# Uradni list L 297/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.297.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 297 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5313. november 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.297.slv

Uradni list

Evropske unije

L 297

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5313. november 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 37 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo žarnic z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov | 1 |
| | * | Spremembe Pravilnika št. 13 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil kategorij M, N in O v zvezi z zaviranjem | 183 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 37 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo žarnic z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov

1

*

Spremembe Pravilnika št. 13 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil kategorij M, N in O v zvezi z zaviranjem

183

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 13.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 297/1

---

Le izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 37 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo žarnic z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 34 k spremembam 03 – začetek veljavnosti: 19. avgust 2010

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Upravne določbe |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Napisi |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Homologacija |
| --- | --- |

2.4

| 3. | Tehnične zahteve |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Proizvodnja |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Preskusi |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Položaj in mere žarilne nitke |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Barva |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | UV-sevanje |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Opomba o selektivno rumeni barvi |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Preverjanje optične kakovosti |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Standardne žarnice z žarilno nitko |
| --- | --- |

3.10

| 4. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

5.

| 6. | Popolno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

8.

PRILOGE

| Priloga 1 – | Podatkovni listi za žarnice z žarilno nitko |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Priloga 2 – | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa žarnice z žarilno nitko v skladu s Pravilnikom št. 37 |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| Priloga 3 – | Primer homologacijske oznake |
| --- | --- |

Priloga 3 –

| Priloga 4 – | Središče svetilnosti in oblike žarilnih nitk |
| --- | --- |

Priloga 4 –

| Priloga 5 – | Preverjanje barve žarnic z žarilno nitko |
| --- | --- |

Priloga 5 –

| Priloga 6 – | Minimalne zahteve za postopke nadzora kakovosti, ki jih opravi proizvajalec |
| --- | --- |

Priloga 6 –

| Priloga 7 – | Vzorčenje in ravni skladnosti za proizvajalčeve zapise o preskusih |
| --- | --- |

Priloga 7 –

| Priloga 8 – | Minimalne zahteve za preglede naključnih vzorcev, ki jih opravi upravni organ |
| --- | --- |

Priloga 8 –

| Priloga 9 – | Skladnost, potrjena s pregledom naključnih vzorcev |
| --- | --- |

Priloga 9 –

| Priloga 10 – | Prevod izrazov, uporabljenih na slikah v Prilogi 1 |
| --- | --- |

Priloga 10 –

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za žarnice z žarilno nitko iz Priloge 1, ki so namenjene za uporabo v homologiranih svetilkah motornih vozil in njihovih priklopnikov.

2.   UPRAVNE DOLOČBE

2.1   Opredelitev pojmov

2.1.1   Opredelitev „kategorije“

Izraz „kategorija“ se v tem pravilniku uporablja za opis različnih osnovnih oblik standardiziranih žarnic z žarilno nitko. Vsaka kategorija ima posebno oznako, na primer: „H4“, „P21W“, „T4W“, „PY21W“ ali „RR10W“.

2.1.2   Opredelitev „tipa“

Različni (1)„tipi“ žarnic z žarilno nitko so žarnice z žarilno nitko iste kategorije, ki se razlikujejo po bistvenih značilnostih, kot so:

| 2.1.2.1 | blagovna znamka (Za žarnice z žarilno nitko, ki so iste blagovne znamke, vendar jih proizvaja drug proizvajalec, se šteje, da so različnega tipa. Za žarnice z žarilno nitko, ki jih proizvaja isti proizvajalec in se razlikujejo le po blagovni znamki, se lahko šteje, da so istega tipa); |
| --- | --- |

2.1.2.1

blagovna znamka (Za žarnice z žarilno nitko, ki so iste blagovne znamke, vendar jih proizvaja drug proizvajalec, se šteje, da so različnega tipa. Za žarnice z žarilno nitko, ki jih proizvaja isti proizvajalec in se razlikujejo le po blagovni znamki, se lahko šteje, da so istega tipa);

| 2.1.2.2 | oblika balona in/ali podnožja, če te razlike vplivajo na optične učinke; |
| --- | --- |

2.1.2.2

oblika balona in/ali podnožja, če te razlike vplivajo na optične učinke;

| 2.1.2.3 | nazivna napetost; |
| --- | --- |

2.1.2.3

nazivna napetost;

| 2.1.2.4 | halogen. |
| --- | --- |

2.1.2.4

halogen.

2.2   Vloga za homologacijo

| 2.2.1 | Vlogo za homologacijo vloži imetnik blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik. |
| --- | --- |

2.2.1

Vlogo za homologacijo vloži imetnik blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik.

| 2.2.2 | Vsaki vlogi za podelitev homologacije se priložijo (glej tudi odstavek 2.4.2):






  2.2.2.1 | risbe v treh izvodih, ki so dovolj natančne za identifikacijo tipa; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Vsaki vlogi za podelitev homologacije se priložijo (glej tudi odstavek 2.4.2):

2.2.2.1

risbe v treh izvodih, ki so dovolj natančne za identifikacijo tipa;

| 2.2.2.2 | kratek tehnični opis, |
| --- | --- |

2.2.2.2

kratek tehnični opis,

| 2.2.2.3 | pet vzorcev vsake barve, na katero se nanaša vloga; |
| --- | --- |

2.2.2.3

pet vzorcev vsake barve, na katero se nanaša vloga;

| 2.2.3 | Če se tip žarnice z žarilno nitko razlikuje od že homologiranega tipa le po blagovni znamki, zadošča, da se predložijo:






  2.2.3.1 | izjava proizvajalca, da je predloženi tip enak tipu, ki je bil že homologiran, (razen blagovne znamke), da ga je izdelal isti proizvajalec in je označen z njegovo homologacijsko kodo; |
| --- | --- | --- |

2.2.3

Če se tip žarnice z žarilno nitko razlikuje od že homologiranega tipa le po blagovni znamki, zadošča, da se predložijo:

2.2.3.1

izjava proizvajalca, da je predloženi tip enak tipu, ki je bil že homologiran, (razen blagovne znamke), da ga je izdelal isti proizvajalec in je označen z njegovo homologacijsko kodo;

| 2.2.3.2 | dva vzorca z novo blagovno znamko. |
| --- | --- |

2.2.3.2

dva vzorca z novo blagovno znamko.

| 2.2.4 | Pred podelitvijo homologacije pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega preverjanja skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

2.2.4

Pred podelitvijo homologacije pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega preverjanja skladnosti proizvodnje.

2.3   Napisi

| 2.3.1 | Žarnice z žarilno nitko, predložene v homologacijo, imajo na podnožju ali balonu (2):






  2.3.1.1 | blagovno znamko vlagatelja; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Žarnice z žarilno nitko, predložene v homologacijo, imajo na podnožju ali balonu (2):

2.3.1.1

blagovno znamko vlagatelja;

| 2.3.1.2 | nazivno napetost. Vendar pri žarnicah z žarilno nitko, ki imajo standardiziran le tip 12 V in katerih največji dovoljeni premer balona ne presega 7,5 mm, nazivne napetosti ni treba navesti; |
| --- | --- |

2.3.1.2

nazivno napetost. Vendar pri žarnicah z žarilno nitko, ki imajo standardiziran le tip 12 V in katerih največji dovoljeni premer balona ne presega 7,5 mm, nazivne napetosti ni treba navesti;

| 2.3.1.3 | mednarodno oznako ustrezne kategorije. Vatne moči v „W“ ni treba navesti, če največji dovoljeni premer balona tipa žarnice z žarilno nitko ne presega 7,5 mm; |
| --- | --- |

2.3.1.3

mednarodno oznako ustrezne kategorije. Vatne moči v „W“ ni treba navesti, če največji dovoljeni premer balona tipa žarnice z žarilno nitko ne presega 7,5 mm;

| 2.3.1.4 | nazivno moč (pri žarnicah z dvema žarilnima nitkama v naslednjem vrstnem redu: velika moč/majhna moč); če je nazivna moč razvidna iz mednarodne oznake kategorije, je ni treba posebej navesti, |
| --- | --- |

2.3.1.4

nazivno moč (pri žarnicah z dvema žarilnima nitkama v naslednjem vrstnem redu: velika moč/majhna moč); če je nazivna moč razvidna iz mednarodne oznake kategorije, je ni treba posebej navesti,

| 2.3.1.5 | dovolj velik prostor za homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

2.3.1.5

dovolj velik prostor za homologacijsko oznako.

| 2.3.2 | Prostor iz odstavka 2.3.1.5 se označi na risbah, ki so priložene vlogi za homologacijo. |
| --- | --- |

2.3.2

Prostor iz odstavka 2.3.1.5 se označi na risbah, ki so priložene vlogi za homologacijo.

| 2.3.3. | Halogenske žarnice z žarilno nitko, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 3.7 spodaj, se označijo z „U“. |
| --- | --- |

2.3.3.

