sagatavoja 2010. gada 24. februārī. Tajā tiek analizēti divi scenāriji, proti, bankrots, kā rezultātā PZL Wrocław tiek likvidēts, un tā pārdošana ieguldītājam. It sevišķi papildinājumā uzmanība koncentrēta uz to, ko RAA iegūtu no savas ķīlas bankrota scenārija gadījumā, un tas salīdzināts ar summām, ko varētu sagaidīt gadījumā, ja PZL Wrocław tiktu pārdots ieguldītājam.

| (143) | Ernst&Young izpētes papildinājumā ir norādīts, ka PZL Wrocław aktīvi bija apgrūtināti ar ķīlām un hipotēkām. Visu PZL Wrocław aktīvu bilances vērtība 2009. gada 31. decembrī bija PLN 52,5 miljoni, no kuriem nodrošinātie aktīvi atbilda PLN 21,3 miljoniem un nenodrošinātie/neapgrūtinātie aktīvi — PLN 31,2 miljoniem. |
| --- | --- |

(143)

Ernst&Young izpētes papildinājumā ir norādīts, ka PZL Wrocław aktīvi bija apgrūtināti ar ķīlām un hipotēkām. Visu PZL Wrocław aktīvu bilances vērtība 2009. gada 31. decembrī bija PLN 52,5 miljoni, no kuriem nodrošinātie aktīvi atbilda PLN 21,3 miljoniem un nenodrošinātie/neapgrūtinātie aktīvi — PLN 31,2 miljoniem.

| (144) | Pat ja nenodrošinātie/neapgrūtinātie aktīvi veidoja [...] % no PZL Wrocław aktīvu vērtības, nodokļu iestādes pieņemtu nodokļu lēmumu saskaņā ar Nodokļu kodeksa (35) 112. un 118. pantu, paziņojot, ka PZL Wrocław ir atbildīgs par PZL Hydral 2006.–2007. gada saistībām, lai īstenotu savas prasības. To apstiprināja Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldes 2007. gada 23. novembra vēstule, kurā sacīts, ka, ja pārstrukturēšana būtu nesekmīga, tiks piemēroti izpildes pasākumi saskaņā ar Nodokļu kodeksa 112. pantu. |
| --- | --- |

(144)

Pat ja nenodrošinātie/neapgrūtinātie aktīvi veidoja [...] % no PZL Wrocław aktīvu vērtības, nodokļu iestādes pieņemtu nodokļu lēmumu saskaņā ar Nodokļu kodeksa (35) 112. un 118. pantu, paziņojot, ka PZL Wrocław ir atbildīgs par PZL Hydral 2006.–2007. gada saistībām, lai īstenotu savas prasības. To apstiprināja Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldes 2007. gada 23. novembra vēstule, kurā sacīts, ka, ja pārstrukturēšana būtu nesekmīga, tiks piemēroti izpildes pasākumi saskaņā ar Nodokļu kodeksa 112. pantu.

| (145) | Tā kā PZL Wrocław pieder PZL Hydral ražošanas aktīvi (ko tas iegādājās laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam), šis lēmums ietekmētu dažas no PZL Hydral publiskajām saistībām. Prasību vērtība, ko šāda procedūra ietekmētu, atbilstu PZL Hydral publiskajām saistībām, kuras radās 2006.–2007. gadā, un būtu vismaz PLN 64,4 miljoni (36). Saskaņā ar Ernst&Young izpētes papildinājumu šo prasību vērtība pārsniegtu nenodrošināto/neapgrūtināto aktīvu bilances vērtību. Tajā pašā laikā šo aktīvu bilances vērtība jāapsver saistībā ar to tirgus vērtību, jo tās ir saņemamās summas, skaidra nauda un citi naudas aktīvi. |
| --- | --- |

(145)

Tā kā PZL Wrocław pieder PZL Hydral ražošanas aktīvi (ko tas iegādājās laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam), šis lēmums ietekmētu dažas no PZL Hydral publiskajām saistībām. Prasību vērtība, ko šāda procedūra ietekmētu, atbilstu PZL Hydral publiskajām saistībām, kuras radās 2006.–2007. gadā, un būtu vismaz PLN 64,4 miljoni (36). Saskaņā ar Ernst&Young izpētes papildinājumu šo prasību vērtība pārsniegtu nenodrošināto/neapgrūtināto aktīvu bilances vērtību. Tajā pašā laikā šo aktīvu bilances vērtība jāapsver saistībā ar to tirgus vērtību, jo tās ir saņemamās summas, skaidra nauda un citi naudas aktīvi.

| (146) | Tādēļ PZL Wrocław bankrota gadījumā prioritāte būtu tikai ar hipotēkām un reģistrētām ķīlām nodrošinātajiem aktīviem attiecībā pret nodokļu iestāžu prasībām. PZL Wrocław nenodrošināto privāto kreditoru prasības nevarētu tikt segtas ar PZL Wrocław aktīviem. Ņemot vērā to, ka no bankrotējušā uzņēmuma ne visu kreditori prasības tiktu nokārtotas, PZL Wrocław akcijām bankrota gadījumā būtu nulles vērtība. Tāpat tiktu apmierināti tikai tie kreditori, kuriem ir reģistrētas ķīlas un hipotēkas, parastām ķīlām nav nekādas vērtības. |
| --- | --- |

(146)

Tādēļ PZL Wrocław bankrota gadījumā prioritāte būtu tikai ar hipotēkām un reģistrētām ķīlām nodrošinātajiem aktīviem attiecībā pret nodokļu iestāžu prasībām. PZL Wrocław nenodrošināto privāto kreditoru prasības nevarētu tikt segtas ar PZL Wrocław aktīviem. Ņemot vērā to, ka no bankrotējušā uzņēmuma ne visu kreditori prasības tiktu nokārtotas, PZL Wrocław akcijām bankrota gadījumā būtu nulles vērtība. Tāpat tiktu apmierināti tikai tie kreditori, kuriem ir reģistrētas ķīlas un hipotēkas, parastām ķīlām nav nekādas vērtības.

| (147) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Ernst&Young izpētes papildinājumā analizē RAA reģistrētās ķīlas attiecībā uz PZL Wrocław aktīviem vērtību. Ķīlas reģistrētu ķīlu veidā attiecībā uz mehānismiem vērtību nosaka, pamatojoties uz pieņēmumu, ka apķīlāto aktīvu vērtība bankrota gadījumā atbilstu 50 % no to neto bilances vērtības, jo to patiesā vērtība nebija pieejama un kustamo pamatlīdzekļu vērtība mainījās atbilstīgi piemērojamam amortizācijas koeficientam. Ernst&Young uzskatīja, ka vērtība pārdošanas par diskontētu cenu gadījumā bija atbilstoša, ņemot vērā iespēju izmantot novērtētus aktīvus konkrētiem mērķiem un saistībā ar konkrētiem ražošanas procesiem, iespēju izmantot tos alternatīviem mērķiem un to līgumu būtību, ar kuriem tie bija saistīti. Ernst&Young izpētē ir norādīts, ka, ja pārdodamie aktīvi ir ļoti specifiski un ja tos izmanto ražošanai konkrēta pircēja vajadzībām, to likvidācijas vērtība var būt ļoti zema un var būt 30 % no to neto bilances vērtības. Piemēram, Autoglass Group SA, kura bilances vērtība bija PLN 19,8 miljoni, bankrota procedūrā tika pārdots par PLN 6 miljoniem. Turklāt attiecīgie PZL Wrocław aktīvi, kam piemēroja reģistrētu ķīlu, ietver daudzus zemas vērtības objektus. It sevišķi 2007. gada aizdevumu nodrošināja ar 1 709 objektu sarakstu, kuru vērtība gadu gaitā samazinājās, un ar apmēram 1 400 objektu sarakstu, kuru vērtība bija mazāka par PLN 3 500; attiecīgi veica vienreizēju amortizācijas atskaitījumu. |
| --- | --- |

(147)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Ernst&Young izpētes papildinājumā analizē RAA reģistrētās ķīlas attiecībā uz PZL Wrocław aktīviem vērtību. Ķīlas reģistrētu ķīlu veidā attiecībā uz mehānismiem vērtību nosaka, pamatojoties uz pieņēmumu, ka apķīlāto aktīvu vērtība bankrota gadījumā atbilstu 50 % no to neto bilances vērtības, jo to patiesā vērtība nebija pieejama un kustamo pamatlīdzekļu vērtība mainījās atbilstīgi piemērojamam amortizācijas koeficientam. Ernst&Young uzskatīja, ka vērtība pārdošanas par diskontētu cenu gadījumā bija atbilstoša, ņemot vērā iespēju izmantot novērtētus aktīvus konkrētiem mērķiem un saistībā ar konkrētiem ražošanas procesiem, iespēju izmantot tos alternatīviem mērķiem un to līgumu būtību, ar kuriem tie bija saistīti. Ernst&Young izpētē ir norādīts, ka, ja pārdodamie aktīvi ir ļoti specifiski un ja tos izmanto ražošanai konkrēta pircēja vajadzībām, to likvidācijas vērtība var būt ļoti zema un var būt 30 % no to neto bilances vērtības. Piemēram, Autoglass Group SA, kura bilances vērtība bija PLN 19,8 miljoni, bankrota procedūrā tika pārdots par PLN 6 miljoniem. Turklāt attiecīgie PZL Wrocław aktīvi, kam piemēroja reģistrētu ķīlu, ietver daudzus zemas vērtības objektus. It sevišķi 2007. gada aizdevumu nodrošināja ar 1 709 objektu sarakstu, kuru vērtība gadu gaitā samazinājās, un ar apmēram 1 400 objektu sarakstu, kuru vērtība bija mazāka par PLN 3 500; attiecīgi veica vienreizēju amortizācijas atskaitījumu.

| (148) | Tāpat kā galvenajā ziņojumā, Ernst&Young izpētē neņēma vērā inflācijas ietekmi, t. i., ņemot vērā potenciāli ilgo bankrota procedūru, attiecībā uz bankrota scenāriju, skatoties no PZL Wrocław kreditoru perspektīvas. |
| --- | --- |

(148)

Tāpat kā galvenajā ziņojumā, Ernst&Young izpētē neņēma vērā inflācijas ietekmi, t. i., ņemot vērā potenciāli ilgo bankrota procedūru, attiecībā uz bankrota scenāriju, skatoties no PZL Wrocław kreditoru perspektīvas.

| (149) | Saskaņā ar šo izpēti aktīvu, kam piemēroja reģistrēto ķīlu attiecībā uz mehānismiem, neto bilances vērtība 2010. gada 31. janvārī bija PLN 2 106 392,71. Ja šo formulu izmanto aktīvu neto bilances vērtībai, to vērtība (bankrota gadījumā) pārdošanas par diskontētu cenu gadījumā ir aprēķināta PLN 1 053 196,36 apmērā. |
| --- | --- |

(149)

Saskaņā ar šo izpēti aktīvu, kam piemēroja reģistrēto ķīlu attiecībā uz mehānismiem, neto bilances vērtība 2010. gada 31. janvārī bija PLN 2 106 392,71. Ja šo formulu izmanto aktīvu neto bilances vērtībai, to vērtība (bankrota gadījumā) pārdošanas par diskontētu cenu gadījumā ir aprēķināta PLN 1 053 196,36 apmērā.

| (150) | Ernst&Young izpētes papildinājumā secina, ka RAA iegūst PLN 1 053 196,36 bankrota scenārija gadījumā un [> PLN 1 053 196,36] pārdošanas scenārija gadījumā (kā norādīts pamatlīguma 2. pielikumā). |
| --- | --- |

(150)

Ernst&Young izpētes papildinājumā secina, ka RAA iegūst PLN 1 053 196,36 bankrota scenārija gadījumā un [> PLN 1 053 196,36] pārdošanas scenārija gadījumā (kā norādīts pamatlīguma 2. pielikumā).

| (151) | Polijas iestādes informēja Komisiju, ka aktīvu, kam piemēroja reģistrēto ķīlu 2007. gada aizdevuma vajadzībām, neto bilances vērtība auditētajos 2007. gada finanšu pārskatos bija PLN 5 480 861,37 un auditētajos finanšu pārskatos 2010. gada 31. janvārī bija PLN 818 967,55. |
| --- | --- |

(151)

Polijas iestādes informēja Komisiju, ka aktīvu, kam piemēroja reģistrēto ķīlu 2007. gada aizdevuma vajadzībām, neto bilances vērtība auditētajos 2007. gada finanšu pārskatos bija PLN 5 480 861,37 un auditētajos finanšu pārskatos 2010. gada 31. janvārī bija PLN 818 967,55.

| (152) | Polijas iestādes informēja Komisiju, ka aktīvu, kam piemēroja reģistrēto ķīlu 2008. gada aizdevuma vajadzībām, neto bilances vērtība bija PLN 2 763 000 saskaņā ar neatkarīgā eksperta 2008. gada 1. februāra ziņojumu. Šo aktīvu bilances vērtība saskaņā ar auditētajiem finanšu pārskatiem 2008. gada 1. februārī bija PLN 1 883 098,97, un šo aktīvu neto bilances vērtība 2010. gada 31. janvārī saskaņā ar auditētajiem finanšu pārskatiem bija PLN 1 287 425,16. |
| --- | --- |

(152)

Polijas iestādes informēja Komisiju, ka aktīvu, kam piemēroja reģistrēto ķīlu 2008. gada aizdevuma vajadzībām, neto bilances vērtība bija PLN 2 763 000 saskaņā ar neatkarīgā eksperta 2008. gada 1. februāra ziņojumu. Šo aktīvu bilances vērtība saskaņā ar auditētajiem finanšu pārskatiem 2008. gada 1. februārī bija PLN 1 883 098,97, un šo aktīvu neto bilances vērtība 2010. gada 31. janvārī saskaņā ar auditētajiem finanšu pārskatiem bija PLN 1 287 425,16.

| (153) | Attiecīgi Polijas iestādes atteicās piedalīties divos kapitāla ieguldījumos PZL Hydral, argumentējot, ka publisko saistību daļēja norakstīšana un daļēja atmaksāšana nebija valsts atbalsts, ņemot vērā privātā kreditora noteikumu. Tās arī paziņoja, ka publisko kreditoru rīcība iepriekš (1998.–2007. gadā) atbilda privātā kreditora noteikumam. Vēl tās norādīja, ka PZL Wrocław pārdošana bija atklāta, pārredzama un beznosacījumu, kā arī to, ka ieguldītāja piedāvāto cenu varētu uzskatīt par tirgus cenu. Polijas iestādes argumentēja, ka gan 2007. gada, gan 2008. gada aizdevums tika piešķirts saskaņā ar tirgus noteikumiem. Tās arī atteicās piedalīties parāda maiņā pret akcijām pamatkapitālā attiecībā uz 2007. gada aizdevumu, kas aprakstīts iepriekš, bet ierosināja daļēju parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā attiecībā gan uz 2007. gada, gan 2008. gada aizdevumu pirms pārdošanas, argumentējot, ka tas atbilst privātā kreditora noteikumam. |
| --- | --- |

(153)

Attiecīgi Polijas iestādes atteicās piedalīties divos kapitāla ieguldījumos PZL Hydral, argumentējot, ka publisko saistību daļēja norakstīšana un daļēja atmaksāšana nebija valsts atbalsts, ņemot vērā privātā kreditora noteikumu. Tās arī paziņoja, ka publisko kreditoru rīcība iepriekš (1998.–2007. gadā) atbilda privātā kreditora noteikumam. Vēl tās norādīja, ka PZL Wrocław pārdošana bija atklāta, pārredzama un beznosacījumu, kā arī to, ka ieguldītāja piedāvāto cenu varētu uzskatīt par tirgus cenu. Polijas iestādes argumentēja, ka gan 2007. gada, gan 2008. gada aizdevums tika piešķirts saskaņā ar tirgus noteikumiem. Tās arī atteicās piedalīties parāda maiņā pret akcijām pamatkapitālā attiecībā uz 2007. gada aizdevumu, kas aprakstīts iepriekš, bet ierosināja daļēju parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā attiecībā gan uz 2007. gada, gan 2008. gada aizdevumu pirms pārdošanas, argumentējot, ka tas atbilst privātā kreditora noteikumam.