Halogenske žarnice z žarilno nitko, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 3.7 spodaj, se označijo z „U“.

| 2.3.4 | Razen napisov iz odstavkov 2.3.1 in 2.4.3 se lahko dodajo tudi drugi napisi, če nimajo škodljivega vpliva na svetilne značilnosti. |
| --- | --- |

2.3.4

Razen napisov iz odstavkov 2.3.1 in 2.4.3 se lahko dodajo tudi drugi napisi, če nimajo škodljivega vpliva na svetilne značilnosti.

2.4   Homologacija

| 2.4.1 | Če vsi vzorci tipa žarnice z žarilno nitko, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.2.3 ali 2.2.3.2 zgoraj, izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, se homologacija podeli. |
| --- | --- |

2.4.1

Če vsi vzorci tipa žarnice z žarilno nitko, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.2.3 ali 2.2.3.2 zgoraj, izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, se homologacija podeli.

| 2.4.2 | Homologacijska koda se določi za vsak homologiran tip. Prva števka (zdaj 2 v skladu s spremembami 02, ki so začele veljati 27. oktobra 1983, in s spremembami 03 (sprememba homologacijske številke ni potrebna), ki so začele veljati 1. junija 1984) označuje spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Temu sledi identifikacijska koda, ki jo sestavljata največ dva znaka. Uporabljajo se le arabske številke in velike tiskane črke, navedene v opombi (3). Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste kode drugemu tipu žarnice z žarilno nitko. Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa žarnice z žarilno nitko v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku, in z risbo, ki jo predloži vlagatelj vloge za homologacijo v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), in v merilu vsaj 2 : 1. Na željo vlagatelja se lahko enaka homologacijska koda dodeli žarnici z žarilno nitko, ki oddaja belo svetlobo, in žarnici z žarilno nitko, ki oddaja selektivno rumeno svetlobo (glej odstavek 2.1.2.3). |
| --- | --- |

2.4.2

Homologacijska koda se določi za vsak homologiran tip. Prva števka (zdaj 2 v skladu s spremembami 02, ki so začele veljati 27. oktobra 1983, in s spremembami 03 (sprememba homologacijske številke ni potrebna), ki so začele veljati 1. junija 1984) označuje spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Temu sledi identifikacijska koda, ki jo sestavljata največ dva znaka. Uporabljajo se le arabske številke in velike tiskane črke, navedene v opombi (3). Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste kode drugemu tipu žarnice z žarilno nitko. Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa žarnice z žarilno nitko v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku, in z risbo, ki jo predloži vlagatelj vloge za homologacijo v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), in v merilu vsaj 2 : 1. Na željo vlagatelja se lahko enaka homologacijska koda dodeli žarnici z žarilno nitko, ki oddaja belo svetlobo, in žarnici z žarilno nitko, ki oddaja selektivno rumeno svetlobo (glej odstavek 2.1.2.3).

| 2.4.3 | Na vsaki žarnici z žarilno nitko, ki je skladna s tipom, homologiranim po tem pravilniku, se na prostor iz odstavka 2.3.1.5 poleg napisov iz odstavka 2.3.1 namesti mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:






  2.4.3.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (4)); |
| --- | --- | --- |

2.4.3

Na vsaki žarnici z žarilno nitko, ki je skladna s tipom, homologiranim po tem pravilniku, se na prostor iz odstavka 2.3.1.5 poleg napisov iz odstavka 2.3.1 namesti mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

2.4.3.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (4));

| 2.4.3.2 | homologacijske kode, nameščene zraven kroga. |
| --- | --- |

2.4.3.2

homologacijske kode, nameščene zraven kroga.

| 2.4.4 | Če je vlagatelj prejel isto homologacijsko kodo za več blagovnih znamk, za izpolnjevanje zahtev iz odstavka 2.3.1.1 zadošča ena ali več teh oznak. |
| --- | --- |

2.4.4

Če je vlagatelj prejel isto homologacijsko kodo za več blagovnih znamk, za izpolnjevanje zahtev iz odstavka 2.3.1.1 zadošča ena ali več teh oznak.

| 2.4.5 | Oznake in napisi iz odstavkov 2.3.1 in 2.4.3 morajo biti jasno čitljivi in neizbrisni. |
| --- | --- |

2.4.5

Oznake in napisi iz odstavkov 2.3.1 in 2.4.3 morajo biti jasno čitljivi in neizbrisni.

| 2.4.6 | V Prilogi 3 k temu pravilniku je primer namestitve homologacijske oznake. |
| --- | --- |

2.4.6

V Prilogi 3 k temu pravilniku je primer namestitve homologacijske oznake.

3.   TEHNIČNE ZAHTEVE

3.1.   Opredelitev pojmov

3.1.1   „Nazivna napetost“: napetost (v voltih), označena na žarnici z žarilno nitko.

3.1.2   „Nazivna moč“: moč (v vatih), označena na žarnici z žarilno nitko, ki je lahko vključena v mednarodno oznako ustrezne kategorije.

3.1.3   „Preskusna napetost“: napetost na sponkah žarnice z žarilno nitko, za katero so električne in fotometrične značilnosti žarnice z žarilno nitko določene ter pri kateri se preskušajo.

3.1.4   „Dejanske vrednosti“: vrednosti, ki jih je treba doseči, v mejah dovoljenih odstopanj, če se v žarnico z žarilno nitko dovaja tok pri preskusni napetosti.

3.1.5   „Standardna (etalonska) žarnica z žarilno nitko“: žarnica z žarilno nitko, ki oddaja belo, oranžno ali rdečo svetlobo z zmanjšanim dovoljenim odstopanjem glede mer in se uporablja za fotometrično preskušanje svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav. Standardne žarnice z žarilno nitko so pri vsaki kategoriji predvidene le za eno napetost.

3.1.6   „Referenčni svetlobni tok“: določen svetlobni tok standardne žarnice z žarilno nitko, za katero veljajo optične značilnosti svetlobne naprave.

3.1.7   „Merilni svetlobni tok“: določena vrednost svetlobnega toka za preskušanje žarnice z žarilno nitko v standardnem žarometu iz odstavka 3.9.

3.1.8   „Referenčna os“: os, ki je opredeljena glede na podnožje in za katero veljajo določene mere žarnice z žarilno nitko.

3.1.9   „Referenčna ravnina“: ravnina, ki je opredeljena glede na podnožje in za katero veljajo določene mere žarnice z žarilno nitko.

3.2   Splošne specifikacije

| 3.2.1 | Vsak predloženi vzorec mora biti skladen z ustreznimi specifikacijami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.2.1

Vsak predloženi vzorec mora biti skladen z ustreznimi specifikacijami iz tega pravilnika.

| 3.2.2 | Žarnice z žarilno nitko morajo biti zasnovane tako, da pri običajni uporabi dobro delujejo. Poleg tega ne smejo imeti nobenih konstrukcijskih ali proizvodnih napak. |
| --- | --- |

3.2.2

Žarnice z žarilno nitko morajo biti zasnovane tako, da pri običajni uporabi dobro delujejo. Poleg tega ne smejo imeti nobenih konstrukcijskih ali proizvodnih napak.

3.3   Proizvodnja

| 3.3.1 | Baloni žarnic z žarilno nitko ne smejo imeti nobenih brazd ali madežev, ki bi lahko zmanjšali njihovo učinkovitost in optično delovanje. |
| --- | --- |

3.3.1

Baloni žarnic z žarilno nitko ne smejo imeti nobenih brazd ali madežev, ki bi lahko zmanjšali njihovo učinkovitost in optično delovanje.

| 3.3.2 | Žarnice z žarilno nitko morajo biti opremljene s standardnimi podnožji, ki so skladni s podatkovnimi listi za podnožja iz Publikacije IEC 60061, tretja izdaja, kot je navedeno na posameznih podatkovnih listih iz Priloge 1. |
| --- | --- |

3.3.2

Žarnice z žarilno nitko morajo biti opremljene s standardnimi podnožji, ki so skladni s podatkovnimi listi za podnožja iz Publikacije IEC 60061, tretja izdaja, kot je navedeno na posameznih podatkovnih listih iz Priloge 1.

| 3.3.3 | Podnožje mora biti trdno in čvrsto pritrjeno na balon. |
| --- | --- |

3.3.3

Podnožje mora biti trdno in čvrsto pritrjeno na balon.

| 3.3.4 | Skladnost žarnic z žarilno nitko z zahtevami iz odstavkov 3.3.1 do 3.3.3 zgoraj se ugotavlja z vizualnim pregledom, preverjanjem mer in po potrebi s poskusno namestitvijo. |
| --- | --- |

3.3.4

Skladnost žarnic z žarilno nitko z zahtevami iz odstavkov 3.3.1 do 3.3.3 zgoraj se ugotavlja z vizualnim pregledom, preverjanjem mer in po potrebi s poskusno namestitvijo.