VII.   KOMISIJAS KOMPETENCE

| (154) | Konkrētu pasākumu sākotnējā daļa, proti, publisko saistību izpildes nepiemērošana pret PZL Hydral, sākās 1998. gadā, t. i., pirms Polijas pievienošanās ES 2004. gada 1. maijā. |
| --- | --- |

(154)

Konkrētu pasākumu sākotnējā daļa, proti, publisko saistību izpildes nepiemērošana pret PZL Hydral, sākās 1998. gadā, t. i., pirms Polijas pievienošanās ES 2004. gada 1. maijā.

| (155) | Saskaņā ar Pievienošanās līgumu atbalsta pasākumi, kas jaunajās dalībvalstīs ir piemēroti pirms pievienošanās un joprojām ir piemērojami pēc pievienošanās, kā arī kas ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē un kas nav pastāvošs atbalsts, ir jāuzskata par jaunu atbalstu LESD 108. panta 3. punkta piemērošanas nolūkos. |
| --- | --- |

(155)

Saskaņā ar Pievienošanās līgumu atbalsta pasākumi, kas jaunajās dalībvalstīs ir piemēroti pirms pievienošanās un joprojām ir piemērojami pēc pievienošanās, kā arī kas ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē un kas nav pastāvošs atbalsts, ir jāuzskata par jaunu atbalstu LESD 108. panta 3. punkta piemērošanas nolūkos.

| (156) | Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punktā ir izklāstīta starpposma mehānisma procedūra. Tā izveido tiesisku regulējumu, lai novērtētu atbalsta shēmas un atsevišķus atbalsta pasākumus, kurus ir piemērojusi jauna dalībvalsts pirms tās pievienošanās datuma ES un kuri ir piemērojami pēc pievienošanās. |
| --- | --- |

(156)

Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punktā ir izklāstīta starpposma mehānisma procedūra. Tā izveido tiesisku regulējumu, lai novērtētu atbalsta shēmas un atsevišķus atbalsta pasākumus, kurus ir piemērojusi jauna dalībvalsts pirms tās pievienošanās datuma ES un kuri ir piemērojami pēc pievienošanās.

| (157) | Atbalsta pasākumus, ko piemēroja pirms pievienošanās un kas nav piemērojami pēc pievienošanās, Komisija nevar izskatīt ne saskaņā ar starpposma mehānisma procedūru, ne procedūru, kura ir noteikta LESD 108. panta 2. punktā. Savukārt pasākumus, kas netika piemēroti pirms pievienošanās, Komisija novērtēs kā paziņotu atbalstu vai kā nelikumīgu atbalstu saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

(157)

Atbalsta pasākumus, ko piemēroja pirms pievienošanās un kas nav piemērojami pēc pievienošanās, Komisija nevar izskatīt ne saskaņā ar starpposma mehānisma procedūru, ne procedūru, kura ir noteikta LESD 108. panta 2. punktā. Savukārt pasākumus, kas netika piemēroti pirms pievienošanās, Komisija novērtēs kā paziņotu atbalstu vai kā nelikumīgu atbalstu saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru.

| (158) | Pasākums ir piemērojams pēc pievienošanās, ja to piemēroja pirms pievienošanās un ja joprojām pēc pievienošanās tas var ierosināt papildu atbalsta piešķiršanu vai jau piešķirtā atbalsta summas palielināšanu, t. i., ja valsts konkrētais ekonomiskais risks nav zināms brīdī, kad pasākumu piemēroja, un joprojām nav zināms pievienošanās brīdī. |
| --- | --- |

(158)

Pasākums ir piemērojams pēc pievienošanās, ja to piemēroja pirms pievienošanās un ja joprojām pēc pievienošanās tas var ierosināt papildu atbalsta piešķiršanu vai jau piešķirtā atbalsta summas palielināšanu, t. i., ja valsts konkrētais ekonomiskais risks nav zināms brīdī, kad pasākumu piemēroja, un joprojām nav zināms pievienošanās brīdī.

| (159) | Šajā lietā Komisija atzīmē, ka publisko kreditoru saistību izpildes nepiemērošana sākās 1998. gadā un turpinājās pievienošanās brīdī. Komisija uzskata, ka visu 2004. gada 1. maijā nenokārtoto saistību izpildes nepiemērošana ir tās jurisdikcijā, sākot no minētā datuma. |
| --- | --- |

(159)

Šajā lietā Komisija atzīmē, ka publisko kreditoru saistību izpildes nepiemērošana sākās 1998. gadā un turpinājās pievienošanās brīdī. Komisija uzskata, ka visu 2004. gada 1. maijā nenokārtoto saistību izpildes nepiemērošana ir tās jurisdikcijā, sākot no minētā datuma.

| (160) | Ņemot vērā iepriekš aprakstīto, 2004. gada 1. maijā nenokārtoto publisko saistību izpildes nepiemērošana ir pasākums, kas ir piemērojams pēc pievienošanās un ir Komisijas jurisdikcijā saskaņā ar LESD 108. pantu. |
| --- | --- |

(160)

Ņemot vērā iepriekš aprakstīto, 2004. gada 1. maijā nenokārtoto publisko saistību izpildes nepiemērošana ir pasākums, kas ir piemērojams pēc pievienošanās un ir Komisijas jurisdikcijā saskaņā ar LESD 108. pantu.

VIII.   NOVĒRTĒJUMS

| (161) | Saskaņā ar LESD līguma 107. panta 1. punktu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(161)

Saskaņā ar LESD līguma 107. panta 1. punktu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (162) | LESD līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi ir kumulatīvi, tādēļ, lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu, tam jāatbilst visiem nosacījumiem vienlaikus. |
| --- | --- |

(162)

LESD līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi ir kumulatīvi, tādēļ, lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu, tam jāatbilst visiem nosacījumiem vienlaikus.

| (163) | Turpmākajās sadaļās Komisija atsevišķi novērtē iespējamo valsts atbalstu PZL Hydral un PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(163)

Turpmākajās sadaļās Komisija atsevišķi novērtē iespējamo valsts atbalstu PZL Hydral un PZL Wrocław.

| (164) | Tā ir noteikusi šādus pasākumus attiecībā uz PZL Hydral:






  — | plānotais un atsauktais kapitāla ieguldījums PZL Hydral; |
| --- | --- | --- |

(164)

Tā ir noteikusi šādus pasākumus attiecībā uz PZL Hydral:

—

plānotais un atsauktais kapitāla ieguldījums PZL Hydral;

| — | publisko saistību izpildes piemērošana pret PZL Hydral (1998.–2007. gadā); |
| --- | --- |

—

publisko saistību izpildes piemērošana pret PZL Hydral (1998.–2007. gadā);

| — | vienošanās ar PZL Hydral publiskajiem kreditoriem (2007.–2010. gadā). |
| --- | --- |

—

vienošanās ar PZL Hydral publiskajiem kreditoriem (2007.–2010. gadā).

| (165) | Tā ir noteikusi šādus pasākumus attiecībā uz PZL Wrocław:






  — | 2007. gada aizdevums; |
| --- | --- | --- |

(165)

Tā ir noteikusi šādus pasākumus attiecībā uz PZL Wrocław:

—

2007. gada aizdevums;

| — | 2008. gada aizdevums; |
| --- | --- |

—

2008. gada aizdevums;

| — | parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā attiecībā uz 2007. un 2008. gada aizdevumiem. |
| --- | --- |

—

parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā attiecībā uz 2007. un 2008. gada aizdevumiem.

| (166) | Komisija atzīmē, ka Polijas iestādes apstrīdēja iepriekš minēto pasākumu klasificēšanu par valsts atbalstu, apgalvojot, ka pasākumi izturēja privātā kreditora testu (PZL Hydral pasākumu gadījumā un 2010. gada parāda maiņas pret akcijām pamatkapitālā gadījumā attiecībā uz PZL Wrocław) un tirgus ieguldītāja testu (2007. un 2008. gada aizdevumu gadījumā attiecībā uz PZL Wrocław). |
| --- | --- |

(166)

Komisija atzīmē, ka Polijas iestādes apstrīdēja iepriekš minēto pasākumu klasificēšanu par valsts atbalstu, apgalvojot, ka pasākumi izturēja privātā kreditora testu (PZL Hydral pasākumu gadījumā un 2010. gada parāda maiņas pret akcijām pamatkapitālā gadījumā attiecībā uz PZL Wrocław) un tirgus ieguldītāja testu (2007. un 2008. gada aizdevumu gadījumā attiecībā uz PZL Wrocław).

VIII.1.   Kapitāla ieguldījumu atsaukums PZL Hydral

| (167) | Saskaņā ar 8. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai, (37) (Procedūras regula), dalībvalsts pēc lēmuma par oficiālas izmeklēšanas procedūras pieņemšanas var atsaukt paziņojumu pirms Komisija pieņēmusi lēmumu par to, vai paziņotais pasākums ir atbalsts. Šādos gadījumos Komisija izbeidz procedūru, pamatojoties uz to, ka pēc tās vairs nav vajadzības. |
| --- | --- |

(167)

Saskaņā ar 8. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai, (37) (Procedūras regula), dalībvalsts pēc lēmuma par oficiālas izmeklēšanas procedūras pieņemšanas var atsaukt paziņojumu pirms Komisija pieņēmusi lēmumu par to, vai paziņotais pasākums ir atbalsts. Šādos gadījumos Komisija izbeidz procedūru, pamatojoties uz to, ka pēc tās vairs nav vajadzības.

| (168) | Polijas iestādes atsauca divus paziņotos kapitāla ieguldījuma gadījumus (PLN 113 miljoni). Tādēļ vairs nav vajadzīgs veikt Komisijas izmeklēšanu par šiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(168)

Polijas iestādes atsauca divus paziņotos kapitāla ieguldījuma gadījumus (PLN 113 miljoni). Tādēļ vairs nav vajadzīgs veikt Komisijas izmeklēšanu par šiem pasākumiem.

VIII.2.   Publisko saistību izpildes nepiemērošana pret PZL Hydral (1998.-2007. gads)

| (169) | Valsts atbalstu varēja PZL Hydral piešķirt publisko saistību izpildes turpinātas nepiemērošanas veidā, ko attiecībā pret uzņēmumu īstenoja dažādi publiskie kreditori. |
| --- | --- |

(169)

Valsts atbalstu varēja PZL Hydral piešķirt publisko saistību izpildes turpinātas nepiemērošanas veidā, ko attiecībā pret uzņēmumu īstenoja dažādi publiskie kreditori.

| (170) | Komisija norāda, ka LESD 107. panta 1. punktā ir ietverti dažādi iejaukšanās veidi, kas samazina uzņēmuma parastās izmaksas un kam, lai gan tādēļ tie nav subsīdijas vārda striktā nozīmē, ir līdzīgas iezīmes un tāda pati ietekme. Tādēļ judikatūrā vispārēji pieņem, ka rīcība, ko īsteno valsts struktūra, kuras pienākums ir iekasēt sociālā nodrošinājuma iemaksas, pieļauj šādu iemaksu kavētus maksājumus, finansiālās grūtībās esošam uzņēmumam, kas šīs rīcības rezultātā gūst ieguvumus, nodrošina būtiskas komerciālās priekšrocības, mazinot slogu, kurš saistīts ar sociālā nodrošinājuma sistēmas parastu piemērošanu, ko nevar pilnībā novērst ar tam piemērotajiem procentiem un soda naudām par saistību nepildi (38). Šo pamatojumu mutatis mutandis piemēro citām nodevām, maksām un nodokļiem, ko iekasē valsts iestādes. |
| --- | --- |

(170)

Komisija norāda, ka LESD 107. panta 1. punktā ir ietverti dažādi iejaukšanās veidi, kas samazina uzņēmuma parastās izmaksas un kam, lai gan tādēļ tie nav subsīdijas vārda striktā nozīmē, ir līdzīgas iezīmes un tāda pati ietekme. Tādēļ judikatūrā vispārēji pieņem, ka rīcība, ko īsteno valsts struktūra, kuras pienākums ir iekasēt sociālā nodrošinājuma iemaksas, pieļauj šādu iemaksu kavētus maksājumus, finansiālās grūtībās esošam uzņēmumam, kas šīs rīcības rezultātā gūst ieguvumus, nodrošina būtiskas komerciālās priekšrocības, mazinot slogu, kurš saistīts ar sociālā nodrošinājuma sistēmas parastu piemērošanu, ko nevar pilnībā novērst ar tam piemērotajiem procentiem un soda naudām par saistību nepildi (38). Šo pamatojumu mutatis mutandis piemēro citām nodevām, maksām un nodokļiem, ko iekasē valsts iestādes.

| (171) | Šajā gadījumā Polijas valsts iekasējošās struktūras pilnībā neatguva savas prasības pret PZL Hydral 1998.–2007. gadā, kad publiskie kreditori pieņēma plānu (skatiet 60. un turpmākos punktus). |
| --- | --- |

(171)

Šajā gadījumā Polijas valsts iekasējošās struktūras pilnībā neatguva savas prasības pret PZL Hydral 1998.–2007. gadā, kad publiskie kreditori pieņēma plānu (skatiet 60. un turpmākos punktus).

| (172) | No judikatūras izriet, ka, lai noteiktu, vai valsts iestādes ir piešķīrušas valsts atbalstu, nepiemērojot publisko prasību izpildi, ir jānoskaidro, vai attiecīgais uzņēmums nepārprotami nebūtu bijis spējīgs iegūt salīdzināmus atvieglojumus no privāta kreditora tajā pašā situācijā ar šo uzņēmumu, kādā ir valsts iekasējošā iestāde (39). |
| --- | --- |

(172)

No judikatūras izriet, ka, lai noteiktu, vai valsts iestādes ir piešķīrušas valsts atbalstu, nepiemērojot publisko prasību izpildi, ir jānoskaidro, vai attiecīgais uzņēmums nepārprotami nebūtu bijis spējīgs iegūt salīdzināmus atvieglojumus no privāta kreditora tajā pašā situācijā ar šo uzņēmumu, kādā ir valsts iekasējošā iestāde (39).

| (173) | Komisija atzīmē, ka, lai nodrošinātu PZL Hydral ilgtermiņa ekonomisko dzīvotspēju, tā toreizējais īpašnieks — Polijas Finanšu ministrija — un pēc tam RAA izstrādāja privatizācijas stratēģiju, pamatojoties uz 1998. gada izpēti, ko veica privāti konsultanti, un sāka meklēt ieguldītājus (skatiet 54. punktu). Privātie un publiskie kreditori atbalstīja šo pieeju un bija tajā cieši iesaistīti. |
| --- | --- |

(173)

Komisija atzīmē, ka, lai nodrošinātu PZL Hydral ilgtermiņa ekonomisko dzīvotspēju, tā toreizējais īpašnieks — Polijas Finanšu ministrija — un pēc tam RAA izstrādāja privatizācijas stratēģiju, pamatojoties uz 1998. gada izpēti, ko veica privāti konsultanti, un sāka meklēt ieguldītājus (skatiet 54. punktu). Privātie un publiskie kreditori atbalstīja šo pieeju un bija tajā cieši iesaistīti.

| (174) | Polijas iestādes 2002. gadā joprojām ar privāto un publisko kreditoru atbalstu sāka sarunas ar [...]. Šos kreditorus regulāri informēja par panākto progresu (skatiet 30. un 56. punktu). |
| --- | --- |

(174)

Polijas iestādes 2002. gadā joprojām ar privāto un publisko kreditoru atbalstu sāka sarunas ar [...]. Šos kreditorus regulāri informēja par panākto progresu (skatiet 30. un 56. punktu).

| (175) | Komisija atzīmē, ka gan privātie, gan publiskie kreditori uzskatīja, ka PZL Hydral kā pastāvoša koncerna un it sevišķi tā darbības aviācijas un aizsardzības jomā vērtība krietni pārsniedza tā aktīvu vērtību, jo īpaši pateicoties uzņēmuma militārajiem sertifikātiem un ieroču tirdzniecības atļaujām, kā arī tā cilvēkkapitālam, tādēļ kreditori piekrita atturēties no bankrota procedūras sākšanas pret PZL Hydral. |
| --- | --- |

(175)

Komisija atzīmē, ka gan privātie, gan publiskie kreditori uzskatīja, ka PZL Hydral kā pastāvoša koncerna un it sevišķi tā darbības aviācijas un aizsardzības jomā vērtība krietni pārsniedza tā aktīvu vērtību, jo īpaši pateicoties uzņēmuma militārajiem sertifikātiem un ieroču tirdzniecības atļaujām, kā arī tā cilvēkkapitālam, tādēļ kreditori piekrita atturēties no bankrota procedūras sākšanas pret PZL Hydral.

| (176) | Komisija it sevišķi atzīmē, ka galvenie privātie kreditori, t. i., [...] banka un [...] banka, atturējās no savu saistību piespiedu izpildes, neskatoties uz to, ka tām bija pirmās šķiras ķīla (skatiet 32. un 34. punktu), kura bija piemērojama tieši, pamatojoties uz bankas izpildes rīkojumiem, un kuru bija samērā viegli izmantot (skatiet 28. punktu). |
| --- | --- |

(176)

Komisija it sevišķi atzīmē, ka galvenie privātie kreditori, t. i., [...] banka un [...] banka, atturējās no savu saistību piespiedu izpildes, neskatoties uz to, ka tām bija pirmās šķiras ķīla (skatiet 32. un 34. punktu), kura bija piemērojama tieši, pamatojoties uz bankas izpildes rīkojumiem, un kuru bija samērā viegli izmantot (skatiet 28. punktu).

| (177) | Savukārt publiskie kreditori īstenoja izpildes darbības, izmantojot tiesu izpildītāju, un līdz 2007. gada beigām bija atguvuši summu kopā PLN 28,76 miljonu apmērā (skatiet 41. punktu). |
| --- | --- |

(177)

Savukārt publiskie kreditori īstenoja izpildes darbības, izmantojot tiesu izpildītāju, un līdz 2007. gada beigām bija atguvuši summu kopā PLN 28,76 miljonu apmērā (skatiet 41. punktu).

| (178) | Tādēļ Komisija secina, ka laikposmā no 1998. līdz 2007. gadam PZL Hydral spēja iegūt salīdzināmus atvieglojumus no diviem privātiem kreditoriem, t. i., [...] bankas un [...] bankas, kas bija ne tikai tādā pašā situācijā, bet patiesībā labākā situācijā attiecībā pret šo uzņēmumu, nekā valsts iekasējošās iestādes. |
| --- | --- |

(178)

Tādēļ Komisija secina, ka laikposmā no 1998. līdz 2007. gadam PZL Hydral spēja iegūt salīdzināmus atvieglojumus no diviem privātiem kreditoriem, t. i., [...] bankas un [...] bankas, kas bija ne tikai tādā pašā situācijā, bet patiesībā labākā situācijā attiecībā pret šo uzņēmumu, nekā valsts iekasējošās iestādes.

| (179) | Komisija arī secina, ka gan privāto, gan publisko kreditoru lēmumu par atturēšanos no bankrota procedūras sākšanas pret PZL Hydral pamatoja to labās izredzes atjaunot aviācijas un aizsardzības jomas darbību dzīvotspēju, kad to kavētie parāda maksājumi tiktu atmaksāti, kā norādīts 1998. gadā izstrādātajā stratēģijā (skatiet 54. punktu). |
| --- | --- |

(179)

Komisija arī secina, ka gan privāto, gan publisko kreditoru lēmumu par atturēšanos no bankrota procedūras sākšanas pret PZL Hydral pamatoja to labās izredzes atjaunot aviācijas un aizsardzības jomas darbību dzīvotspēju, kad to kavētie parāda maksājumi tiktu atmaksāti, kā norādīts 1998. gadā izstrādātajā stratēģijā (skatiet 54. punktu).

| (180) | Tādēļ tas, ka valsts iekasējošās iestādes nepiemēroja tām pienākošos summu atmaksāšanas izpildi 1998.–2007. gadā nerada PZL Hydral priekšrocību, jo valsts iestādes rīkojās tāpat, kā būtu rīkojies privātais kreditors, tāpēc tas nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(180)

Tādēļ tas, ka valsts iekasējošās iestādes nepiemēroja tām pienākošos summu atmaksāšanas izpildi 1998.–2007. gadā nerada PZL Hydral priekšrocību, jo valsts iestādes rīkojās tāpat, kā būtu rīkojies privātais kreditors, tāpēc tas nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

VIII.3.   
  PZL Hydral publisko saistību atmaksāšana (2007.–2010. gads)

| (181) | Pēc nesekmīgajām privatizācijas sarunām ar [...], galvenie PZL Hydral privātie kreditori, t. i., [...] banka un [...] banka, nokārtoja savas prasības attiecībā pret PZL Hydral. |
| --- | --- |

(181)

Pēc nesekmīgajām privatizācijas sarunām ar [...], galvenie PZL Hydral privātie kreditori, t. i., [...] banka un [...] banka, nokārtoja savas prasības attiecībā pret PZL Hydral.

| (182) | Privāto kreditoru prasības nokārtoja attiecīgi 2003. gada aprīlī ([...] banka) un 2006. gada novembrī ([...] banka). Neskatoties uz to ķīlas labo kvalitāti, [...] banka pieņēma PZL Hydral parādu nokārtošanu PLN 51,6 miljonu apmērā pret PLN 4 miljonu maksājumu, un [...] banka pieņēma PZL Hydral parādu nokārtošanu PLN 86,4 miljonu apmērā pret attiecīgi PLN 11,5 miljonu maksājumu (skatiet 31. un 33. punktu). |
| --- | --- |

(182)

Privāto kreditoru prasības nokārtoja attiecīgi 2003. gada aprīlī ([...] banka) un 2006. gada novembrī ([...] banka). Neskatoties uz to ķīlas labo kvalitāti, [...] banka pieņēma PZL Hydral parādu nokārtošanu PLN 51,6 miljonu apmērā pret PLN 4 miljonu maksājumu, un [...] banka pieņēma PZL Hydral parādu nokārtošanu PLN 86,4 miljonu apmērā pret attiecīgi PLN 11,5 miljonu maksājumu (skatiet 31. un 33. punktu).

| (183) | Valsts iekasējošās iestādes panāca parāda nokārtošanas vienošanos ar RAA un PZL Hydral 2007. gadā, un šī vienošanās bija iekļauta plānā 2007. gada novembrī. Šī vienošanās ietvēra četrus būtiskus elementus:






  — | PZL Hydral visus jaunos nodokļus, maksas un iemaksas segs laikus; |
| --- | --- | --- |

(183)

Valsts iekasējošās iestādes panāca parāda nokārtošanas vienošanos ar RAA un PZL Hydral 2007. gadā, un šī vienošanās bija iekļauta plānā 2007. gada novembrī. Šī vienošanās ietvēra četrus būtiskus elementus:

—

PZL Hydral visus jaunos nodokļus, maksas un iemaksas segs laikus;

| — | PZL Hydral nomaksās daļu no nenokārtotajām saistībām, veicot iemaksas; pārējās daļas atmaksu atliktu līdz PZL Hydral pārdos savus meitasuzņēmumus un aktīvus; |
| --- | --- |

—

PZL Hydral nomaksās daļu no nenokārtotajām saistībām, veicot iemaksas; pārējās daļas atmaksu atliktu līdz PZL Hydral pārdos savus meitasuzņēmumus un aktīvus;

| — | PZL Hydral pārdotu visus savus meitasuzņēmumus un aktīvus, kā arī izmantotu ieņēmumus, lai samaksātu savus kavētos parāda maksājumus; |
| --- | --- |

—

PZL Hydral pārdotu visus savus meitasuzņēmumus un aktīvus, kā arī izmantotu ieņēmumus, lai samaksātu savus kavētos parāda maksājumus;

| — | PZL Hydral uzņēmējdarbību aviācijas un aizsardzības jomā nošķirtu, izveidojot meitasuzņēmumu PZL Wrocław, ko pēc tam privatizētu, un publiskajiem kreditoriem atmaksātu no gūtajiem ieņēmumiem. Tādējādi PZL Hydral kļūtu par tukšu čaulu, ko likvidētu. |
| --- | --- |

—

PZL Hydral uzņēmējdarbību aviācijas un aizsardzības jomā nošķirtu, izveidojot meitasuzņēmumu PZL Wrocław, ko pēc tam privatizētu, un publiskajiem kreditoriem atmaksātu no gūtajiem ieņēmumiem. Tādējādi PZL Hydral kļūtu par tukšu čaulu, ko likvidētu.

| (184) | Saskaņā ar aprēķinātajiem ieņēmumiem no pārdošanas 2007.–2010. gadā plānā tika paredzēts, ka valsts iekasējošās iestādes atgūst PLN 120,8 miljonus (skatiet 61. punktu). Ex post tas izrādījās atbilstīgs aprēķins, jo 2010. gadā noteiktā summa ir PLN 122,3 miljoni (skatiet 133. punktu). |
| --- | --- |

(184)

Saskaņā ar aprēķinātajiem ieņēmumiem no pārdošanas 2007.–2010. gadā plānā tika paredzēts, ka valsts iekasējošās iestādes atgūst PLN 120,8 miljonus (skatiet 61. punktu). Ex post tas izrādījās atbilstīgs aprēķins, jo 2010. gadā noteiktā summa ir PLN 122,3 miljoni (skatiet 133. punktu).

| (185) | Komisija atzīmē, ka plānā tika paredzēti arī divi kapitāla ieguldījuma gadījumi PZL Hydral, kuru mērķis bija palielināt to naudas summu, kas pieejama iepriekšējo saistību nokārtošanai. Šo kapitāla ieguldījumu iekļaušanai plānā piemēroja Komisijas iepriekšēju apstiprinājumu; tādēļ, kad panāca vienošanos par plānu, publiskajiem kreditoriem bija skaidrs, ka viņi nevarēja šo papildu summu iekļaušanu plānā uzskatīt par iegūtām un noteiktām summām. |
| --- | --- |

(185)

Komisija atzīmē, ka plānā tika paredzēti arī divi kapitāla ieguldījuma gadījumi PZL Hydral, kuru mērķis bija palielināt to naudas summu, kas pieejama iepriekšējo saistību nokārtošanai. Šo kapitāla ieguldījumu iekļaušanai plānā piemēroja Komisijas iepriekšēju apstiprinājumu; tādēļ, kad panāca vienošanos par plānu, publiskajiem kreditoriem bija skaidrs, ka viņi nevarēja šo papildu summu iekļaušanu plānā uzskatīt par iegūtām un noteiktām summām.

| (186) | Komisija arī atzīmē, ka plāns neietver galīgo lēmumu par to, kā ieņēmumus sadalīs starp dažādiem publiskajiem kreditoriem. Šī sadalīšana bija jāveic pēc meitasuzņēmumu un aktīvu pārdošanas procesa īstenošanas, pamatojoties uz pārdošanas faktiskajiem ieņēmumiem un ņemot vērā dažādu publisko kreditoru ķīlas attiecībā uz šiem aktīviem. |
| --- | --- |

(186)

Komisija arī atzīmē, ka plāns neietver galīgo lēmumu par to, kā ieņēmumus sadalīs starp dažādiem publiskajiem kreditoriem. Šī sadalīšana bija jāveic pēc meitasuzņēmumu un aktīvu pārdošanas procesa īstenošanas, pamatojoties uz pārdošanas faktiskajiem ieņēmumiem un ņemot vērā dažādu publisko kreditoru ķīlas attiecībā uz šiem aktīviem.

| (187) | Attiecībā uz publisko kreditoru 2007.–2010. gada rīcības novērtējumu Komisija uzskata, ka ir jānovērtē divi atšķirīgi publisko kreditoru lēmumi: pirmkārt, 2007. gada lēmums piekrist plānam, un, otrkārt, 2010. gada lēmums pieņemt galīgo norēķinu, kā izklāstīts šā lēmuma 26. tabulā. |
| --- | --- |

(187)

Attiecībā uz publisko kreditoru 2007.–2010. gada rīcības novērtējumu Komisija uzskata, ka ir jānovērtē divi atšķirīgi publisko kreditoru lēmumi: pirmkārt, 2007. gada lēmums piekrist plānam, un, otrkārt, 2010. gada lēmums pieņemt galīgo norēķinu, kā izklāstīts šā lēmuma 26. tabulā.

| (188) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru šādās situācijās Komisijai ir jāpiemēro privātā ieguldītāja noteikums, t. i., lai noteiktu, vai dažu parādu, ko sarežģījumos nonācis uzņēmums ir parādā publisko tiesību struktūrai, samazināšana ir valsts atbalsts, Komisijai ir jāsalīdzina šī struktūra ar privātu kreditoru, kurš vēlas atgūt summas, ko tam ir parādā finansiālās grūtībās nonācis parādnieks (40). |
| --- | --- |

(188)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru šādās situācijās Komisijai ir jāpiemēro privātā ieguldītāja noteikums, t. i., lai noteiktu, vai dažu parādu, ko sarežģījumos nonācis uzņēmums ir parādā publisko tiesību struktūrai, samazināšana ir valsts atbalsts, Komisijai ir jāsalīdzina šī struktūra ar privātu kreditoru, kurš vēlas atgūt summas, ko tam ir parādā finansiālās grūtībās nonācis parādnieks (40).

| (189) | Tomēr saskaņā ar judikatūru, kad uzņēmums, kas saskaras ar būtisku savas finanšu situācijas pasliktināšanos, saviem kreditoriem ierosina vienošanos vai vairākas vienošanās par parāda pārstrukturēšanu, lai situāciju vērstu par labu un izvairītos no bankrota, katram kreditoram ir jāpieņem lēmums, ņemot vērā, no vienas puses, tam piedāvāto summu saskaņā ar ierosināto vienošanos un, no otras puses, summu, kuru tas paredz atgūt uzņēmuma likvidēšanas gadījumā. Kreditora lēmumu ietekmē vairāki faktori, tai skaitā kreditora kā nodrošinātas, priviliģētas vai parastas prasības turētāja statuss, jebkuras ķīlas, kas ir tā rīcībā, būtība un apmērs, tā novērtējums attiecībā uz iespējamību, ka uzņēmums varētu atjaunot dzīvotspēju, un tā zaudējumu palielināšanās riski likvidācijas gadījumā. Ja, piemēram, izrādītos, ka uzņēmuma likvidācijas gadījumā tā aktīvu realizācijas vērtība būtu pietiekama tikai, lai segtu hipotēkas un priviliģētas prasības, parastām prasībām nebūtu nekādas vērtības. Šādos apstākļos par ziedošanos nevarētu uzskatīt parasta kreditora rīcību, atsaucot lielāko daļu savas prasības (41). |
| --- | --- |

(189)

Tomēr saskaņā ar judikatūru, kad uzņēmums, kas saskaras ar būtisku savas finanšu situācijas pasliktināšanos, saviem kreditoriem ierosina vienošanos vai vairākas vienošanās par parāda pārstrukturēšanu, lai situāciju vērstu par labu un izvairītos no bankrota, katram kreditoram ir jāpieņem lēmums, ņemot vērā, no vienas puses, tam piedāvāto summu saskaņā ar ierosināto vienošanos un, no otras puses, summu, kuru tas paredz atgūt uzņēmuma likvidēšanas gadījumā. Kreditora lēmumu ietekmē vairāki faktori, tai skaitā kreditora kā nodrošinātas, priviliģētas vai parastas prasības turētāja statuss, jebkuras ķīlas, kas ir tā rīcībā, būtība un apmērs, tā novērtējums attiecībā uz iespējamību, ka uzņēmums varētu atjaunot dzīvotspēju, un tā zaudējumu palielināšanās riski likvidācijas gadījumā. Ja, piemēram, izrādītos, ka uzņēmuma likvidācijas gadījumā tā aktīvu realizācijas vērtība būtu pietiekama tikai, lai segtu hipotēkas un priviliģētas prasības, parastām prasībām nebūtu nekādas vērtības. Šādos apstākļos par ziedošanos nevarētu uzskatīt parasta kreditora rīcību, atsaucot lielāko daļu savas prasības (41).