3.4.   Preskusi

| 3.4.1 | Žarnice z žarilno nitko se najprej približno eno uro starajo pri preskusni napetosti. Pri žarnicah z dvema žarilnima nitkama se vsaka žarilna nitka stara posebej. |
| --- | --- |

3.4.1

Žarnice z žarilno nitko se najprej približno eno uro starajo pri preskusni napetosti. Pri žarnicah z dvema žarilnima nitkama se vsaka žarilna nitka stara posebej.

| 3.4.2 | Pri žarnicah z žarilno nitko, ki imajo barven balon, se površina balona po staranju v skladu z odstavkom 3.4.1 nežno obriše z bombažno krpo, prepojeno z mešanico 70 vol. % n-heptana in 30 vol. % toluola. Po približno petih minutah se površina vizualno pregleda. Na njej ne sme biti očitnih sprememb. |
| --- | --- |

3.4.2

Pri žarnicah z žarilno nitko, ki imajo barven balon, se površina balona po staranju v skladu z odstavkom 3.4.1 nežno obriše z bombažno krpo, prepojeno z mešanico 70 vol. % n-heptana in 30 vol. % toluola. Po približno petih minutah se površina vizualno pregleda. Na njej ne sme biti očitnih sprememb.

| 3.4.3 | Položaj in mere žarilne nitke se merijo na žarnicah z žarilno nitko pri napetosti od 90 % do 100 % preskusne napetosti. |
| --- | --- |

3.4.3

Položaj in mere žarilne nitke se merijo na žarnicah z žarilno nitko pri napetosti od 90 % do 100 % preskusne napetosti.

| 3.4.4 | Če ni določeno drugače, se električne in fotometrične meritve izvajajo pri preskusni napetosti. |
| --- | --- |

3.4.4

Če ni določeno drugače, se električne in fotometrične meritve izvajajo pri preskusni napetosti.

| 3.4.5 | Električne meritve se izvajajo z instrumenti vsaj razreda 0,2. |
| --- | --- |

3.4.5

Električne meritve se izvajajo z instrumenti vsaj razreda 0,2.

| 3.4.6 | Svetlobni tok (v lumnih), naveden v podatkovnih listih za žarnice z žarilno nitko iz Priloge 1, velja za žarnice z žarilno nitko, ki oddajajo belo svetlobo, razen če je navedena posebna barva.
  Če je dovoljena selektivno rumena barva, mora svetlobni tok žarnice z žarilno nitko s selektivno rumenim zunanjim balonom znašati vsaj 85 % svetlobnega toka, predpisanega za ustrezno žarnico z žarilno nitko, ki oddaja belo svetlobo. |
| --- | --- |

3.4.6

Svetlobni tok (v lumnih), naveden v podatkovnih listih za žarnice z žarilno nitko iz Priloge 1, velja za žarnice z žarilno nitko, ki oddajajo belo svetlobo, razen če je navedena posebna barva.

Če je dovoljena selektivno rumena barva, mora svetlobni tok žarnice z žarilno nitko s selektivno rumenim zunanjim balonom znašati vsaj 85 % svetlobnega toka, predpisanega za ustrezno žarnico z žarilno nitko, ki oddaja belo svetlobo.

3.5   Položaj in mere žarilne nitke

| 3.5.1 | Geometrijske oblike žarilne nitke so načeloma takšne, kot so določene v podatkovnih listih za žarnice z žarilno nitko iz Priloge 1. |
| --- | --- |

3.5.1

Geometrijske oblike žarilne nitke so načeloma takšne, kot so določene v podatkovnih listih za žarnice z žarilno nitko iz Priloge 1.

| 3.5.2 | Pri ravnih žarilnih nitkah se pravilni položaj in oblika preverita, kot je navedeno v ustreznih podatkovnih listih. |
| --- | --- |

3.5.2

Pri ravnih žarilnih nitkah se pravilni položaj in oblika preverita, kot je navedeno v ustreznih podatkovnih listih.

| 3.5.3 | Če je žarilna nitka v podatkovnem listu za žarnico z žarilno nitko v vsaj enem pogledu prikazana kot točka, se položaj središča svetilnosti določi v skladu s Prilogo 4. |
| --- | --- |

3.5.3

Če je žarilna nitka v podatkovnem listu za žarnico z žarilno nitko v vsaj enem pogledu prikazana kot točka, se položaj središča svetilnosti določi v skladu s Prilogo 4.

| 3.5.4 | Dolžina ravne žarilne nitke se določi z njenima koncema, ki sta opredeljena, če v ustreznem podatkovnem listu ni določeno drugače, kot vrha prvega in zadnjega navoja žarilne nitke, prikazana v projekciji, pravokotni na referenčno os žarnice z žarilno nitko. Pri takšnem vrhu kot, ki ga tvorita kraka, ne sme presegati 90°. Pri žarilnih nitkah z dvojnim navitjem se upoštevata vrha drugega navoja. |
| --- | --- |

3.5.4

Dolžina ravne žarilne nitke se določi z njenima koncema, ki sta opredeljena, če v ustreznem podatkovnem listu ni določeno drugače, kot vrha prvega in zadnjega navoja žarilne nitke, prikazana v projekciji, pravokotni na referenčno os žarnice z žarilno nitko. Pri takšnem vrhu kot, ki ga tvorita kraka, ne sme presegati 90°. Pri žarilnih nitkah z dvojnim navitjem se upoštevata vrha drugega navoja.

| 3.5.4.1 | Pri vzdolžnih žarilnih nitkah se skrajni položaj zadevnih vrhov določi z vrtenjem žarnice z žarilno nitko okoli referenčne osi. Dolžina se potem izmeri v smeri, ki je vzporedna referenčni osi. |
| --- | --- |

3.5.4.1

Pri vzdolžnih žarilnih nitkah se skrajni položaj zadevnih vrhov določi z vrtenjem žarnice z žarilno nitko okoli referenčne osi. Dolžina se potem izmeri v smeri, ki je vzporedna referenčni osi.

| 3.5.4.2 | Pri prečnih žarilnih nitkah se os žarilne nitke postavi pravokotno na smer projekcije. Dolžina se izmeri v smeri, ki je pravokotna na referenčno os. |
| --- | --- |

3.5.4.2

Pri prečnih žarilnih nitkah se os žarilne nitke postavi pravokotno na smer projekcije. Dolžina se izmeri v smeri, ki je pravokotna na referenčno os.

3.6   Barva

| 3.6.1 | Barva svetlobe, ki jo oddaja žarnica z žarilno nitko, je bela, razen če je v ustreznem podatkovnem listu določeno drugače. |
| --- | --- |

3.6.1

Barva svetlobe, ki jo oddaja žarnica z žarilno nitko, je bela, razen če je v ustreznem podatkovnem listu določeno drugače.

| 3.6.2 | Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov glede barve oddajane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa. |
| --- | --- |

3.6.2

Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov glede barve oddajane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa.

| 3.6.3 | Barva oddajane svetlobe se meri z metodo iz Priloge 5. Vse izmerjene vrednosti morajo biti v predpisanem območju dovoljenega odstopanja (5). Poleg tega pri žarnicah z žarilno nitko, ki oddajajo belo svetlobo, izmerjene vrednosti ne smejo odstopati za več kot 0,020 enote v smeri x in/ali y od izbrane točke na Planckovi krivulji (Publikacija IEC 15.2 Kolorimetrija, 1986). Žarnice z žarilno nitko, ki se uporabljajo v svetlobno-signalnih napravah, morajo izpolnjevati zahteve iz odstavka 2.4.2 sprememb 5 k drugi izdaji Publikacije IEC 60809. |
| --- | --- |

3.6.3

Barva oddajane svetlobe se meri z metodo iz Priloge 5. Vse izmerjene vrednosti morajo biti v predpisanem območju dovoljenega odstopanja (5). Poleg tega pri žarnicah z žarilno nitko, ki oddajajo belo svetlobo, izmerjene vrednosti ne smejo odstopati za več kot 0,020 enote v smeri x in/ali y od izbrane točke na Planckovi krivulji (Publikacija IEC 15.2 Kolorimetrija, 1986). Žarnice z žarilno nitko, ki se uporabljajo v svetlobno-signalnih napravah, morajo izpolnjevati zahteve iz odstavka 2.4.2 sprememb 5 k drugi izdaji Publikacije IEC 60809.