| (190) | Komisija atzīmē, ka noteikumi, ko paredz vienošanās par saistību nokārtošanu ar valsts iekasējošajām struktūrām, atšķiras no noteikumiem, kurus paredz vienošanās ar divām privātajām bankām. |
| --- | --- |

(190)

Komisija atzīmē, ka noteikumi, ko paredz vienošanās par saistību nokārtošanu ar valsts iekasējošajām struktūrām, atšķiras no noteikumiem, kurus paredz vienošanās ar divām privātajām bankām.

| (191) | Pirmkārt, privātās bankas izvēlējās tūlītēju izmaksu, savukārt valsts iekasējošās struktūras piekrita gaidīt PLZ Hydral aktīvu un meitasuzņēmumu pārdošanas rezultātus. |
| --- | --- |

(191)

Pirmkārt, privātās bankas izvēlējās tūlītēju izmaksu, savukārt valsts iekasējošās struktūras piekrita gaidīt PLZ Hydral aktīvu un meitasuzņēmumu pārdošanas rezultātus.

| (192) | Otrkārt, valsts iekasējošo iestāžu paredzamais atgūšanas līmenis krietni pārsniedz privāto banku atgūšanas līmeni: [...] banka atguva 7 %, [...] banka atguva 13 %, savukārt valsts iekasējošās iestādes varēja prognozēt atgūšanu 38,5 % apmērā, pamatojoties uz pārdošanas ieņēmumiem PLN 122,3 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(192)

Otrkārt, valsts iekasējošo iestāžu paredzamais atgūšanas līmenis krietni pārsniedz privāto banku atgūšanas līmeni: [...] banka atguva 7 %, [...] banka atguva 13 %, savukārt valsts iekasējošās iestādes varēja prognozēt atgūšanu 38,5 % apmērā, pamatojoties uz pārdošanas ieņēmumiem PLN 122,3 miljonu apmērā.

| (193) | Komisijai ir jānovērtē, vai publisko kreditoru 2007. gada lēmumu piekrist plānam, kas pēc būtības atšķiras no vienošanās, ko panāca privātie kreditori, būtu viņu vietā pieņēmis arī privāts kreditors, piemērojot iepriekš 188. un 189. punktā izklāstītos principus. |
| --- | --- |

(193)

Komisijai ir jānovērtē, vai publisko kreditoru 2007. gada lēmumu piekrist plānam, kas pēc būtības atšķiras no vienošanās, ko panāca privātie kreditori, būtu viņu vietā pieņēmis arī privāts kreditors, piemērojot iepriekš 188. un 189. punktā izklāstītos principus.

| (194) | Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka publiskajiem kreditoriem bija tikai ierobežota ķīla un ka to ķīlai bija zemāka kvalitāte nekā privāto banku ķīlām (skatiet 16.–20. tabulu iepriekš). Tādēļ tie atradās vājākā sarunu pozīcijā. Tajā pašā laikā pēc vienošanās ar privātajiem kreditoriem to ķīlas kvalitāte būtiski palielinājās, sniedzot tiem papildu nodrošinājumu, kas, pat ja plānu neizdotos īstenot, kā paredzēts, nodrošinātu, ka tie joprojām saņemtu pieņemamu atgūšanas līmeni no aktīviem. |
| --- | --- |

(194)

Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka publiskajiem kreditoriem bija tikai ierobežota ķīla un ka to ķīlai bija zemāka kvalitāte nekā privāto banku ķīlām (skatiet 16.–20. tabulu iepriekš). Tādēļ tie atradās vājākā sarunu pozīcijā. Tajā pašā laikā pēc vienošanās ar privātajiem kreditoriem to ķīlas kvalitāte būtiski palielinājās, sniedzot tiem papildu nodrošinājumu, kas, pat ja plānu neizdotos īstenot, kā paredzēts, nodrošinātu, ka tie joprojām saņemtu pieņemamu atgūšanas līmeni no aktīviem.

| (195) | Otrkārt, Komisija atzīmē, ka publiskie kreditori, pamatojoties uz plāna pamatā esošajiem pieņēmumiem, varēja paredzēt būtiski augstāku atgūšanas līmeni nekā privātie kreditori, kuri bija izvēlējušies saistību ātru nokārtošanu. |
| --- | --- |

(195)

Otrkārt, Komisija atzīmē, ka publiskie kreditori, pamatojoties uz plāna pamatā esošajiem pieņēmumiem, varēja paredzēt būtiski augstāku atgūšanas līmeni nekā privātie kreditori, kuri bija izvēlējušies saistību ātru nokārtošanu.

| (196) | Treškārt, Komisija atzīmē, ka privātie kreditori ieguva apstiprinājumus no PZL Hydral un PZL Wrocław, ka visas jaunās saistības tiks samaksātas laikus. |
| --- | --- |

(196)

Treškārt, Komisija atzīmē, ka privātie kreditori ieguva apstiprinājumus no PZL Hydral un PZL Wrocław, ka visas jaunās saistības tiks samaksātas laikus.

| (197) | Ceturtkārt, Komisija konstatē, ka attiecībā uz nenokārtotajām saistībām PZL Hydral piekrita maksājumu grafikam, kas paredzēja daļu parāda atmaksāt iemaksās un pārējo atmaksāt tiklīdz būs zināmi ieņēmumi no aktīvu un meitasuzņēmumu pārdošanas. Šie maksājumi nodrošināja būtisku uzlabojumu salīdzinājumā ar atgūšanu laikā pirms notika vienošanās par plānu: 2008. gadā, kas bija plāna pirmais gads, PZL Hydral atmaksāja PLN 54,6 miljonus salīdzinājumā ar PLN 9,5 miljoniem 2007. gadā (skatiet 21. tabulu). |
| --- | --- |

(197)

Ceturtkārt, Komisija konstatē, ka attiecībā uz nenokārtotajām saistībām PZL Hydral piekrita maksājumu grafikam, kas paredzēja daļu parāda atmaksāt iemaksās un pārējo atmaksāt tiklīdz būs zināmi ieņēmumi no aktīvu un meitasuzņēmumu pārdošanas. Šie maksājumi nodrošināja būtisku uzlabojumu salīdzinājumā ar atgūšanu laikā pirms notika vienošanās par plānu: 2008. gadā, kas bija plāna pirmais gads, PZL Hydral atmaksāja PLN 54,6 miljonus salīdzinājumā ar PLN 9,5 miljoniem 2007. gadā (skatiet 21. tabulu).

| (198) | Komisija secina, ka, pamatojoties uz šīm garantijām un apstiprinājumiem, ko saņēma no PZL Hydral, publiskie kreditori rīkojās tā, kā privāts kreditors būtu rīkojies salīdzināmā situācijā. |
| --- | --- |

(198)

Komisija secina, ka, pamatojoties uz šīm garantijām un apstiprinājumiem, ko saņēma no PZL Hydral, publiskie kreditori rīkojās tā, kā privāts kreditors būtu rīkojies salīdzināmā situācijā.

| (199) | Komisija arī konstatē, ka nesekmīgo sarunu ar [...] un [...] dēļ (skatiet 94. punktu) plāna faktiskā īstenošana aizņēma ilgāku laiku nekā sākotnēji paredzēts. Komisija uzskata, ka tas bija risks, ar ko bija saistīta plāna pieņemšana no valsts iekasējošo iestāžu puses. |
| --- | --- |

(199)

Komisija arī konstatē, ka nesekmīgo sarunu ar [...] un [...] dēļ (skatiet 94. punktu) plāna faktiskā īstenošana aizņēma ilgāku laiku nekā sākotnēji paredzēts. Komisija uzskata, ka tas bija risks, ar ko bija saistīta plāna pieņemšana no valsts iekasējošo iestāžu puses.

| (200) | Galīgais norēķins starp PZL Hydral un tā publiskajiem kreditoriem ir aprakstīts 26. tabulā. Tiklīdz bija noteikta PZL Wrocław pārdošanas cena pēc [...] piedāvājuma saņemšanas, publiskie kreditori piekrita norēķinam no PZL Hydral aktīvu pārdošanas bez kapitāla ieguldījuma un saskaņā ar privātā kreditora noteikumu, ņemot vērā savu prasību vērtību un savas ķīlas kvalitāti (skatiet 96. punktu). |
| --- | --- |

(200)

Galīgais norēķins starp PZL Hydral un tā publiskajiem kreditoriem ir aprakstīts 26. tabulā. Tiklīdz bija noteikta PZL Wrocław pārdošanas cena pēc [...] piedāvājuma saņemšanas, publiskie kreditori piekrita norēķinam no PZL Hydral aktīvu pārdošanas bez kapitāla ieguldījuma un saskaņā ar privātā kreditora noteikumu, ņemot vērā savu prasību vērtību un savas ķīlas kvalitāti (skatiet 96. punktu).

| (201) | Tādēļ Komisijai ir jānosaka, vai pārdošanas gadījumā bez kapitāla ieguldījuma katrs publiskais kreditors atrodas labākā situācijā nekā bankrota gadījumā un vai pārdošana [...] ir labākais pārdošanas scenārijs, kādu publiskie kreditori varētu prognozēt. |
| --- | --- |

(201)

Tādēļ Komisijai ir jānosaka, vai pārdošanas gadījumā bez kapitāla ieguldījuma katrs publiskais kreditors atrodas labākā situācijā nekā bankrota gadījumā un vai pārdošana [...] ir labākais pārdošanas scenārijs, kādu publiskie kreditori varētu prognozēt.

| (202) | Visi publiskie kreditori atgūs vairāk nekā privātie kreditori (skatiet 134. punktu), izņemot Finanšu ministriju, kam tomēr nebija nekādas ķīlas un ko tādējādi nevar salīdzināt ar privātajiem kreditoriem, kuriem bija pirmās šķiras ķīla (skatiet 32. un 34. punktu). |
| --- | --- |

(202)

Visi publiskie kreditori atgūs vairāk nekā privātie kreditori (skatiet 134. punktu), izņemot Finanšu ministriju, kam tomēr nebija nekādas ķīlas un ko tādējādi nevar salīdzināt ar privātajiem kreditoriem, kuriem bija pirmās šķiras ķīla (skatiet 32. un 34. punktu).

| (203) | Jāatzīmē arī, ka Ernst&Young izpētē, ko pasūtīja RAA, salīdzināja summas, ko katrs publiskais kreditors varētu prognozēt saņemt bankrota gadījumā un pārdošanas gadījumā (kas notika 2010. gadā) (skatiet 137. punktu). Izpētē secina, ka pārdošanas gadījumā katrs publiskais kreditors ir labākā situācijā. |
| --- | --- |

(203)

Jāatzīmē arī, ka Ernst&Young izpētē, ko pasūtīja RAA, salīdzināja summas, ko katrs publiskais kreditors varētu prognozēt saņemt bankrota gadījumā un pārdošanas gadījumā (kas notika 2010. gadā) (skatiet 137. punktu). Izpētē secina, ka pārdošanas gadījumā katrs publiskais kreditors ir labākā situācijā.

| (204) | Komisija ir kritiski novērtējusi Ernst&Young izpēti, lai noteiktu, vai konstatējumi iztur rūpīgu pārbaudi un parāda, ka, piekrītot norēķinam, katrs publiskais kreditors rīkojās tā, kā rīkotos privāts kreditors salīdzināmā situācijā, pamatojoties uz judikatūru, kas minēta 188. un 189. punktā iepriekš. |
| --- | --- |

(204)

Komisija ir kritiski novērtējusi Ernst&Young izpēti, lai noteiktu, vai konstatējumi iztur rūpīgu pārbaudi un parāda, ka, piekrītot norēķinam, katrs publiskais kreditors rīkojās tā, kā rīkotos privāts kreditors salīdzināmā situācijā, pamatojoties uz judikatūru, kas minēta 188. un 189. punktā iepriekš.

| (205) | Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka Ernst&Young izpētē kā metodiku izmantoja attiecīgo Eiropas tiesu judikatūru, lai novērtētu privātā kreditora noteikumu, un ņēma vērā katra publiskā kreditora statusu, ķīlu tā rīcībā, ķīlas šķiru un summu, ko tas atgūtu likvidācijas gadījumā. |
| --- | --- |

(205)

Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka Ernst&Young izpētē kā metodiku izmantoja attiecīgo Eiropas tiesu judikatūru, lai novērtētu privātā kreditora noteikumu, un ņēma vērā katra publiskā kreditora statusu, ķīlu tā rīcībā, ķīlas šķiru un summu, ko tas atgūtu likvidācijas gadījumā.

| (206) | Šā lēmuma 26. tabulā ir parādīts, ka, pamatojoties uz šo novērtējumu, katrs publiskais kreditors (Sociālās apdrošināšanas birojs, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde, Vroclavas pilsētas dome, Lejassilēzijas reģionālais birojs, Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds un Finanšu ministrija) atrodas labākā situācijā PZL Hydral visu aktīvu pārdošanas gadījumā, t. i., katrs atgūst lielāku daļu nenokārtoto saistību nekā bankrota scenārija gadījumā, kā rezultātā notiktu likvidācija, ņemot vērā publisko kreditoru attiecīgās ķīlas šķiru (skatiet 134. punktu). |
| --- | --- |

(206)

Šā lēmuma 26. tabulā ir parādīts, ka, pamatojoties uz šo novērtējumu, katrs publiskais kreditors (Sociālās apdrošināšanas birojs, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde, Vroclavas pilsētas dome, Lejassilēzijas reģionālais birojs, Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds un Finanšu ministrija) atrodas labākā situācijā PZL Hydral visu aktīvu pārdošanas gadījumā, t. i., katrs atgūst lielāku daļu nenokārtoto saistību nekā bankrota scenārija gadījumā, kā rezultātā notiktu likvidācija, ņemot vērā publisko kreditoru attiecīgās ķīlas šķiru (skatiet 134. punktu).

| (207) | Pēc tam Komisija pārbaudīja Ernst&Young izstrādātā bankrota scenārija ticamību. Novērtējuma sākumpunkts ir tāds, ka PZL Hydral vērtība ir nulle, jo tā saistības krietni pārsniedz tā aktīvu un meitasuzņēmumu vērtību. Tādēļ jebkurš kreditors bankrota scenārija gadījumā spētu atgūt tikai daļu nenokārtoto saistību, kas bija nodrošinātas ar ķīlu, ciktāl tās šķira ļāva gūt labumu no nodrošināto aktīvu likvidācijas vērtības. |
| --- | --- |

(207)

Pēc tam Komisija pārbaudīja Ernst&Young izstrādātā bankrota scenārija ticamību. Novērtējuma sākumpunkts ir tāds, ka PZL Hydral vērtība ir nulle, jo tā saistības krietni pārsniedz tā aktīvu un meitasuzņēmumu vērtību. Tādēļ jebkurš kreditors bankrota scenārija gadījumā spētu atgūt tikai daļu nenokārtoto saistību, kas bija nodrošinātas ar ķīlu, ciktāl tās šķira ļāva gūt labumu no nodrošināto aktīvu likvidācijas vērtības.