3.7   UV-sevanje

UV-sevanje halogenskih žarnic mora biti takšno, da velja:

Formula

Formula

pri čemer je:

| Ee(λ) | (W/nm) | spektralna porazdelitev sevalnega toka; |
| --- | --- | --- |
| V (λ) | (1) | spektralna svetlobna učinkovitost; |
| km = 683 | (lm/W) | je fotometrični ekvivalent sevanja; |
| λ | (nm) | je valovna dolžina. |

Ee(λ)

(W/nm)

spektralna porazdelitev sevalnega toka;

V (λ)

(1)

spektralna svetlobna učinkovitost;

km = 683

(lm/W)

je fotometrični ekvivalent sevanja;

λ

(nm)

je valovna dolžina.

Ta vrednost se izračuna v presledkih petih nanometrov.

3.8   Opomba o selektivno rumeni barvi

Homologacija tipa žarnice z žarilno nitko v skladu s tem pravilnikom se v skladu z odstavkom 3.6 zgoraj lahko podeli za žarnico z žarilno nitko, ki oddaja belo svetlobo in selektivno rumeno svetlobo; člen 3 Sporazuma, ki mu je priložen ta pravilnik, pogodbenicam ne preprečuje, da za vozila, ki jih registrirajo, prepovejo žarnice z žarilno nitko, ki oddajajo belo ali selektivno rumeno svetlobo.

3.9   Preverjanje optične kakovosti

(Velja le za žarnice z žarilno nitko kategorij R2, H4 in HS1.)

| 3.9.1 | To preverjanje optične kakovosti se izvaja pri napetosti, pri kateri nastane merilni svetlobni tok; v skladu s tem se upoštevajo specifikacije iz odstavka 3.4.6. |
| --- | --- |

3.9.1

To preverjanje optične kakovosti se izvaja pri napetosti, pri kateri nastane merilni svetlobni tok; v skladu s tem se upoštevajo specifikacije iz odstavka 3.4.6.

| 3.9.2 | Pri 12-voltnih žarnicah z žarilno nitko, ki oddajajo belo svetlobo:
  Vzorec, ki najbolj ustreza zahtevam, predpisanim za standardno žarnico z žarilno nitko, se preskusi v standardnem žarometu iz odstavka 3.9.5, pri čemer se preveri, ali sklop omenjenega žarometa in žarnice z žarilno nitko, ki se preskuša, izpolnjuje zahteve glede porazdelitve svetlobe za kratki svetlobni pramen iz ustreznega pravilnika. |
| --- | --- |

3.9.2

Pri 12-voltnih žarnicah z žarilno nitko, ki oddajajo belo svetlobo:

Vzorec, ki najbolj ustreza zahtevam, predpisanim za standardno žarnico z žarilno nitko, se preskusi v standardnem žarometu iz odstavka 3.9.5, pri čemer se preveri, ali sklop omenjenega žarometa in žarnice z žarilno nitko, ki se preskuša, izpolnjuje zahteve glede porazdelitve svetlobe za kratki svetlobni pramen iz ustreznega pravilnika.

| 3.9.3 | Pri 6-voltnih in 24-voltnih žarnicah z žarilno nitko, ki oddajajo belo svetlobo:
  Vzorec, ki najbolj ustreza nazivnim vrednostim mer, se preskusi v standardnem žarometu iz odstavka 3.9.5, pri čemer se preveri, ali sklop omenjenega žarometa in žarnice z žarilno nitko, ki se preskuša, izpolnjuje zahteve glede porazdelitve svetlobe za kratki svetlobni pramen iz ustreznega pravilnika. Dovoljena so odstopanja, ki niso večja od 10 % najmanjših vrednosti. |
| --- | --- |

3.9.3

Pri 6-voltnih in 24-voltnih žarnicah z žarilno nitko, ki oddajajo belo svetlobo:

Vzorec, ki najbolj ustreza nazivnim vrednostim mer, se preskusi v standardnem žarometu iz odstavka 3.9.5, pri čemer se preveri, ali sklop omenjenega žarometa in žarnice z žarilno nitko, ki se preskuša, izpolnjuje zahteve glede porazdelitve svetlobe za kratki svetlobni pramen iz ustreznega pravilnika. Dovoljena so odstopanja, ki niso večja od 10 % najmanjših vrednosti.

| 3.9.4 | Žarnice z žarilno nitko, ki oddajajo selektivno rumeno svetlobo, se preskusijo na enak način, kot je opisano v odstavkih 3.9.2 in 3.9.3, v standardnem žarometu iz odstavka 3.9.5, da se zagotovi, da je pri 12-voltnih žarnicah z žarilno nitko osvetljenost najmanj 85 %, pri 6-voltnih in 24-voltnih pa najmanj 77 % najmanjših vrednosti skladno z zahtevami o porazdelitvi svetlobe za kratki svetlobni pramen iz ustreznega pravilnika. Največje mejne vrednosti osvetljenosti ostanejo nespremenjene.
  Pri žarnici z žarilno nitko s selektivno rumenim balonom tega preskusa ni treba opraviti, če se homologacija podeli tudi za isti tip žarnice z žarilno nitko, ki oddaja belo svetlobo. |
| --- | --- |

3.9.4

Žarnice z žarilno nitko, ki oddajajo selektivno rumeno svetlobo, se preskusijo na enak način, kot je opisano v odstavkih 3.9.2 in 3.9.3, v standardnem žarometu iz odstavka 3.9.5, da se zagotovi, da je pri 12-voltnih žarnicah z žarilno nitko osvetljenost najmanj 85 %, pri 6-voltnih in 24-voltnih pa najmanj 77 % najmanjših vrednosti skladno z zahtevami o porazdelitvi svetlobe za kratki svetlobni pramen iz ustreznega pravilnika. Največje mejne vrednosti osvetljenosti ostanejo nespremenjene.

Pri žarnici z žarilno nitko s selektivno rumenim balonom tega preskusa ni treba opraviti, če se homologacija podeli tudi za isti tip žarnice z žarilno nitko, ki oddaja belo svetlobo.

| 3.9.5 | Žaromet se šteje za standardni žaromet, če:






  3.9.5.1 | izpolnjuje ustrezne pogoje za homologacijo; |
| --- | --- | --- |

3.9.5

Žaromet se šteje za standardni žaromet, če:

3.9.5.1

izpolnjuje ustrezne pogoje za homologacijo;

| 3.9.5.2 | če ima efektivni premer najmanj 160 mm; |
| --- | --- |

3.9.5.2

če ima efektivni premer najmanj 160 mm;

| 3.9.5.3 | s standardno žarnico z žarilno nitko na različnih točkah in različnih območjih, določenih za zadevni tip žarometa, doseže osvetljenost:






  3.9.5.3.1 | največ 90 % največjih mejnih vrednosti; |
| --- | --- | --- |

3.9.5.3

s standardno žarnico z žarilno nitko na različnih točkah in različnih območjih, določenih za zadevni tip žarometa, doseže osvetljenost:

3.9.5.3.1

največ 90 % največjih mejnih vrednosti;

| 3.9.5.3.2 | najmanj 120 % najmanjših mejnih vrednosti, predpisanih za zadevni tip žarometa. |
| --- | --- |

3.9.5.3.2

najmanj 120 % najmanjših mejnih vrednosti, predpisanih za zadevni tip žarometa.

3.10.   Standardne žarnice z žarilno nitko

Dodatne zahteve za standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko so navedene v ustreznih podatkovnih listih iz Priloge 1.

Baloni standardnih (etalonskih) žarnic z žarilno nitko, ki oddajajo belo svetlobo, ne smejo spreminjati trikromatskih koordinat CIE svetlobnega vira z barvno temperaturo 2 856 K za več kot 0,010 enote v smeri x in/ali y.

Pri standardnih (etalonskih) žarnicah z žarilno nitko, ki oddajajo oranžno ali rdečo svetlobo, spremembe temperature balona ne smejo vplivati na svetlobni tok, ki bi lahko poslabšal fotometrične meritve signalnih naprav.

4.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 4.1 | Žarnice z žarilno nitko, homologirane v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da izpolnjujejo napise in tehnične zahteve iz odstavka 3 zgoraj in Prilog 1, 3 in 4 k temu pravilniku, da so v skladu s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

4.1

Žarnice z žarilno nitko, homologirane v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da izpolnjujejo napise in tehnične zahteve iz odstavka 3 zgoraj in Prilog 1, 3 in 4 k temu pravilniku, da so v skladu s homologiranim tipom.

| 4.2 | Zaradi preverjanja izpolnjevanja zahtev iz odstavka 4.1 se izvede primeren nadzor proizvodnje. |
| --- | --- |

4.2

Zaradi preverjanja izpolnjevanja zahtev iz odstavka 4.1 se izvede primeren nadzor proizvodnje.

| 4.3 | Imetnik homologacije mora zlasti:






  4.3.1 | zagotoviti postopke za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov; |
| --- | --- | --- |

4.3

Imetnik homologacije mora zlasti:

4.3.1

zagotoviti postopke za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov;

| 4.3.2 | imeti dostop do opreme za nadzor, ki je potrebna za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa; |
| --- | --- |

4.3.2

imeti dostop do opreme za nadzor, ki je potrebna za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa;

| 4.3.3 | poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in da so ustrezni dokumenti na voljo za obdobje, določeno po dogovoru s homologacijskim organom; |
| --- | --- |

4.3.3

poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in da so ustrezni dokumenti na voljo za obdobje, določeno po dogovoru s homologacijskim organom;

| 4.3.4 | analizirati rezultate vseh vrst preskusov, pri čemer uporablja merila iz Priloge 7, da se preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji; |
| --- | --- |

4.3.4

analizirati rezultate vseh vrst preskusov, pri čemer uporablja merila iz Priloge 7, da se preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji;

| 4.3.5 | zagotoviti, da se za vsak tip žarnice z žarilno nitko izvedejo vsaj preskusi iz Priloge 6 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

4.3.5

zagotoviti, da se za vsak tip žarnice z žarilno nitko izvedejo vsaj preskusi iz Priloge 6 k temu pravilniku;

| 4.3.6 | zagotoviti, da se po vsakem zbiranju vzorcev, ki pokaže neskladnost z zadevno vrsto preskusa, opravita ponovno vzorčenje in ponoven preskus. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje teh izdelkov. |
| --- | --- |

4.3.6

zagotoviti, da se po vsakem zbiranju vzorcev, ki pokaže neskladnost z zadevno vrsto preskusa, opravita ponovno vzorčenje in ponoven preskus. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje teh izdelkov.

| 4.4 | Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost postopkov preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti. |
| --- | --- |

4.4

Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost postopkov preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti.

| 4.4.1 | Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži proizvodna in preskusna dokumentacija. |
| --- | --- |

4.4.1

Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži proizvodna in preskusna dokumentacija.

| 4.4.2 | Inšpektor lahko izbere naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevih lastnih preverjanj. |
| --- | --- |

4.4.2

Inšpektor lahko izbere naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevih lastnih preverjanj.

| 4.4.3 | Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu z odstavkom 4.4.2 zgoraj, inšpektor izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse. |
| --- | --- |

4.4.3

Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu z odstavkom 4.4.2 zgoraj, inšpektor izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse.

| 4.4.4 | Pristojni organ lahko izvede katere koli preskuse iz tega pravilnika. Če se pristojni organ odloči za preglede naključnih vzorcev, se uporabljajo merila iz Prilog 8 in 9 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.4.4

Pristojni organ lahko izvede katere koli preskuse iz tega pravilnika. Če se pristojni organ odloči za preglede naključnih vzorcev, se uporabljajo merila iz Prilog 8 in 9 k temu pravilniku.

| 4.4.5 | Pregledi, ki jih predpiše pristojni organ, se običajno opravljajo enkrat na dve leti. Če so rezultati pregleda negativni, pristojni organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

4.4.5

Pregledi, ki jih predpiše pristojni organ, se običajno opravljajo enkrat na dve leti. Če so rezultati pregleda negativni, pristojni organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

5.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 5.1 | Homologacija, ki je bila podeljena za žarnico z žarilno nitko v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če žarnica z žarilno nitko, ki ima homologacijsko oznako, ni skladna s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

5.1

Homologacija, ki je bila podeljena za žarnico z žarilno nitko v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če žarnica z žarilno nitko, ki ima homologacijsko oznako, ni skladna s homologiranim tipom.

| 5.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem takoj obvesti ostale pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočanje, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem takoj obvesti ostale pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočanje, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

6.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip žarnice z žarilno nitko, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočanje, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

7.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, odgovornih za opravljanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali popolno prenehanje proizvodnje

8.   PREHODNE DOLOČBE

| 8.1 | Homologacije, podeljene v skladu s prejšnjimi spremembami, še naprej veljajo, razen da pri skladnosti proizvodnje žarnice z žarilno nitko sedanje proizvodnje izpolnjujejo zahteve zadnjih sprememb, ki začnejo veljati 12 mesecev od začetka uporabe te spremembe (6). |
| --- | --- |

8.1

Homologacije, podeljene v skladu s prejšnjimi spremembami, še naprej veljajo, razen da pri skladnosti proizvodnje žarnice z žarilno nitko sedanje proizvodnje izpolnjujejo zahteve zadnjih sprememb, ki začnejo veljati 12 mesecev od začetka uporabe te spremembe (6).

| 8.2 | Primerjava prejšnjih in novih oznak je prikazana v naslednji preglednici:






  Stare oznake | Nove oznake v spremembah 03 |
| --- | --- | --- |
| P25-1 | P21W |
| P25-2 | P21/5W |
| R19/5 | R5W |
| R19/10 | R10W |
| C11 | C5W |
| C15 | C21W |
| T8/4 | T4W |
| W10/5 | W5W |
| W10/3 | W3W |

8.2

Primerjava prejšnjih in novih oznak je prikazana v naslednji preglednici:

Stare oznake

Nove oznake v spremembah 03

P25-1

P21W

P25-2

P21/5W

R19/5

R5W

R19/10

R10W

C11

C5W

C15

C21W

T8/4

T4W

W10/5

W5W

W10/3

W3W

| 8.3 | 12 mesecev po začetku veljavnosti Dodatka 28 k spremembam 03 Pravilnika št. 37 se v svetilkah za namene homologacije ne uporabljajo žarnice z žarilno nitko kategorij R2, S1 in C21W. |
| --- | --- |

8.3

12 mesecev po začetku veljavnosti Dodatka 28 k spremembam 03 Pravilnika št. 37 se v svetilkah za namene homologacije ne uporabljajo žarnice z žarilno nitko kategorij R2, S1 in C21W.

| 8.4 | Vendar pa lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije za svetilke, v katerih se uporabljajo žarnice z žarilno nitko kategorij R2, S1 in C21W, pod pogojem, da so te žarnice namenjene za uporabo kot nadomestni deli za pritrditev na vozila v uporabi. |
| --- | --- |

8.4

Vendar pa lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije za svetilke, v katerih se uporabljajo žarnice z žarilno nitko kategorij R2, S1 in C21W, pod pogojem, da so te žarnice namenjene za uporabo kot nadomestni deli za pritrditev na vozila v uporabi.

---

(1)  Selektivno rumeni balon ali dodaten selektivno rumeni zunanji balon, namenjen izključno spremembi barve in ne spremembi drugih značilnosti žarnice z žarilno nitko, ki oddaja belo svetlobo, ne pomeni spremembe tipa žarnice z žarilno nitko.

(2)  Če je napis na balonu, ne sme škodljivo vplivati na svetilne značilnosti.

(3)  0 1 2 3 4 5 6 7 8 9

A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z

(4)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Veliko Britanijo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podeljujejo njene države članice z uporabo svojih ECE simbolov), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto), 56 za Črno goro, 57 (prosto) ter 58 za Tunizijo. Nadaljnje številke se za druge države določijo po kronološkem vrstnem redu, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali na njih uporabijo, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, ali pristopijo k njemu, generalni sekretar Združenih narodov pa tako določene številke sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(5)  Za skladnost proizvodnje le za oranžno in rdečo barvo mora biti vsaj 80 % rezultatov merjenja v zahtevanem območju dovoljenega odstopanja.

(6)  Spremenjeno besedilo tega odstavka je bilo vključeno z Dodatkom 14 k spremembam 03. Dodatek je začel veljati 3. septembra 1997 in je v besedilo Pravilnika vključil tudi nova odstavka 2.3.3 in 3.7 ter v Prilogo 1 nova lista HIR1 in PY27/7W.