| (208) | Lēmuma 16.–20. tabulā ir parādīta katra publiskā kreditora ķīla. Tas, kādā mērā katram publiskajam kreditoram tā ķīla nodrošinātu atgūšanu, ņemot vērā tās šķiru, PZL Hydral bankrota paziņošanas gadījumā, ir parādīts 131. punktā. Lai aprēķinātu nekustamā īpašuma pārdošanas par diskontētām cenām vērtību, Ernst&Young izmantoja uzņēmumā ietilpstošo aktīvu pašreizējo patieso vērtību saskaņā ar 30. punktu un 16. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) attiecībā uz īpašumu, rūpnīcu un aprīkojumu (42). Komisija atzīmē, ka šā SFPS izmantošana ES ir obligāta, tādēļ tas ir atbilstīgs sākumpunkts, lai novērtētu likvidācijas vērtību. Komisija uzskata, ka ir pamatoti šo aktīvu bankrota vērtību pārdošanas gadījumā par diskontētu cenu samazināt par 50 %, jo šos aktīvus pārdos atsevišķi, nebūs iespējams piemērot “pastāvoša koncerna” noteikumu samazinātā pieprasījuma dēļ pēc rūpnieciskiem aktīviem ekonomikas krīzes apstākļos un jo šī vērtība ir augstāka par vidējiem ieņēmumiem no aktīvu pārdošanas bankrota gadījumos Polijā, kas ir 26,86 % salīdzinājumā ar to patieso vērtību. |
| --- | --- |

(208)

Lēmuma 16.–20. tabulā ir parādīta katra publiskā kreditora ķīla. Tas, kādā mērā katram publiskajam kreditoram tā ķīla nodrošinātu atgūšanu, ņemot vērā tās šķiru, PZL Hydral bankrota paziņošanas gadījumā, ir parādīts 131. punktā. Lai aprēķinātu nekustamā īpašuma pārdošanas par diskontētām cenām vērtību, Ernst&Young izmantoja uzņēmumā ietilpstošo aktīvu pašreizējo patieso vērtību saskaņā ar 30. punktu un 16. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) attiecībā uz īpašumu, rūpnīcu un aprīkojumu (42). Komisija atzīmē, ka šā SFPS izmantošana ES ir obligāta, tādēļ tas ir atbilstīgs sākumpunkts, lai novērtētu likvidācijas vērtību. Komisija uzskata, ka ir pamatoti šo aktīvu bankrota vērtību pārdošanas gadījumā par diskontētu cenu samazināt par 50 %, jo šos aktīvus pārdos atsevišķi, nebūs iespējams piemērot “pastāvoša koncerna” noteikumu samazinātā pieprasījuma dēļ pēc rūpnieciskiem aktīviem ekonomikas krīzes apstākļos un jo šī vērtība ir augstāka par vidējiem ieņēmumiem no aktīvu pārdošanas bankrota gadījumos Polijā, kas ir 26,86 % salīdzinājumā ar to patieso vērtību.

| (209) | Komisija secina, ka katrs publiskais kreditors ir labākā situācijā saskaņā ar pārdošanas scenāriju [...], nekā bankrota scenārija gadījumā. |
| --- | --- |

(209)

Komisija secina, ka katrs publiskais kreditors ir labākā situācijā saskaņā ar pārdošanas scenāriju [...], nekā bankrota scenārija gadījumā.

| (210) | Joprojām jānosaka, vai [...] piedāvājums ir labākais piedāvājums, kādu varēja sagaidīt publiskie kreditori. Komisija atzīmē, ka tad, kad 2009. gada pirmajā pusē kļuva skaidrs, ka [...] piedāvājumā ietvertie nosacījumi nav nodrošināti, [...] bija vienīgais pircējs, kas bija ieinteresēts PZL Wrocław aktīvu iegādē. Neskatoties uz uzaicinājuma paust interesi publicēšanu un iespējamo ieguldītāju aktīvo meklēšanu, sākot no 2008. gada maija (skatiet 90. un turpmākos punktus), nepieteicās neviens cits ieguldītājs. Tādēļ publiskajiem kreditoriem nebija pamata uzskatīt, ka kāds cits ieguldītājs nākotnē piedāvās labāku cenu. |
| --- | --- |

(210)

Joprojām jānosaka, vai [...] piedāvājums ir labākais piedāvājums, kādu varēja sagaidīt publiskie kreditori. Komisija atzīmē, ka tad, kad 2009. gada pirmajā pusē kļuva skaidrs, ka [...] piedāvājumā ietvertie nosacījumi nav nodrošināti, [...] bija vienīgais pircējs, kas bija ieinteresēts PZL Wrocław aktīvu iegādē. Neskatoties uz uzaicinājuma paust interesi publicēšanu un iespējamo ieguldītāju aktīvo meklēšanu, sākot no 2008. gada maija (skatiet 90. un turpmākos punktus), nepieteicās neviens cits ieguldītājs. Tādēļ publiskajiem kreditoriem nebija pamata uzskatīt, ka kāds cits ieguldītājs nākotnē piedāvās labāku cenu.

| (211) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija uzskata, ka 2010. gadā piekrītot 26. tabulā parādītajai norēķinu struktūrai, publiskie kreditori rīkojās tā, kā būtu rīkojies privātais kreditors, kurš vēlas atgūt summas, ko tam ir parādā finansiālās grūtībās nonācis parādnieks. Tādēļ publiskie kreditori PZL Hydral nenodrošināja priekšrocību. Attiecīgi nenokārtoto saistību nokārtošana publisko saistību daļējas norakstīšanas veidā saskaņā ar Ernst&Young izpēti nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(211)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija uzskata, ka 2010. gadā piekrītot 26. tabulā parādītajai norēķinu struktūrai, publiskie kreditori rīkojās tā, kā būtu rīkojies privātais kreditors, kurš vēlas atgūt summas, ko tam ir parādā finansiālās grūtībās nonācis parādnieks. Tādēļ publiskie kreditori PZL Hydral nenodrošināja priekšrocību. Attiecīgi nenokārtoto saistību nokārtošana publisko saistību daļējas norakstīšanas veidā saskaņā ar Ernst&Young izpēti nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

VIII.4.   Pasākumi attiecībā uz PZL Wrocław

| (212) | Komisijai ir jānosaka, vai 2007. gada aizdevums PZL Wrocław nodrošināja priekšrocību. Šajā saistībā Komisijai ir jānosaka, vai privātais ieguldītājs (“tirgus ekonomikas ieguldītāja princips”) būtu slēdzis šo darījumu ar tādiem pašiem noteikumiem, un, ja nē, tad ar kādiem noteikumiem tas to būtu slēdzis (43). |
| --- | --- |

(212)

Komisijai ir jānosaka, vai 2007. gada aizdevums PZL Wrocław nodrošināja priekšrocību. Šajā saistībā Komisijai ir jānosaka, vai privātais ieguldītājs (“tirgus ekonomikas ieguldītāja princips”) būtu slēdzis šo darījumu ar tādiem pašiem noteikumiem, un, ja nē, tad ar kādiem noteikumiem tas to būtu slēdzis (43).

| (213) | Komisija atzīmē, ka, lai noteiktu, vai tādas valsts struktūras piešķirtais aizdevums, kura jau ir uzņēmuma akcionārs, atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, struktūras ieguldījums ir jāsalīdzina ar privātas kontrolakciju sabiedrības vai privātas uzņēmumu grupas ieguldījumiem, īstenojot struktūrpolitiku un virzoties saskaņā ar ilgtermiņa izredzēm (44). |
| --- | --- |

(213)

Komisija atzīmē, ka, lai noteiktu, vai tādas valsts struktūras piešķirtais aizdevums, kura jau ir uzņēmuma akcionārs, atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, struktūras ieguldījums ir jāsalīdzina ar privātas kontrolakciju sabiedrības vai privātas uzņēmumu grupas ieguldījumiem, īstenojot struktūrpolitiku un virzoties saskaņā ar ilgtermiņa izredzēm (44).

| (214) | Komisija uzskata, ka RAA nav ārējais kreditors, kas iegulda, lai gūtu peļņu, pamatojoties uz ieņēmumiem no tā ieguldījuma procentu veidā, bet ir akcionārs, kuram pieder vairāk kā 90 % akciju PZL Hydral, kam savukārt pieder 100 % akciju PZL Wrocław. Tādēļ ir jānosaka, vai privāts ieguldītājs būtu piešķīris 2007. gada aizdevumu tādos pašos apstākļos. |
| --- | --- |

(214)

Komisija uzskata, ka RAA nav ārējais kreditors, kas iegulda, lai gūtu peļņu, pamatojoties uz ieņēmumiem no tā ieguldījuma procentu veidā, bet ir akcionārs, kuram pieder vairāk kā 90 % akciju PZL Hydral, kam savukārt pieder 100 % akciju PZL Wrocław. Tādēļ ir jānosaka, vai privāts ieguldītājs būtu piešķīris 2007. gada aizdevumu tādos pašos apstākļos.

| (215) | Attiecībā uz 2007. gada aizdevumu PZL Wrocław — Komisija, pirmkārt, atzīmē, ka to piešķīra PZL Wrocław — uzņēmumam, kas tajā laikā bija finansiāli dzīvotspējīgs un neatradās finansiālās grūtībās Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai izpratnē (skatiet 47. un 48. punktu). Tā vietā tas bija jauns uzņēmums, kam nebija parādu un kam bija jau būtisks skaits pasūtījumu tā grāmatojumos, galvenokārt līgumu veidā ar Polijas Aizsardzības ministriju, ar kuru tam bija ilgstošas uzņēmējdarbības attiecības. |
| --- | --- |

(215)

Attiecībā uz 2007. gada aizdevumu PZL Wrocław — Komisija, pirmkārt, atzīmē, ka to piešķīra PZL Wrocław — uzņēmumam, kas tajā laikā bija finansiāli dzīvotspējīgs un neatradās finansiālās grūtībās Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai izpratnē (skatiet 47. un 48. punktu). Tā vietā tas bija jauns uzņēmums, kam nebija parādu un kam bija jau būtisks skaits pasūtījumu tā grāmatojumos, galvenokārt līgumu veidā ar Polijas Aizsardzības ministriju, ar kuru tam bija ilgstošas uzņēmējdarbības attiecības.

| (216) | Komisija atzīmē, ka RAA paredzēja nodrošināt peļņu no sava ieguldījuma ar parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā [...] % apmērā un sekojošo šīs PZL Wrocław daļas pārdošanu privātam ieguldītājam (par apmēram [...]), kā noteikts plānā. |
| --- | --- |

(216)

Komisija atzīmē, ka RAA paredzēja nodrošināt peļņu no sava ieguldījuma ar parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā [...] % apmērā un sekojošo šīs PZL Wrocław daļas pārdošanu privātam ieguldītājam (par apmēram [...]), kā noteikts plānā.

| (217) | RAA ņēma vērā notiekošās sarunas ar [...] (skatiet 74. punktu). |
| --- | --- |

(217)

RAA ņēma vērā notiekošās sarunas ar [...] (skatiet 74. punktu).

| (218) | Tādēļ, lai noteiktu, vai RAA rīkojās saskaņā ar privāta ieguldītāja principu, ir jānosaka, kādu pārdošanas cenu RAA varēja prognozēt savai daļai, kāds bija riska līmenis un vai ieņēmumi no ieguldījuma pēc šīs pārdošanas bija pietiekami saistībā ar RAA uzņemto risku. |
| --- | --- |

(218)

Tādēļ, lai noteiktu, vai RAA rīkojās saskaņā ar privāta ieguldītāja principu, ir jānosaka, kādu pārdošanas cenu RAA varēja prognozēt savai daļai, kāds bija riska līmenis un vai ieņēmumi no ieguldījuma pēc šīs pārdošanas bija pietiekami saistībā ar RAA uzņemto risku.

| (219) | Pirms aizdevuma piešķiršanas, RAA bija pasūtījusi neatkarīga eksperta izpēti, lai noteiktu PZL Wrocław vērtību pēc tā atdalīšanas pabeigšanas no PZL Hydral (skatiet 66. punktu). |
| --- | --- |

(219)

Pirms aizdevuma piešķiršanas, RAA bija pasūtījusi neatkarīga eksperta izpēti, lai noteiktu PZL Wrocław vērtību pēc tā atdalīšanas pabeigšanas no PZL Hydral (skatiet 66. punktu).

| (220) | Komisija kritiski novērtēja šo izpēti un secināja, ka bija pamatoti prognozēt pārdošanas cenu vismaz [...] apmērā (skatiet 71. un turpmākos punktus). Tādēļ, pārdodot apmēram [...] % savu akciju, RAA varēja prognozēt būtiskus ieņēmumus vismaz PLN 48,5 miljonu apmērā, ja pārdošana būtu sekmīga. |
| --- | --- |

(220)

Komisija kritiski novērtēja šo izpēti un secināja, ka bija pamatoti prognozēt pārdošanas cenu vismaz [...] apmērā (skatiet 71. un turpmākos punktus). Tādēļ, pārdodot apmēram [...] % savu akciju, RAA varēja prognozēt būtiskus ieņēmumus vismaz PLN 48,5 miljonu apmērā, ja pārdošana būtu sekmīga.

| (221) | Komisija atzīst, ka jebkurš privatizācijas gadījums ir vienmēr saistīts ar būtisku risku. Šajā gadījumā pirmais mēģinājums jau bija nesekmīgs. Tajā pašā laikā Komisija atzīmē, ka Polijas aviācijas un aizsardzības jomas uzņēmuma vispārējās izredzes bija samērā stabilas, ņemot vērā Polijas armijas pastāvošos pienākumus ārvalstīs un Polijas apņemšanās NATO attiecībā uz tās aizsardzības spējām. Turklāt, ņemot vērā vajadzību saņemt īpašas atļaujas, ierobežojumi iekļūšanai attiecīgajā tirgus segmentā ir lieli, kas savukārt palielina jau esošo dalībnieku pievilcību. |
| --- | --- |

(221)

Komisija atzīst, ka jebkurš privatizācijas gadījums ir vienmēr saistīts ar būtisku risku. Šajā gadījumā pirmais mēģinājums jau bija nesekmīgs. Tajā pašā laikā Komisija atzīmē, ka Polijas aviācijas un aizsardzības jomas uzņēmuma vispārējās izredzes bija samērā stabilas, ņemot vērā Polijas armijas pastāvošos pienākumus ārvalstīs un Polijas apņemšanās NATO attiecībā uz tās aizsardzības spējām. Turklāt, ņemot vērā vajadzību saņemt īpašas atļaujas, ierobežojumi iekļūšanai attiecīgajā tirgus segmentā ir lieli, kas savukārt palielina jau esošo dalībnieku pievilcību.

| (222) | Komisija arī atzīmē, ka paredzamie ieņēmumi no ieguldījuma bija pietiekami svarīgi, lai attaisnotu samērā augsto risku, un ka papildus RAA ieguva ķīlu reģistrētas ķīlas veidā attiecībā uz mehānismiem PLN 5,5 miljonu apmērā un parastu ķīlu attiecībā uz [...] % akciju (skatiet 65. punktu). |
| --- | --- |

(222)

Komisija arī atzīmē, ka paredzamie ieņēmumi no ieguldījuma bija pietiekami svarīgi, lai attaisnotu samērā augsto risku, un ka papildus RAA ieguva ķīlu reģistrētas ķīlas veidā attiecībā uz mehānismiem PLN 5,5 miljonu apmērā un parastu ķīlu attiecībā uz [...] % akciju (skatiet 65. punktu).

| (223) | Pamatojoties uz iepriekš aprakstīto, Komisija pieņem, ka 2007. gada aizdevumu piešķīra saskaņā ar privāta ieguldītāja principu un ka tādēļ tas nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(223)

Pamatojoties uz iepriekš aprakstīto, Komisija pieņem, ka 2007. gada aizdevumu piešķīra saskaņā ar privāta ieguldītāja principu un ka tādēļ tas nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (224) | Komisijai ir jānosaka, vai 2008. gada aizdevums PZL Wrocław nodrošināja priekšrocību. Šajā saistībā Komisija piemēros privāta ieguldītāja principu, kā izklāstīts 212.–214. punktā, tajos paskaidroto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(224)

Komisijai ir jānosaka, vai 2008. gada aizdevums PZL Wrocław nodrošināja priekšrocību. Šajā saistībā Komisija piemēros privāta ieguldītāja principu, kā izklāstīts 212.–214. punktā, tajos paskaidroto iemeslu dēļ.

| (225) | Attiecībā uz 2008. gada aizdevumu PZL Wrocław Komisija, pirmkārt, atzīmē, ka to piešķīra PZL Wrocław — uzņēmumam, kas tajā laikā bija finansiāli dzīvotspējīgs un neatradās finansiālās grūtībās Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai izpratnē. Tā vietā tas bija jauns uzņēmums, kam nebija parādu un kam bija jau būtisks skaits pasūtījumu tā grāmatojumos, galvenokārt līgumu veidā par summu [...] apmērā ar Polijas Aizsardzības ministriju (skatiet 48. punktu). Komisija uzskata, ka šo aizdevumu piešķīra īpaši, lai apstrādātu pieaugošo skaitu Aizsardzības ministrijas pasūtījumu. Turklāt 2008. gadā uzņēmums saņēma privātu finansējumu operatīvās izpirkumnomas veidā (skatiet 87. punktu). |
| --- | --- |

(225)

Attiecībā uz 2008. gada aizdevumu PZL Wrocław Komisija, pirmkārt, atzīmē, ka to piešķīra PZL Wrocław — uzņēmumam, kas tajā laikā bija finansiāli dzīvotspējīgs un neatradās finansiālās grūtībās Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai izpratnē. Tā vietā tas bija jauns uzņēmums, kam nebija parādu un kam bija jau būtisks skaits pasūtījumu tā grāmatojumos, galvenokārt līgumu veidā par summu [...] apmērā ar Polijas Aizsardzības ministriju (skatiet 48. punktu). Komisija uzskata, ka šo aizdevumu piešķīra īpaši, lai apstrādātu pieaugošo skaitu Aizsardzības ministrijas pasūtījumu. Turklāt 2008. gadā uzņēmums saņēma privātu finansējumu operatīvās izpirkumnomas veidā (skatiet 87. punktu).

| (226) | Komisija atzīmē, ka RAA piešķīra 2008. gada aizdevumu drīz pirms paredzamās sarunu ar [...] pabeigšanas attiecībā uz PZL Wrocław pārdošanu (skatiet 74. punktu). Tā šādi rīkojās, lai nodrošinātu pārejas aizdevumu laikposmam pirms darījuma noslēgšanas, kad PZL Wrocław bija strauji jāpaplašina sava jauda, lai apstrādātu pieaugošo skaitu Aizsardzības ministrijas pasūtījumu. Tādēļ RAA aizdevuma piešķiršanas galvenā motivācija bija nodrošināt, ka uzņēmums var izmantot uzņēmējdarbības iespējas pirms darījuma ar [...] noslēgšanas, un nodrošināt, ka darījums tiek noslēgts ātri. |
| --- | --- |

(226)

Komisija atzīmē, ka RAA piešķīra 2008. gada aizdevumu drīz pirms paredzamās sarunu ar [...] pabeigšanas attiecībā uz PZL Wrocław pārdošanu (skatiet 74. punktu). Tā šādi rīkojās, lai nodrošinātu pārejas aizdevumu laikposmam pirms darījuma noslēgšanas, kad PZL Wrocław bija strauji jāpaplašina sava jauda, lai apstrādātu pieaugošo skaitu Aizsardzības ministrijas pasūtījumu. Tādēļ RAA aizdevuma piešķiršanas galvenā motivācija bija nodrošināt, ka uzņēmums var izmantot uzņēmējdarbības iespējas pirms darījuma ar [...] noslēgšanas, un nodrošināt, ka darījums tiek noslēgts ātri.

| (227) | Komisija atzīmē, ka aizdevums ir ierobežots PLN 4 miljonu apmērā, kas ir summa, kura nepieciešama, lai iegūtu aktīvus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Aizsardzības ministrijas papildu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(227)

Komisija atzīmē, ka aizdevums ir ierobežots PLN 4 miljonu apmērā, kas ir summa, kura nepieciešama, lai iegūtu aktīvus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Aizsardzības ministrijas papildu pieprasījumu.

| (228) | Turklāt Komisija konstatē, ka aizdevumu nodrošināja ar reģistrētu ķīlu attiecībā uz mehānismiem PLN 2,8 miljonu vērtībā un ar parastu ķīlu attiecībā uz saņemamām summām saskaņā ar komerclīgumiem PLN 5,2 miljonu apmērā, kā arī to, ka tam bija mainīga procentu likme, kas bija identiska piemērojamai atsauces likmei, kuru publicēja Komisija (skatiet 83. punktu). Tomēr, pirms 2008. gada aizdevuma piešķiršanas, RAA izskatīja PZL Wrocław finansiālo situāciju un secināja, ka tā nodrošina peļņu. Pamatojoties uz to, RAA varēja prognozēt, ka PZL Wrocław nodrošinās pietiekamu skaidras naudas plūsmu, lai atmaksātu aizdevumu un lai RAA saņemtu ieņēmumus no tās ieguldījuma. |
| --- | --- |

(228)

Turklāt Komisija konstatē, ka aizdevumu nodrošināja ar reģistrētu ķīlu attiecībā uz mehānismiem PLN 2,8 miljonu vērtībā un ar parastu ķīlu attiecībā uz saņemamām summām saskaņā ar komerclīgumiem PLN 5,2 miljonu apmērā, kā arī to, ka tam bija mainīga procentu likme, kas bija identiska piemērojamai atsauces likmei, kuru publicēja Komisija (skatiet 83. punktu). Tomēr, pirms 2008. gada aizdevuma piešķiršanas, RAA izskatīja PZL Wrocław finansiālo situāciju un secināja, ka tā nodrošina peļņu. Pamatojoties uz to, RAA varēja prognozēt, ka PZL Wrocław nodrošinās pietiekamu skaidras naudas plūsmu, lai atmaksātu aizdevumu un lai RAA saņemtu ieņēmumus no tās ieguldījuma.

| (229) | Komisija konstatē, ka tā ir parasta uzņēmējdarbības rīcība, ka vairākums akcionāru, kas ir iesaistīti uzņēmuma pārdošanas procesā, piešķir mazu pārejas aizdevumu, ja šis aizdevums ir vajadzīgs, lai izmantotu uzņēmējdarbības iespējas, un nodrošina, ka pārdošana notiks bez problēmām. Komisija uzskata, ka 2008. gada aizdevumu, kas turklāt bija pienācīgi nodrošināts un nodrošināja procentus ar atsauces likmi, RAA piešķīra saskaņā ar šādu loģiku. |
| --- | --- |

(229)

Komisija konstatē, ka tā ir parasta uzņēmējdarbības rīcība, ka vairākums akcionāru, kas ir iesaistīti uzņēmuma pārdošanas procesā, piešķir mazu pārejas aizdevumu, ja šis aizdevums ir vajadzīgs, lai izmantotu uzņēmējdarbības iespējas, un nodrošina, ka pārdošana notiks bez problēmām. Komisija uzskata, ka 2008. gada aizdevumu, kas turklāt bija pienācīgi nodrošināts un nodrošināja procentus ar atsauces likmi, RAA piešķīra saskaņā ar šādu loģiku.

| (230) | Pamatojoties uz iepriekš aprakstīto, Komisija pieņem, ka 2008. gada aizdevumu piešķīra saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu un ka tādēļ tas nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(230)

Pamatojoties uz iepriekš aprakstīto, Komisija pieņem, ka 2008. gada aizdevumu piešķīra saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu un ka tādēļ tas nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (231) | Piekrītot pirmajai parāda maiņai pret akcijām pamatkapitālā un tad nododot visus ieņēmumus no PZL Hydral pamatkapitāla pārdošanas, lai varētu nokārtot nenokārtotās saistības ar valsts struktūrām, kā paredzēts plānā, RAA patiesībā anulēja parādus PLN 17,2 miljonu apmērā, atgūstot tikai [> PLN 1 053 196,36]. |
| --- | --- |

(231)

Piekrītot pirmajai parāda maiņai pret akcijām pamatkapitālā un tad nododot visus ieņēmumus no PZL Hydral pamatkapitāla pārdošanas, lai varētu nokārtot nenokārtotās saistības ar valsts struktūrām, kā paredzēts plānā, RAA patiesībā anulēja parādus PLN 17,2 miljonu apmērā, atgūstot tikai [> PLN 1 053 196,36].

| (232) | Ir nepieciešams noteikt, vai parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā ir saistīta ar priekšrocību, ko PZL Wrocław ir piešķīrusi RAA. Šajā saistībā Komisijai ir jānosaka, vai, īstenojot šo darījumu, RAA nodrošināja atbilstību privāta ieguldītāja noteikumam, kā noteikts 188. un 189. punktā. |
| --- | --- |

(232)

Ir nepieciešams noteikt, vai parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā ir saistīta ar priekšrocību, ko PZL Wrocław ir piešķīrusi RAA. Šajā saistībā Komisijai ir jānosaka, vai, īstenojot šo darījumu, RAA nodrošināja atbilstību privāta ieguldītāja noteikumam, kā noteikts 188. un 189. punktā.

| (233) | Komisija pirmām kārtām atzīmē, ka [...] 2009. gada piedāvājums [...] bija par [...] mazāks nekā [...] 2008. gada piedāvājums. Komisija uzskata, ka šī atšķirība atspoguļo situācijas pasliktināšanos PZL Wrocław, kas 2008. gadā bija peļņu nesošs uzņēmums ar labām izredzēm, savukārt 2009. gadā bija novērojamas grūtību pazīmes galvenokārt Aizsardzības ministrijas pasūtījumu skaita būtiskā samazinājuma dēļ. |
| --- | --- |

(233)

Komisija pirmām kārtām atzīmē, ka [...] 2009. gada piedāvājums [...] bija par [...] mazāks nekā [...] 2008. gada piedāvājums. Komisija uzskata, ka šī atšķirība atspoguļo situācijas pasliktināšanos PZL Wrocław, kas 2008. gadā bija peļņu nesošs uzņēmums ar labām izredzēm, savukārt 2009. gadā bija novērojamas grūtību pazīmes galvenokārt Aizsardzības ministrijas pasūtījumu skaita būtiskā samazinājuma dēļ.

| (234) | Komisija arī atzīmē, ka papildus [...] RAA neparedzēja atrast citu pircēju akcijām, ko tā parāda maiņas pret akcijām pamatkapitālā rezultātā bija ieguvusi PZL Wrocław (skatiet 210. punktu). Lai nodrošinātu, ka darījums ir sekmīgs, RAA bija jānodrošina, ka tā var nokārtot saistības attiecībā pret publiskajiem kreditoriem ciktāl tiem bija piemērota hipotēka PZL Wroclaw aktīviem, jo pretējā gadījumā aģentūra nevarētu izpildīt apņemšanos nodod visus aktīvus, kam nebija piemērota ķīla. |
| --- | --- |

(234)

Komisija arī atzīmē, ka papildus [...] RAA neparedzēja atrast citu pircēju akcijām, ko tā parāda maiņas pret akcijām pamatkapitālā rezultātā bija ieguvusi PZL Wrocław (skatiet 210. punktu). Lai nodrošinātu, ka darījums ir sekmīgs, RAA bija jānodrošina, ka tā var nokārtot saistības attiecībā pret publiskajiem kreditoriem ciktāl tiem bija piemērota hipotēka PZL Wroclaw aktīviem, jo pretējā gadījumā aģentūra nevarētu izpildīt apņemšanos nodod visus aktīvus, kam nebija piemērota ķīla.

| (235) | Turklāt, ja PZL Wrocław pārdošana, kas tā bija gadījumā, uz kuru pamatoja publisko saistību pārstrukturēšanu daļēju atmaksu veidā, nenotiktu, nodokļu iestādes piemērotu savu prasību izpildi saskaņā ar Nodokļu kodeksu (skatiet 144. punktu). Turklāt, ņemot vērā PZL Wrocław finansiālo situāciju, pārdošanas vienošanās neizdošanās novestu pie PZL Wrocław bankrota (skatiet 52. punktu). |
| --- | --- |

(235)

Turklāt, ja PZL Wrocław pārdošana, kas tā bija gadījumā, uz kuru pamatoja publisko saistību pārstrukturēšanu daļēju atmaksu veidā, nenotiktu, nodokļu iestādes piemērotu savu prasību izpildi saskaņā ar Nodokļu kodeksu (skatiet 144. punktu). Turklāt, ņemot vērā PZL Wrocław finansiālo situāciju, pārdošanas vienošanās neizdošanās novestu pie PZL Wrocław bankrota (skatiet 52. punktu).

| (236) | Tādēļ Komisija secina, ka vienīgā alternatīva PLN 17,2 miljonu de facto anulēšanas pieņemšanai bija PZL Wrocław un PZL Hydral likvidēšana. |
| --- | --- |

(236)

Tādēļ Komisija secina, ka vienīgā alternatīva PLN 17,2 miljonu de facto anulēšanas pieņemšanai bija PZL Wrocław un PZL Hydral likvidēšana.

| (237) | Ernst&Young izpētes papildinājumā novērtēja šo divus scenārijus. Komisija ir kritiski novērtējusi Ernst&Young izpēti, lai noteiktu, vai konstatējumi iztur rūpīgu pārbaudi un parāda, ka, piekrītot norēķinam, RAA rīkojās tā, kā rīkotos privāts kreditors salīdzināmā situācijā, pamatojoties uz judikatūru, kas minēta 188. un 189. punktā. |
| --- | --- |

(237)

Ernst&Young izpētes papildinājumā novērtēja šo divus scenārijus. Komisija ir kritiski novērtējusi Ernst&Young izpēti, lai noteiktu, vai konstatējumi iztur rūpīgu pārbaudi un parāda, ka, piekrītot norēķinam, RAA rīkojās tā, kā rīkotos privāts kreditors salīdzināmā situācijā, pamatojoties uz judikatūru, kas minēta 188. un 189. punktā.

| (238) | Izpētē secināts, ka bankrota gadījumā parasti kreditori nesaņems neko, jo daudzi no aktīviem ir apgrūtināti ar ķīlām un hipotēkām, un nodokļu iestādes turklāt varēs piemērot savu prasību izpildi pret PZL Wrocław (skatiet 143. un turpmākos punktus). Komisija ir apstiprinājusi šo informāciju, izskatot PZL Wrocław finanšu pārskatus un analizējot Polijas tiesību aktu īstenošanu, un ir secinājusi, ka Ernst&Young novērtējums ir pamatots. |
| --- | --- |

(238)

Izpētē secināts, ka bankrota gadījumā parasti kreditori nesaņems neko, jo daudzi no aktīviem ir apgrūtināti ar ķīlām un hipotēkām, un nodokļu iestādes turklāt varēs piemērot savu prasību izpildi pret PZL Wrocław (skatiet 143. un turpmākos punktus). Komisija ir apstiprinājusi šo informāciju, izskatot PZL Wrocław finanšu pārskatus un analizējot Polijas tiesību aktu īstenošanu, un ir secinājusi, ka Ernst&Young novērtējums ir pamatots.

| (239) | Rezultātā Komisija uzskata, ka parastajai ķīlai, kas attiecas uz saņemamajām summām un kas nodrošina 2008. gada aizdevumu, likvidācijas scenārija gadījumā nav nekādas vērtības. Turklāt ķīlai attiecībā uz [...] % akciju likvidācijas scenārija gadījumā nav nekādas vērtības, jo pašām akcijām ir nulles vērtība. |
| --- | --- |

(239)

Rezultātā Komisija uzskata, ka parastajai ķīlai, kas attiecas uz saņemamajām summām un kas nodrošina 2008. gada aizdevumu, likvidācijas scenārija gadījumā nav nekādas vērtības. Turklāt ķīlai attiecībā uz [...] % akciju likvidācijas scenārija gadījumā nav nekādas vērtības, jo pašām akcijām ir nulles vērtība.

| (240) | Tādēļ, lai noteiktu, ko RAA iegūtu likvidācijas scenārija gadījumā, ir jāaprēķina peļņa, kuru tā varētu prognozēt no to objektu pārdošanas, kam tai ir reģistrētas ķīlas. |
| --- | --- |

(240)