---

PRILOGA 1

PODATKOVNI LISTI
   (1)
  ZA ŽARNICE Z ŽARILNO NITKO

Seznam kategorij žarnic z žarilno nitko, združenih, in številke lista:

Skupina 1

Brez splošnih omejitev:

| Kategorija | Številka podat. lista |
| --- | --- |
| H1 | H1/1 do 3 |
| H3 | H3/1 do 4 |
| H4 | H4/1 do 5 |
| H7 | H7/1 do 4 |
| H8 | H8/1 do 4 |
| H8B | H8/1 do 4 |
| H9 (3) | H9/1 do 4 |
| H9B (3) | H9/1 do 4 |
| H10 | H10/1 do 3 |
| H11 | H11/1 do 4 |
| H11B | H11/1 do 4 |
| H12 | H12/1 do 3 |
| H13 | H13/1 do 4 |
| H13A | H13/1 do 4 |
| H14 | H14/1 do 4 |
| H15 | H15/1 do 5 |
| H16 | H16/1 do 4 |
| H21W (2) | H21W/1 do 2 |
| H27W/1 | H27W/1 do 3 |
| H27W/2 | H27W/1 do 3 |
| HB3 | HB3/1 do 4 |
| HB3A | HB3/1 do 4 |
| HB4 | HB4/1 do 4 |
| HB4A | HB4/1 do 4 |
| HIR1 (3) | HIR1/1 do 3 |
| HIR2 | HIR2/1 do 3 |
| HS1 | HS1/1 do 5 |
| HS2 | HS2/1 do 3 |
| HS5 | HS5/1 do 4 |
| HS5A (5) | HS5A/1 do 3 |
| HS6 (4) | HS6/1 do 4 |
| PSX24W (2) | P24W/1 do 3 |
| PSX26W (2) | PSX26W1 do 3 |
| PX24W (2) | P24W/1 do 3 |
| S2 | S1/S2/1 do 2 |
| S3 | S3/1 |

Kategorija

Številka podat. lista

H1

H1/1 do 3

H3

H3/1 do 4

H4

H4/1 do 5

H7

H7/1 do 4

H8

H8/1 do 4

H8B

H8/1 do 4

H9 (3)

H9/1 do 4

H9B (3)

H9/1 do 4

H10

H10/1 do 3

H11

H11/1 do 4

H11B

H11/1 do 4

H12

H12/1 do 3

H13

H13/1 do 4

H13A

H13/1 do 4

H14

H14/1 do 4

H15

H15/1 do 5

H16

H16/1 do 4

H21W (2)

H21W/1 do 2

H27W/1

H27W/1 do 3

H27W/2

H27W/1 do 3

HB3

HB3/1 do 4

HB3A

HB3/1 do 4

HB4

HB4/1 do 4

HB4A

HB4/1 do 4

HIR1 (3)

HIR1/1 do 3

HIR2

HIR2/1 do 3

HS1

HS1/1 do 5

HS2

HS2/1 do 3

HS5

HS5/1 do 4

HS5A (5)

HS5A/1 do 3

HS6 (4)

HS6/1 do 4

PSX24W (2)

P24W/1 do 3

PSX26W (2)

PSX26W1 do 3

PX24W (2)

P24W/1 do 3

S2

S1/S2/1 do 2

S3

S3/1

Skupina 2

Le za uporabo v signalnih svetilkah, svetilkah za zavijanje, žarometih za vzvratno vožnjo in svetilkah za osvetlitev zadnje registrske tablice:

| Kategorija | Številka podat. lista |
| --- | --- |
| C5W | C5W/1 |
| H6W | H6W/1 |
| H10W/1 | H10W/1 do 2 |
| HY6W | H6W/1 |
| HY10W | H10W/1 do 2 |
| HY21W | H21W/1 do 2 |
| P13W | P13W/1 do 3 |
| P19W | P19W/1 do 3 |
| P21W | P21W/1 do 2 |
| P21/4W | P21/4W/1 (P21/5W/2 do 3) |
| P21/5W | P21/5W/1 do 3 |
| P24W | P24W/1 do 3 |
| P27W | P27W/1 do 2 |
| P27/7W | P27/7W/1 do 3 |
| PC16W | PC16W/1 do 3 |
| PCR16W | PC16W/1 do 3 |
| PCY16W | PC16W/1 do 3 |
| PR19W | P19W/1 do 3 |
| PR21W | PR21W/1 (P21W/2) |
| PR21/4W | PR21/4W/1 (P21/5W/2 do 3) |
| PR21/5W | PR21/5W/1 (P21/5W/2 do 3) |
| PR24W | P24W/1 do 3 |
| PR27/7W | PR27/7W/1 (P27/7W/2 do 3) |
| PS19W | P19W/1 do 3 |
| PS24W | P24W/1 do 3 |
| PSR19W | P19W/1 do 3 |
| PSR24W | P24W/1 do 3 |
| PSY19W | P19W/1 do 3 |
| PSY24W | P24W/1 do 3 |
| PY19W | P19W/1 do 3 |
| PY21W | PY21W/1 (P21W/2) |
| PY24W | P24W/1 do 3 |
| PY27/7W | PY27/7W/1 (P27/7W/2 do 3) |
| R5W | R5W/1 |
| R10W | R10W/1 |
| RR5W | R5W/1 |
| RR10W | R10W/1 |
| RY10W | R10W/1 |
| T1.4W | T1.4W/1 |
| T4W | T4W/1 |
| W2.3W | W2.3W/1 |
| W3W | W3W/1 |
| W5W | W5W/1 |
| W15/5W | W15/5W/1 do 3 |
| W16W | W16W/1 |
| W21W | W21W/1 do 2 |
| W21/5W | W21/5W/1 do 3 |
| WP21W | WP21W/1 do 2 |
| WPY21W | WP21W/1 do 2 |
| WR5W | W5W/1 |
| WR21/5W | WR21/5W/1 (W21/5W/2 do 3) |
| WY2.3W | WY2.3W/1 |
| WY5W | W5W/1 |
| WY21W | WY21W/1 do 2 |

Kategorija

Številka podat. lista

C5W

C5W/1

H6W

H6W/1

H10W/1

H10W/1 do 2

HY6W

H6W/1

HY10W

H10W/1 do 2

HY21W

H21W/1 do 2

P13W

P13W/1 do 3

P19W

P19W/1 do 3

P21W

P21W/1 do 2

P21/4W

P21/4W/1 (P21/5W/2 do 3)

P21/5W

P21/5W/1 do 3

P24W

P24W/1 do 3

P27W

P27W/1 do 2

P27/7W

P27/7W/1 do 3

PC16W

PC16W/1 do 3

PCR16W

PC16W/1 do 3

PCY16W

PC16W/1 do 3

PR19W

P19W/1 do 3

PR21W

PR21W/1 (P21W/2)

PR21/4W

PR21/4W/1 (P21/5W/2 do 3)

PR21/5W

PR21/5W/1 (P21/5W/2 do 3)

PR24W

P24W/1 do 3

PR27/7W

PR27/7W/1 (P27/7W/2 do 3)

PS19W

P19W/1 do 3

PS24W

P24W/1 do 3

PSR19W

P19W/1 do 3

PSR24W

P24W/1 do 3

PSY19W

P19W/1 do 3

PSY24W

P24W/1 do 3

PY19W

P19W/1 do 3

PY21W

PY21W/1 (P21W/2)

PY24W

P24W/1 do 3

PY27/7W

PY27/7W/1 (P27/7W/2 do 3)

R5W

R5W/1

R10W

R10W/1

RR5W

R5W/1

RR10W

R10W/1

RY10W

R10W/1

T1.4W

T1.4W/1

T4W

T4W/1

W2.3W

W2.3W/1

W3W

W3W/1

W5W

W5W/1

W15/5W

W15/5W/1 do 3

W16W

W16W/1

W21W

W21W/1 do 2

W21/5W

W21/5W/1 do 3

WP21W

WP21W/1 do 2

WPY21W

WP21W/1 do 2

WR5W

W5W/1

WR21/5W

WR21/5W/1 (W21/5W/2 do 3)

WY2.3W

WY2.3W/1

WY5W

W5W/1

WY21W

WY21W/1 do 2

Skupina 3

Le ta namene zamenjave (glej prehodne določbe odstavkov 8.3 in 8.4):

| Kategorija | Številka podat. lista |
| --- | --- |
| C21W | C21W/1 do 2 |
| R2 | R2/1 do 3 |
| S1 | S1/S2/1 do 2 |

Kategorija

Številka podat. lista

C21W

C21W/1 do 2

R2

R2/1 do 3

S1

S1/S2/1 do 2

Seznam listov za žarnice z žarilno nitko in njihovo zaporedje v tej prilogi:

Številka(-e) lista

| | C5W/1 |
| --- | --- |

C5W/1

| | C21W/1 do 2 |
| --- | --- |

C21W/1 do 2

| | H1/1 do 3 |
| --- | --- |

H1/1 do 3

| | H3/1 do 4 |
| --- | --- |

H3/1 do 4

| | H4/1 do 5 |
| --- | --- |

H4/1 do 5

| | H7/1 do 4 |
| --- | --- |

H7/1 do 4

| | H8/1 do 4 |
| --- | --- |

H8/1 do 4

| | H9/1 do 4 |
| --- | --- |

H9/1 do 4

| | H10/1 do 3 |
| --- | --- |

H10/1 do 3

| | H11/1 do 4 |
| --- | --- |

H11/1 do 4

| | H12/1 do 3 |
| --- | --- |

H12/1 do 3

| | H13/1 do 4 |
| --- | --- |

H13/1 do 4

| | H14/1 do 4 |
| --- | --- |

H14/1 do 4

| | H15/1 do 5 |
| --- | --- |

H15/1 do 5

| | H16/1 do 4 |
| --- | --- |

H16/1 do 4

| | H6W/1 |
| --- | --- |

H6W/1

| | H10W/1 do 2 |
| --- | --- |

H10W/1 do 2

| | H21W/1 do 2 |
| --- | --- |

H21W/1 do 2

| | H27W/1 do 3 |
| --- | --- |

H27W/1 do 3

| | HB3/1 do 4 |
| --- | --- |

HB3/1 do 4

| | HB4/1 do 4 |
| --- | --- |

HB4/1 do 4

| | HIR1/1 do 3 |
| --- | --- |

HIR1/1 do 3

| | HIR2/1 do 3 |
| --- | --- |

HIR2/1 do 3

| | HS1/1 do 5 |
| --- | --- |

HS1/1 do 5

| | HS2/1 do 3 |
| --- | --- |

HS2/1 do 3

| | HS5/1 do 4 |
| --- | --- |

HS5/1 do 4

| | HS5A/1 do 3 |
| --- | --- |

HS5A/1 do 3

| | HS6/1 do 4 |
| --- | --- |

HS6/1 do 4

| | P13W/1 do 3 |
| --- | --- |

P13W/1 do 3

| | P19W/1 do 3 |
| --- | --- |

P19W/1 do 3

| | P21W/1 do 2 |
| --- | --- |

P21W/1 do 2

| | P21/4W/1 |
| --- | --- |

P21/4W/1

| | P21/5W/1 do 3 |
| --- | --- |

P21/5W/1 do 3

| | P24W/1 do 3 |
| --- | --- |

P24W/1 do 3

| | P27W/1 do 2 |
| --- | --- |

P27W/1 do 2

| | P27/7W/1 do 3 |
| --- | --- |

P27/7W/1 do 3

| | PC16W/1 do 3 |
| --- | --- |

PC16W/1 do 3

| | PR21W/1 |
| --- | --- |

PR21W/1

| | PR21/4W/1 |
| --- | --- |

PR21/4W/1

| | PR21/5W/1 |
| --- | --- |

PR21/5W/1

| | PR27/7W/1 |
| --- | --- |

PR27/7W/1

| | PSX26W/1 do 3 |
| --- | --- |

PSX26W/1 do 3

| | PY21W/1 |
| --- | --- |

PY21W/1

| | PY27/7W/1 |
| --- | --- |

PY27/7W/1

| | R2/1 do 3 |
| --- | --- |

R2/1 do 3

| | R5W/1 |
| --- | --- |

R5W/1

| | R10W/1 |
| --- | --- |

R10W/1

| | S1/S2/1 do 2 |
| --- | --- |

S1/S2/1 do 2

| | S3/1 |
| --- | --- |

S3/1

| | T1.4W/1 |
| --- | --- |

T1.4W/1

| | T4W/1 |
| --- | --- |

T4W/1

| | W2.3W/1 |
| --- | --- |

W2.3W/1

| | W3W/1 |
| --- | --- |

W3W/1

| | W5W/1 |
| --- | --- |

W5W/1

| | W15/5W/1 do 3 |
| --- | --- |

W15/5W/1 do 3

| | W16W/1 |
| --- | --- |

W16W/1

| | W21W/1 do 2 |
| --- | --- |

W21W/1 do 2

| | W21/5W/1 do 3 |
| --- | --- |

W21/5W/1 do 3

| | WP21W/1 do 2 |
| --- | --- |

WP21W/1 do 2

| | WR21/5W/1 |
| --- | --- |

WR21/5W/1

| | WY2.3W/1 |
| --- | --- |

WY2.3W/1

| | WY21W/1 do 2 |
| --- | --- |

WY21W/1 do 2

KATEGORIJA C5W — List C5W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| b (6) | 34,0 | 35,0 | 36,0 | 35,0 ± 0,5 |
| f (7)
   (8) | 7,5 (9) | | 15 (10) | 9 ± 1,5 |
| Podnožje SV8.5 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-81-4) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 6 | 12 | 24 | 12 |
| Vati | 5 | 5 |
| Preskusna napetost | Volti | 6,75 | 13,5 | 28,0 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 5,5 | največ 7,7 | največ 5,5 |
| Svetlobni tok | 45 ± 20 % | |
| Referenčni svetlobni tok: 45 lm pri približno 13,5 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

b (6)

34,0

35,0

36,0

35,0 ± 0,5

f (7)
   (8)

7,5 (9)

15 (10)

9 ± 1,5

Podnožje SV8.5 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-81-4)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

6

12

24

12

Vati

5

5

Preskusna napetost

Volti

6,75

13,5

28,0

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 5,5

največ 7,7

največ 5,5

Svetlobni tok

45 ± 20 %

Referenčni svetlobni tok: 45 lm pri približno 13,5 V

KATEGORIJA C21W — List C21W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko.

ŽARNICA Z ŽARILNO NITKO LE ZA ŽAROMET ZA VZVRATNO VOŽNJO

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| b (11) | 40,0 | 41,0 | 42,0 | 41,0 ± 0,5 |
| f (12) | 7,5 | | 10,5 | 8 ± 1,0 |
| Podnožje SV8.5 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-81-4) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 21 | 21 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 26,5 | največ 26,5 |
| Svetlobni tok | 460 ± 15 % | |
| Referenčni svetlobni tok: 460 lm pri približno 13,5 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

b (11)

40,0

41,0

42,0

41,0 ± 0,5

f (12)

7,5

10,5

8 ± 1,0

Podnožje SV8.5 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-81-4)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

21

21

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 26,5

največ 26,5

Svetlobni tok

460 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok: 460 lm pri približno 13,5 V

KATEGORIJA C21W List — C21W/2

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in vzdolžno sredino žarnice.

Image

| 12 V | a | h | k |
| --- | --- | --- | --- |
| žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | 4,0 + d | 14,5 | 2,0 |
| standardna žarnica z žarilno nitko | 2,0 + d | 14,5 | 0,5 |
| d= nazivni premer žarilne nitke, ki ga določi proizvajalec. |

12 V

a

h

k

žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

4,0 + d

14,5

2,0

standardna žarnica z žarilno nitko

2,0 + d

14,5

0,5

d= nazivni premer žarilne nitke, ki ga določi proizvajalec.

Preskusni postopek in zahteve

| 1. | Žarnica z žarilno nitko se vstavi v nosilec, ki ga je mogoče sukati za 360° okoli referenčne osi, da se vidi pogled od spredaj na merilnem zaslonu, na katerega se projicira slika žarilne nitke. Referenčna ravnina na zaslonu mora sovpadati s sredino žarnice z žarilno nitko. Na zaslonu mora iskana sredinska os sovpadati z vzdolžno sredino žarnice z žarilno nitko. |
| --- | --- |

1.

Žarnica z žarilno nitko se vstavi v nosilec, ki ga je mogoče sukati za 360° okoli referenčne osi, da se vidi pogled od spredaj na merilnem zaslonu, na katerega se projicira slika žarilne nitke. Referenčna ravnina na zaslonu mora sovpadati s sredino žarnice z žarilno nitko. Na zaslonu mora iskana sredinska os sovpadati z vzdolžno sredino žarnice z žarilno nitko.

| 2. | Pogled od spredaj






  2.1. | Projekcija žarilne nitke ves čas vrtenja žarnice z žarilno nitko za 360° v celoti leži v pravokotniku. |
| --- | --- | --- |

2.

Pogled od spredaj

2.1.

Projekcija žarilne nitke ves čas vrtenja žarnice z žarilno nitko za 360° v celoti leži v pravokotniku.

| 2.2. | Središče žarilne nitke ni zamaknjeno od iskane sredinske osi za več kot „k“. |
| --- | --- |

2.2.

Središče žarilne nitke ni zamaknjeno od iskane sredinske osi za več kot „k“.