Tādēļ, lai noteiktu, ko RAA iegūtu likvidācijas scenārija gadījumā, ir jāaprēķina peļņa, kuru tā varētu prognozēt no to objektu pārdošanas, kam tai ir reģistrētas ķīlas.

| (241) | Ernst&Young izpētes papildinājumā atzīmē, ka mehānismu, uz kuriem RAA bija ķīlas par 2007. gada aizdevumu, bilances vērtība 2007. gadā bija PLN 5,5 miljoni, savukārt mehānismu, uz kuriem RAA bija ķīlas par 2008. gada aizdevumu, bilances vērtība 2008. gadā bija PLN 2,8 miljoni. |
| --- | --- |

(241)

Ernst&Young izpētes papildinājumā atzīmē, ka mehānismu, uz kuriem RAA bija ķīlas par 2007. gada aizdevumu, bilances vērtība 2007. gadā bija PLN 5,5 miljoni, savukārt mehānismu, uz kuriem RAA bija ķīlas par 2008. gada aizdevumu, bilances vērtība 2008. gadā bija PLN 2,8 miljoni.

| (242) | Ernst&Young izpētes papildinājumā RAA labā reģistrēto ķīlu likvidācijas vērtības pamatā bija PZL Wrocław auditētajos finanšu pārskatos ietverto aktīvu bilances vērtība (skatiet 151. un 152. punktu) 2010. gada 31. janvārī, t. i., PLN 2,1 miljons. |
| --- | --- |

(242)

Ernst&Young izpētes papildinājumā RAA labā reģistrēto ķīlu likvidācijas vērtības pamatā bija PZL Wrocław auditētajos finanšu pārskatos ietverto aktīvu bilances vērtība (skatiet 151. un 152. punktu) 2010. gada 31. janvārī, t. i., PLN 2,1 miljons.

| (243) | Komisija uzskata, ka kustamo pamatlīdzekļu (kas bija 2007. un 2008. gada aizdevumu ķīla) bilances vērtība, kāda bija ietverta auditētajos finanšu pārskatos, ir atbilstīgs sākumpunkts, lai novērtētu to likvidācijas vērtību. Komisija pirmām kārtām atzīmē, ka lielā atšķirība starp bilances vērtību un aktīvu neto vērtību, ko konstatēja 2008. gada izpētē, novērtējot PZL Wrocław, tika konstatēta nekustamā īpašuma vērtības būtiskā pieauguma dēļ. Attiecībā uz mehānismu vērtību neveica nekādas korekcijas. Turklāt Komisija atzīmē, ka, ņemot vērā īso laikposmu starp ķīlas noteikšanu un novērtējumu, nav citu rādītāju tam, ka bilances vērtība neatspoguļotu konservatīvi noteikto mehānismu vērtību. |
| --- | --- |

(243)

Komisija uzskata, ka kustamo pamatlīdzekļu (kas bija 2007. un 2008. gada aizdevumu ķīla) bilances vērtība, kāda bija ietverta auditētajos finanšu pārskatos, ir atbilstīgs sākumpunkts, lai novērtētu to likvidācijas vērtību. Komisija pirmām kārtām atzīmē, ka lielā atšķirība starp bilances vērtību un aktīvu neto vērtību, ko konstatēja 2008. gada izpētē, novērtējot PZL Wrocław, tika konstatēta nekustamā īpašuma vērtības būtiskā pieauguma dēļ. Attiecībā uz mehānismu vērtību neveica nekādas korekcijas. Turklāt Komisija atzīmē, ka, ņemot vērā īso laikposmu starp ķīlas noteikšanu un novērtējumu, nav citu rādītāju tam, ka bilances vērtība neatspoguļotu konservatīvi noteikto mehānismu vērtību.

| (244) | Ernst&Young izpētes papildinājumā argumentē, ka likvidācijas gadījumā šos aktīvus būtu jāpārdod par diskontētu cenu ar 50 % atlaidi un ka tādēļ paredzamā vērtība ir PLN 1 053 196,36. Komisija atzīst, ka tādi aktīvi kā mehānismi, ko pārdod saistībā ar likvidāciju, parasti tiek pārdoti par cenu, kura ir zemāka par to bilances vērtību. |
| --- | --- |

(244)

Ernst&Young izpētes papildinājumā argumentē, ka likvidācijas gadījumā šos aktīvus būtu jāpārdod par diskontētu cenu ar 50 % atlaidi un ka tādēļ paredzamā vērtība ir PLN 1 053 196,36. Komisija atzīst, ka tādi aktīvi kā mehānismi, ko pārdod saistībā ar likvidāciju, parasti tiek pārdoti par cenu, kura ir zemāka par to bilances vērtību.

| (245) | Komisija uzskata, ka 50 % samazinājums ir pamatots Ernst&Young norādīto iemeslu dēļ un iepriekš 147. punktā aprakstīto iemeslu dēļ. Tā it sevišķi uzskata, ka to hipotētiskās vērtības novērtēšana bankrota darījumā tika veikta, izmantojot metodiku, ko var uzskatīt par piemērotu realizējamās vērtības noteikšanai attiecībā uz prasībām pret aizņēmējiem, kuriem draud bankrots, ņemot vērā pārdodamo mehānismu specifiku, pārdošanas iespējamību konkrētam klientam (Aizsardzības ministrijai), kas samazina tā tēriņus, ņemot vērā vajadzību pielāgoties nodokļu ieņēmumu samazinājumam krīzes dēļ. |
| --- | --- |

(245)

Komisija uzskata, ka 50 % samazinājums ir pamatots Ernst&Young norādīto iemeslu dēļ un iepriekš 147. punktā aprakstīto iemeslu dēļ. Tā it sevišķi uzskata, ka to hipotētiskās vērtības novērtēšana bankrota darījumā tika veikta, izmantojot metodiku, ko var uzskatīt par piemērotu realizējamās vērtības noteikšanai attiecībā uz prasībām pret aizņēmējiem, kuriem draud bankrots, ņemot vērā pārdodamo mehānismu specifiku, pārdošanas iespējamību konkrētam klientam (Aizsardzības ministrijai), kas samazina tā tēriņus, ņemot vērā vajadzību pielāgoties nodokļu ieņēmumu samazinājumam krīzes dēļ.

| (246) | Tādēļ Komisija secina, ka, pamatojoties uz informāciju, kas tai pieejama šā lēmuma pieņemšanas laikā, RAA nenokārtoto aizdevumu bankrota vērtība bija PLN 1 053 196,36. |
| --- | --- |

(246)

Tādēļ Komisija secina, ka, pamatojoties uz informāciju, kas tai pieejama šā lēmuma pieņemšanas laikā, RAA nenokārtoto aizdevumu bankrota vērtība bija PLN 1 053 196,36.

| (247) | Pārdošanas scenārija gadījumā RAA nenokārtoto aizdevumu vērtība bija augstāka, jo [...] piedāvāja RAA samaksāt [> PLN 1 053 196,36]. |
| --- | --- |

(247)

Pārdošanas scenārija gadījumā RAA nenokārtoto aizdevumu vērtība bija augstāka, jo [...] piedāvāja RAA samaksāt [> PLN 1 053 196,36].

| (248) | Komisija secina, ka privāts kreditors, kas būtu RAA situācijā, būtu pieņēmis PLN 17,2 miljonu anulēšanu, jo tas nevarētu pamatoti paredzēt atgūt prasīto lielākā apjomā, ja īstenotos bankrota procedūra. Tādēļ, pamatojoties uz iepriekš aprakstīto, Komisija pieņem, ka RAA rīcība attiecībā uz 2010. gada parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā atbilst privāta ieguldītāja principam un ka parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(248)

Komisija secina, ka privāts kreditors, kas būtu RAA situācijā, būtu pieņēmis PLN 17,2 miljonu anulēšanu, jo tas nevarētu pamatoti paredzēt atgūt prasīto lielākā apjomā, ja īstenotos bankrota procedūra. Tādēļ, pamatojoties uz iepriekš aprakstīto, Komisija pieņem, ka RAA rīcība attiecībā uz 2010. gada parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā atbilst privāta ieguldītāja principam un ka parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

IX.   SECINĀJUMS

| (249) | Komisija atzīmē, ka oficiāla izmeklēšana par kapitāla ieguldījumu PLN 113 miljonu apmērā, ko paziņoja, bet pēc tam atsauca Polijas iestādes, vairs nav vajadzīga saskaņā ar Procedūras regulas 8. pantu. |
| --- | --- |

(249)

Komisija atzīmē, ka oficiāla izmeklēšana par kapitāla ieguldījumu PLN 113 miljonu apmērā, ko paziņoja, bet pēc tam atsauca Polijas iestādes, vairs nav vajadzīga saskaņā ar Procedūras regulas 8. pantu.

| (250) | Attiecībā uz publisko kreditoru saistību izpildes nepiemērošanu un to sekojošo nokārtošanu Komisija konstatē, ka publiskie kreditori rīkojās saskaņā ar privāta kreditora noteikumu. Tādēļ publisko kreditoru rīcība neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(250)

Attiecībā uz publisko kreditoru saistību izpildes nepiemērošanu un to sekojošo nokārtošanu Komisija konstatē, ka publiskie kreditori rīkojās saskaņā ar privāta kreditora noteikumu. Tādēļ publisko kreditoru rīcība neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (251) | Komisija secina, ka plānotā daļējā parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā, ko īstenoja Rūpniecības attīstības aģentūra saistībā ar grozīto plānu, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo atbilst privāta kreditora noteikumam. Komisija arī uzskata, ka 2007. un 2008. gada aizdevumi PZL Wrocław labā nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo atbilst privāta ieguldītāja principam. |
| --- | --- |

(251)

Komisija secina, ka plānotā daļējā parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā, ko īstenoja Rūpniecības attīstības aģentūra saistībā ar grozīto plānu, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo atbilst privāta kreditora noteikumam. Komisija arī uzskata, ka 2007. un 2008. gada aizdevumi PZL Wrocław labā nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo atbilst privāta ieguldītāja principam.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Komisija ir izlēmusi slēgt oficiālo izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu attiecībā uz kapitāla ieguldījumu PLN 113 miljonu apmērā, atzīmējot, ka Polija ir atsaukusi savu paziņojumu un neturpinās šo atbalsta projektu.

2. pants

1.   Polijas valsts iestāžu īstenotā daļējā 1998.–2007. gada prasību piemērošanas neīstenošana pret PZL Hydral un šo parādu nokārtošana laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

2.   Aizdevumi, ko RAA piešķīra PZL Wrocław 2007. gadā (PLN 12,5 miljoni) un 2008. gadā (PLN 4 miljoni) nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

3.   Sekojošā šo aizdevumu daļēja norakstīšana attiecībā uz 17,2 miljoniem, ko īstenoja kā parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā, nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 4. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 324, 19.12.2008., 17. lpp.

1

(2)  OV C 158, 18.6.2010., 9. lpp.

2

(3)  Oficiālais Vēstnesis Nr. 145, 1625. punkts ar grozījumiem.

3

(4)  Oficiālais Vēstnesis Nr. 122, 1320. punkts ar grozījumiem.

4

(5)  Oficiālais Vēstnesis Nr. 116, 1090. punkts ar grozījumiem.

5

(6)  Oficiālais Vēstnesis Nr. 192, 1965. punkts ar grozījumiem.

6

(7)  Oficiālais Vēstnesis Nr. 214, 1571. punkts ar grozījumiem.

7

(8)  Konfidenciāla informācija.

8

(9)  Polijas Oficiālais Vēstnesis 1997/140, 939. punkts ar grozījumiem.

9

(10)  2010. gada 22. jūnijā USD 1 = PLN 3,3. Tās dienas valūtas kurss ir izmantots visās šajā lēmumā izmantotajās summās, kas konvertētas no USD uz PLN; šīs summas ir sniegtas, lai nodrošinātu pamatu salīdzinājumam ar PLN, un tām ir tikai informatīva nozīme.

10

(11)  Faktiskās summas ir atkarīgas no sasniegtajiem pārdošanas apjomiem.

11

(12)  Saskaņā ar Polijas tiesību aktiem tas, ka zemāku hipotēkas šķiru automātiski nomaina uz augstāku šķiru, ir paredzēts Zemesgrāmatas un hipotēku likuma 12. pantā, Oficiālais Vēstnesis Nr. 19, 147. punkts.

12

(13)  Šī summa atspoguļo piedziņas izmaksas, ko ir aprēķinājusi Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde.

13

(14)  Nokavētajiem nodokļu maksājumiem piemēro procentus attiecībā uz visiem publiskajās tiesībās paredzētajiem debitoru parādiem, kas ietilpst nodokļu iestāžu un valsts struktūru kompetencē. Lai gan tādām iestādēm kā Sociālās apdrošināšanas fonds ir pašām savi juridiskie noteikumi, kas paredz tādu iemaksu piedzīšanu, kuras nav veiktas laikā, uz šīm summām piemērojamo procentu aprēķināšanu attiecas juridiskie noteikumi saskaņā ar 1997. gada 29. augusta Nodokļu kodeksu. Tabulā ir parādītas gada procentu likmes, jo tās regulāri mainās. Tas izriet no pienākuma, ko finanšu ministram paredz Nodokļu kodeksa 56. pants, proti, noteikt un publicēt pašreizējās procentu likmes, kuras piemēro nokavētiem nodokļu maksājumiem, saskaņā ar tirgus attīstību un likmēm, ko piemēro Polijas Valsts banka. Detalizēti noteikumi, kas reglamentē nokavētiem nodokļu maksājumiem piemērojamo procentu aprēķināšanu, ir noteikti finanšu ministra 2005. gada 22. augusta noteikumos (Oficiālais Vēstnesis Nr. 165, 1373. punkts) un pirms tam — finanšu ministra 1997., 2001. un 2002. gada noteikumos. Izmaiņas saistībās attiecībā pret publisko tiesību kreditoriem ņem vērā jebkādas parāda summas daļējas atmaksas.

14

(15)  Tīrā peļņa šeit un lēmumā turpmāk ir noteikta kā peļņa pirms nodokļu nomaksas.

15

(16)  2003. gada 28. februāra Bankrota un pārstrukturēšanas likums, Oficiālais Vēstnesis Nr. 60, 535. punkts ar grozījumiem.

16

(17)  Reģistrētās ķīlas reglamentē Reģistrēto ķīlu un ķīlu reģistra likums (1996. gada 6. decembra Oficiālais Vēstnesis Nr. 149, 703. punkts ar grozījumiem). Reģistrētai ķīlai ir vajadzīgs rakstisks līgums starp kreditoru un personu, kas ir pilnvarota izmantot ķīlas priekšmetu, kā arī tā ir jāreģistrē ķīlu reģistrā, kādus uztur apgabaltiesas. Attiecīgais īpašums var palikt īpašnieka īpašumā, kurš turpina būt tiesīgs to izmantot, vai trešās personas valdījumā, kam piemēro šīs puses vienošanos.

17

(18)  Parastās ķīlas reglamentē Civilkodekss. Ķīlu nosaka ar līgumu starp īpašnieku un kreditoru, un, izņemot gadījumus, kad likumā ir noteikts citādi, ķīlas priekšmets ir jāpiešķir kreditoram vai trešai personai.

18

(19)  Visas trīs metodes ir ieņēmumu metodes, kurās prognozē vai nu neto peļņu, vai neto skaidras naudas plūsmu, vai arī neto peļņu plus amortizāciju, lai novērtētu nākotnes ieņēmumus. Finanšu uzskaites sistēmā neto peļņa plus amortizācija ir pirmais posms skaidras naudas plūsmas analīzes procesā.

19

(20)  WACC ekonomikas literatūrā definē kā sabiedrības kapitāla kopējās cenas aprēķinu, kurā katra kapitāla kategorija (neatkarīgi no tā, vai tas ir pamatkapitāls vai parāds) tiek proporcionāli svērta. WACC aprēķināšanā ietver visus kapitāla avotus — parastās akcijas, priviliģētās akcijas, obligācijas un citus ilgtermiņa parādus. WACC ir atsevišķu kapitāla daļu vidējā svērtā cena. Tādēļ WACC aprēķināšanu nevar apstrīdēt, jo tā it piemērotās matemātiskās formulas rezultāts.

20

(21)  Polijas iestādes uzskatīja, ka ir pamatoti pieņemt, ka PZL Wrocław vērtība bija vismaz [...]. Pamatojoties uz iepriekš minēto, [...] % no PZL Wrocław akcijām bija vērtība PLN 20,3 miljonu apmērā.

21

(22)  Patieso tirgus vērtību ekonomikas literatūrā nosaka kā cenu, par ko uzņēmums vai aktīvi nonāktu citas personas īpašumā, darījumam notiekot starp labprātīgu pircēju un labprātīgu pārdevēju, no kuriem neviens nav spiests pirkt vai pārdot un no kuriem abiem ir atbilstīgas zināšanas par visiem būtiskajiem faktiem attiecīgajā laikā.

22

(23)  Koriģētās neto aktīvu vērtības metode ir veids, kā noteikt “pastāvoša koncerna” vērtību, koriģējot visu aktīvu un saistību vērtību atbilstīgi patiesajai tirgus vērtībai. Patieso tirgus vērtību ekonomikas literatūrā nosaka kā cenu, par ko uzņēmums vai aktīvi nonāktu citas personas īpašumā, darījumam notiekot starp labprātīgu pircēju un labprātīgu pārdevēju, no kuriem neviens nav spiests pirkt vai pārdot un no kuriem abiem ir atbilstīgas zināšanas par visiem būtiskajiem faktiem attiecīgajā laikā.

23

(24)  Euro bija šo līgumu nominālvalūta.

24

(25)  It sevišķi ILA Berlīnē, starptautiskajā gaisa parādē Parīzē, Farnborough gaisa parādē AK un aizsardzības nozares gadatirgū (MSPO) Polijā.

25

(26)  [...] ir viens no lielākajiem ārpakalpojumu uzņēmumiem Eiropā, kurš nodarbina gandrīz [...] darbiniekus un kura aprēķinātā vērtība ir apmēram [...] (saskaņā ar 2008. gada 30. septembra piedāvājumā sacīto).

26

(27)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

27

(28)  Lieta C-256/97, DMT, [1999], Recueil, I-3919. lpp., 21. punkts.

28

(29)  Izmaksas, kas rastos, ja dominētu alternatīvs apstākļu vai pieņēmumu kopums (salīdzinājumā ar izmaksām, kas rodas vai tiek radītas pašreizējos apstākļos).

29

(30)  Lieta C-342/96, Spānija pret Komisiju, [1999], Recueil, I-2459. lpp.

30

Spānija

Komisiju

(31)  Lieta T-152/99 HAMSA pret Komisiju, [2002], Recueil, II-3049. lpp., 170. punkts.

31

HAMSA

Komisiju

(32)  Šo summu izmanto, lai atmaksātu summas, kuras uzņēmums ir parādā Sociālās apdrošināšanas birojam.

32

(33)  Polijas iestādes arī norādīja, ka uzņēmuma kopējais parāds Vroclavas pilsētas domei bija PLN 32 094 812,25 un Valsts Invalīdu rehabilitācijas fondam — PLN 14 578 542,46. Attiecībā uz šiem diviem kreditoriem izpētē neietvēra atpakaļejošos procentus, kā noteikts 135. punktā.

33

(34)  Tiks piemērota maksa par termiņa pagarināšanu.

34

(35)  1997. gada 29. augusta Nodokļu kodeksa (Oficiālais Vēstnesis Nr. 2005/8, 60. punkts ar grozījumiem) 112. pantā ir sacīts, ka uzņēmuma vai uzņēmuma atsevišķas daļas pircējs ir ar visiem saviem aktīviem kopā un atsevišķi atbildīgs par nodokļu maksātāja kavētajiem nodokļu maksājumiem pirms iegādes datuma, kas ir saistīti ar uzņēmējdarbību, ja vien pircējs nevarēja zināt par šiem kavētajiem maksājumiem pēc pienācīgas pārbaudes veikšanas. Kodeksa 118. pantā ir sacīts, ka lēmumu par nodokļu saistībām nevar pieņemt attiecībā uz trešo personu, ja ir pagājuši pieci gadi pēc tā kalendārā gada beigām, kurā kavētie nodokļu maksājumi radās.

35

(36)  Tas ietver summu PLN 7,5 miljonu apmērā, kuru uzņēmums ir parādā Sociālās apdrošināšanas birojam, PLN 19,1 miljona apmērā, kuru uzņēmums ir parādā Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldei, PLN 24,9 miljonu apmērā, kuru uzņēmums ir parādā Vroclavas pilsētas domei, un PLN 12,9 miljonu apmērā, kuru uzņēmums ir parādā Valsts Invalīdu rehabilitācijas fondam.

36

(37)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

37

(38)  Lieta C-256/97 DM Transports, [1999], Recueil, I—3913. lpp., 30. punkts; lieta T-36/99 Lenzing pret Komisiju, [2004], Krājums, II-3597. lpp., 137. un 139. punkts.

38

DM Transports

Lenzing

Komisiju

(39)  Lieta C-256/97, DM Transports , [1999], Recueil, I-3913. lpp., 30. punkts.

39

DM Transports

(40)  Lieta C-342/96, Spānija pret Komisiju, [1999], Recueil, I-2459. lpp., 46. punkts; lieta C-256/97, DMT, [1999], Recueil, I-3913. lpp., 24. punkts; lieta T-152/99, HAMSA pret Komisiju, [2002], Recueil, II-3049. lpp., 167. punkts; lieta T-198/01, Technische Glaswerke Ilmenau pret Komisiju [2004], Krājums, II-2717. lpp., 99. punkts; lieta T-68/03 Olympic Airways pret Komisiju, [2007], Krājums, II-2911. lpp., 283. punkts.

40

Spānija

Komisiju

DMT

HAMSA

Komisiju

Technische Glaswerke Ilmenau

Komisiju

Olympic Airways

Komisiju

(41)  Lieta C-256/97, DMT, [1999], Recueil, I-3913. lpp., 30. punkts; lieta T-152/99 HAMSA pret Komisiju, [2002], Recueil, II-3049. lpp., 168. punkts; lieta T-46/97 SIC pret Komisiju, [2000], Recueil, II-2125. lpp., 95. punkts; lieta T-68/03, Olympic Airways pret Komisiju, [2007], Krājums, II-2911. lpp., 283. punkts.

41

HAMSA

Komisiju

SIC

Komisiju

Olympic Airways

Komisiju

(42)  SFPS izmantošana ES ir obligāta saskaņā ar Komisijas 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (OV L 261, 13.10.2003., 1. lpp.).

42

(43)  Lieta T-16/96 Cityflyer pret Komisiju, [1998], Recueil, II-575. lpp., 52. punkts.

43

Cityflyer

Komisiju

(44)  Lieta T-228 un 233/99, Westdeutsche Landesbank pret Komisiju, [2003], Recueil, II-435. lpp., 314. punkts.

44

Westdeutsche Landesbank

Komisiju

---

| 16.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/85 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/85

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 15. novembris)

par atkāpes piešķiršanu Čehijas Republikai attiecībā uz Lēmuma 2006/679/EK īstenošanu par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas kontroles, vadības un signalizācijas apakšsistēmu dzelzceļa līnijā Strančice–České Budějovice

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 7789)

(Autentisks ir tikai teksts čehu valodā)

(2010/691/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 28. marta Lēmumu 2006/679/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas kontroles, vadības un signalizācijas apakšsistēmu (1) un jo īpaši tā pielikuma 7.1.3. sadaļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2009/561/EK (2) par grozījumiem Lēmumā 2006/679/EK noteikta savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2009/561/EK (2) par grozījumiem Lēmumā 2006/679/EK noteikta savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu.

| (2) | Saskaņā ar savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas kontroles, vadības un signalizācijas apakšsistēmu 7.1.3. sadaļu ERTMS/ETCS uzstādīšana ir obligāta gadījumos, kad notiek vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas kompleksa jaunas vilcienu aizsardzības daļas uzstādīšana vai modernizācija dzelzceļa infrastruktūras projektiem, kam piešķirts finansiālais atbalsts no Eiropas reģionālās attīstības fondiem un/vai kohēzijas fondiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas kontroles, vadības un signalizācijas apakšsistēmu 7.1.3. sadaļu ERTMS/ETCS uzstādīšana ir obligāta gadījumos, kad notiek vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas kompleksa jaunas vilcienu aizsardzības daļas uzstādīšana vai modernizācija dzelzceļa infrastruktūras projektiem, kam piešķirts finansiālais atbalsts no Eiropas reģionālās attīstības fondiem un/vai kohēzijas fondiem.

| (3) | Tomēr, ja signalizāciju atjaunina īsos (mazāk nekā 150 km) un pārtrauktos dzelzceļa līnijas iecirkņos, Komisija var atļaut atkāpi no šā noteikuma, ja attiecīgā dalībvalsts nosūta Komisijai dokumentāciju. Šajā dokumentācijā ietver ekonomisko analīzi, kas apliecina, ka var gūt būtiskas ekonomiskas un/vai tehniskas priekšrocības, nododot ERTMS ekspluatācijā vēlāk, nevis ES finansētā projekta īstenošanas laikā. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr, ja signalizāciju atjaunina īsos (mazāk nekā 150 km) un pārtrauktos dzelzceļa līnijas iecirkņos, Komisija var atļaut atkāpi no šā noteikuma, ja attiecīgā dalībvalsts nosūta Komisijai dokumentāciju. Šajā dokumentācijā ietver ekonomisko analīzi, kas apliecina, ka var gūt būtiskas ekonomiskas un/vai tehniskas priekšrocības, nododot ERTMS ekspluatācijā vēlāk, nevis ES finansētā projekta īstenošanas laikā.

| (4) | Komisija veic dalībvalsts iesniegtās dokumentācijas un ierosināto pasākumu analīzi un par šīs analīzes rezultātiem informē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/57/EK (3) 29. pantā minēto komiteju. Kad atkāpe piešķirta, dalībvalstij jānodrošina, ka ERTMS tiek uzstādīta ne vēlāk kā piecus gadus pēc projekta pabeigšanas un tiklīdz dzelzceļa līnijas iecirkni savieno ar citu dzelzceļa līniju, kas aprīkota ar ERTMS. |
| --- | --- |

(4)

Komisija veic dalībvalsts iesniegtās dokumentācijas un ierosināto pasākumu analīzi un par šīs analīzes rezultātiem informē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/57/EK (3) 29. pantā minēto komiteju. Kad atkāpe piešķirta, dalībvalstij jānodrošina, ka ERTMS tiek uzstādīta ne vēlāk kā piecus gadus pēc projekta pabeigšanas un tiklīdz dzelzceļa līnijas iecirkni savieno ar citu dzelzceļa līniju, kas aprīkota ar ERTMS.

| (5) | Dzelzceļa līnija Strančice–České Budějovice līdz 2016. gadam tiks pakāpeniski modernizēta, šim nolūkam dažiem iecirkņiem ir vai tiks piešķirts finansiālais atbalsts no Eiropas reģionālās attīstības fondiem un/vai kohēzijas fondiem. |
| --- | --- |

(5)

Dzelzceļa līnija Strančice–České Budějovice līdz 2016. gadam tiks pakāpeniski modernizēta, šim nolūkam dažiem iecirkņiem ir vai tiks piešķirts finansiālais atbalsts no Eiropas reģionālās attīstības fondiem un/vai kohēzijas fondiem.

| (6) | Dzelzceļa līnija Strančice–České Budějovice ir īsāka nekā 150 km, un tā nav savienota ar citu dzelzceļa līniju, kas jau aprīkota ar ERTMS. Čehijas iestādes atkāpes saņemšanai 2010. gada 24. janvārī Komisijai nosūtījušas pieprasījumu kopā ar dokumentāciju, kas liecina, ka var gūt būtiskas ekonomiskas un/vai tehniskas priekšrocības, nododot ERTMS ekspluatācijā nevis ES finansētā projekta īstenošanas laikā, bet līdz 2018. gada beigām. |
| --- | --- |

(6)

Dzelzceļa līnija Strančice–České Budějovice ir īsāka nekā 150 km, un tā nav savienota ar citu dzelzceļa līniju, kas jau aprīkota ar ERTMS. Čehijas iestādes atkāpes saņemšanai 2010. gada 24. janvārī Komisijai nosūtījušas pieprasījumu kopā ar dokumentāciju, kas liecina, ka var gūt būtiskas ekonomiskas un/vai tehniskas priekšrocības, nododot ERTMS ekspluatācijā nevis ES finansētā projekta īstenošanas laikā, bet līdz 2018. gada beigām.

| (7) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (4) 15. pantu Eiropas Dzelzceļa aģentūra 2010. gada 20. maijā sniedza tehnisko atzinumu par atkāpes pieprasījumu. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (4) 15. pantu Eiropas Dzelzceļa aģentūra 2010. gada 20. maijā sniedza tehnisko atzinumu par atkāpes pieprasījumu.

| (8) | Minētajā tehniskajā atzinumā norādīts, ka iesniegtajā dokumentācijā ir elementi, kuriem vajadzīga atkāpe, taču ierosināts saņemt apstiprinājumu par to, ka piedāvājumu konkursā varētu iekļaut šīs līnijas aprīkošanu ar ERTMS iekārtu. |
| --- | --- |

(8)

Minētajā tehniskajā atzinumā norādīts, ka iesniegtajā dokumentācijā ir elementi, kuriem vajadzīga atkāpe, taču ierosināts saņemt apstiprinājumu par to, ka piedāvājumu konkursā varētu iekļaut šīs līnijas aprīkošanu ar ERTMS iekārtu.

| (9) | Čehijas iestādes 2010. gada 7. jūnijā apstiprinājušas, ka piedāvājumu konkursā par pēdējo apakšsekciju būs nepārprotami iekļauta līnijas aprīkošana ar ERTMS iekārtu. |
| --- | --- |

(9)

Čehijas iestādes 2010. gada 7. jūnijā apstiprinājušas, ka piedāvājumu konkursā par pēdējo apakšsekciju būs nepārprotami iekļauta līnijas aprīkošana ar ERTMS iekārtu.

| (10) | Komisija ir informējusi ar Direktīvas 2008/57/EK 29. pantu izveidoto komiteju par analīzes rezultātu, |
| --- | --- |

(10)

Komisija ir informējusi ar Direktīvas 2008/57/EK 29. pantu izveidoto komiteju par analīzes rezultātu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek piešķirta Čehijas Republikas pieprasītā atkāpe attiecībā uz pienākumu īstenot savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu dzelzceļa līnijā Strančice–České Budějovice.

Šī atkāpe piešķirta līdz 2018. gada 31. decembrim.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Čehijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 15. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Siim KALLAS

---

(1)  OV L 284, 16.10.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 194, 25.7.2009., 60. lpp.

2

(3)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.

4

---

Labojumi

| 16.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/87

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1015/2010 (2010. gada 10. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām sadzīves veļas mazgāšanas mašīnām

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 293, 2010. gada 11. novembris
  )

23. lappusē 8. panta 2. punkta b) apakšpunktā:

tekstu:

| “b) | vispārējās ekodizaina prasības, kas noteiktas I pielikuma 1. punkta 2. apakšpunktā, piemēro no 2011. gada 1. jūnija;” |
| --- | --- |

“b)

vispārējās ekodizaina prasības, kas noteiktas I pielikuma 1. punkta 2. apakšpunktā, piemēro no 2011. gada 1. jūnija;”

lasīt šādi:

| “b) | vispārējās ekodizaina prasības, kas noteiktas I pielikuma 1. punkta 2. apakšpunktā, piemēro no 2012. gada 1. jūnija;”. |
| --- | --- |

“b)

vispārējās ekodizaina prasības, kas noteiktas I pielikuma 1. punkta 2. apakšpunktā, piemēro no 2012. gada 1. jūnija;”.

---