KATEGORIJA H1 — List H1/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

KATEGORIJA H1 — List H1/2

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| 6 V | 12 V | 24 V | 12 V |
| e (14)
   (18) | 25,0 (17) | 25,0 ± 0,15 |
| f (14)
   (18) | 4,5 ± 1,0 | 5,0 ± 0,5 | 5,5 ± 1,0 | 5,0 + 0,50/– 0,00 |
| g (15)
   (16) | 0,5 d ± 0,5 d | 0,5 d ± 0,25 d |
| h1 | (17) | 0 ± 0,20 (13) |
| h2 | (17) | 0 ± 0,25 (13) |
| ε | 45° ± 12° | 45° ± 3° |
| Podnožje P14.5s v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-46-2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 6 | 12 | 24 | 12 |
| Vati | 55 | 70 | 55 |
| Preskusna napetost | Volti | 6,3 | 13,2 | 28,0 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 63 | največ 68 | največ 84 | največ 68 |
| Svetlobni tok ± % | 1 350 | 1 550 | 1 900 | |
| 15 | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno | 12 V | 1 150 |
| 13,2 V | 1 550 |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

6 V

12 V

24 V

12 V

e (14)
   (18)

25,0 (17)

25,0 ± 0,15

f (14)
   (18)

4,5 ± 1,0

5,0 ± 0,5

5,5 ± 1,0

5,0 + 0,50/– 0,00

g (15)
   (16)

0,5 d ± 0,5 d

0,5 d ± 0,25 d

h1

(17)

0 ± 0,20 (13)

h2

(17)

0 ± 0,25 (13)

ε

45° ± 12°

45° ± 3°

Podnožje P14.5s v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-46-2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

6

12

24

12

Vati

55

70

55

Preskusna napetost

Volti

6,3

13,2

28,0

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 63

največ 68

največ 84

največ 68

Svetlobni tok ± %

1 350

1 550

1 900

15

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

1 150

13,2 V

1 550

KATEGORIJA H1 — List H1/3

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| | a1 | a2 | b1 | b2 | c1 | c2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 V | 1,4 d | 1,9 d | 0,25 | 6 | 3,5 |
| 12 V | 6 | 4,5 |
| 24 V | 7 | 4,5 |
| d= premer žarilne nitke |

a1

a2

b1

b2

c1

c2

6 V

1,4 d

1,9 d

0,25

6

3,5

12 V

6

4,5

24 V

7

4,5

d= premer žarilne nitke

Položaj žarilne nitke se preverja le v smereh A in B, kot je prikazano na listu H1/1.

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

Začetek žarilne nitke, opredeljen v opombi 10/ na listu H1/2, leži med premicama Z1 in Z2.

KATEGORIJA H3 — List H3/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

KATEGORIJA H3 — List H3/2

Image

KATEGORIJA H3 — List H3/3

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica za žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| 6 V | 12 V | 24 V | 12 V |
| e | 18,0 (19) | 18,0 |
| f (21) | 3,0 min. | 4,0 min. | 5,0 ± 0,50 |
| k | 0 (19) | 0 ± 0,20 |
| h1, h3 | 0 (19) | 0 ± 0,15 (20) |
| h2, h4 | 0 (19) | 0 ± 0,25 (20) |
| Podnožje PK22s v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-47-4) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 6 | 12 | 24 | 12 |
| Vati | 55 | 70 | 55 |
| Preskusna napetost | Volti | 6,3 | 13,2 | 28,0 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 63 | največ 68 | največ 84 | največ 68 |
| Svetlobni tok ± % | 1 050 | 1 450 | 1 750 | |
| 15 | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno | 12 V | 1 100 |
| 13,2 V | 1 450 |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica za žarilno nitko

6 V

12 V

24 V

12 V

e

18,0 (19)

18,0

f (21)

3,0 min.

4,0 min.

5,0 ± 0,50

k

0 (19)

0 ± 0,20

h1, h3

0 (19)

0 ± 0,15 (20)

h2, h4

0 (19)

0 ± 0,25 (20)

Podnožje PK22s v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-47-4)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

6

12

24

12

Vati

55

70

55

Preskusna napetost

Volti

6,3

13,2

28,0

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 63

največ 68

največ 84

največ 68

Svetlobni tok ± %

1 050

1 450

1 750

15

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

1 100

13,2 V

1 450

KATEGORIJA H3 — List H3/4

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| | a | c | k | g |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 V | 1,8 d | 1,6 d | 1,0 | 2,0 |
| 12 V | 2,8 |
| 24 V | 2,9 |
| d= premer žarilne nitke |

a

c

k

g

6 V

1,8 d

1,6 d

1,0

2,0

12 V

2,8

24 V

2,9

d= premer žarilne nitke

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

Središče žarilne nitke mora ležati v mejah mere k.

KATEGORIJA H4 — List H4/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Slika 1

Glavna risba

Image

| Slika 2 | Slika 3 |
| --- | --- |
| Največji zunanji deli svetilke (4) |
| |

Slika 2

Slika 3

Največji zunanji deli svetilke (4)

Image

| (1) | Referenčna ravnina je ravnina, ki jo sestavljajo nosilne točke treh jezičkov na obroču podnožja. |
| --- | --- |

(1)

Referenčna ravnina je ravnina, ki jo sestavljajo nosilne točke treh jezičkov na obroču podnožja.

| (2) | Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče kroga s premerom „M“. |
| --- | --- |

(2)

Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče kroga s premerom „M“.

| (3) | Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena. |
| --- | --- |

(3)

Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena.

| (4) | Balon in nosilci ne smejo segati čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 2. Kjer se uporablja zunanji balon selektivno rumene barve, balon in nosilci ne smejo segati čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 3. |
| --- | --- |

(4)

Balon in nosilci ne smejo segati čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 2. Kjer se uporablja zunanji balon selektivno rumene barve, balon in nosilci ne smejo segati čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 3.

| (5) | Zatemnitev mora segati vsaj do konca valjastega dela balona. Prekriva tudi notranji senčnik, če se žarnica opazuje v smeri, pravokotni na referenčno os. |
| --- | --- |

(5)

Zatemnitev mora segati vsaj do konca valjastega dela balona. Prekriva tudi notranji senčnik, če se žarnica opazuje v smeri, pravokotni na referenčno os.

KATEGORIJA H4 — List H4/2

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| 12 V | 24 V | 12 V |
| e | 28,5 + 0,35/– 0,25 | 29,0 ± 0,35 | 28,5 + 0,20/– 0,00 |
| p | 28,95 | 29,25 | 28,95 |
| α | največ 40° | največ 40° |
| Podnožje P43t v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-39-6) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 (22) | 24 (22) | 12 (22) |
| Vati | 60 | 55 | 75 | 70 | 60 | 55 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,2 | 28,0 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 75 | največ 68 | največ 85 | največ 80 | največ 75 | največ 68 |
| Svetlobni tok ± % | 1 650 | 1 000 | 1 900 | 1 200 | |
| 15 | |
| Merilni tok/lm (23) | — | 750 | — | 800 | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno | 12 V | 1 250 | 750 |
| 13,2 V | 1 650 | 1 000 |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

12 V

24 V

12 V

e

28,5 + 0,35/– 0,25

29,0 ± 0,35

28,5 + 0,20/– 0,00

p

28,95

29,25

28,95

α

največ 40°

največ 40°

Podnožje P43t v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-39-6)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12 (22)

24 (22)

12 (22)

Vati

60

55

75

70

60

55

Preskusna napetost

Volti

13,2

28,0

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 75

največ 68

največ 85

največ 80

največ 75

največ 68

Svetlobni tok ± %

1 650

1 000

1 900

1 200

15

Merilni tok/lm (23)

—

750

—

800

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

1 250

750

13,2 V

1 650

1 000

KATEGORIJA H4 — List H4/3

Položaj senčnika

Image

Risba ni obvezna glede oblike senčnika

Položaj žarilnih nitk

Image

KATEGORIJA H4 — List H4/4

Pregledica mer (v mm) z risb na listu H4/3

| Oznaka (24) | Mera (25) | Dovoljeno odstopanje |
| --- | --- | --- |
| Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| 12 V | 24 V | 12 V | 24 V | 12 V | 24 V | 12 V |
| a/26 | 0,8 | ± 0,35 | ± 0,20 |
| a/23,5 | 0,8 | ± 0,60 | ± 0,20 |
| b1/29,5 | 30,0 | 0 | ± 0,30 | ± 0,35 | ± 0,20 |
| b1/33 | b1/29,5 mv | b1/30,0 mv | ± 0,30 | ± 0,35 | ± 0,15 |
| b2/29,5 | 30,0 | 0 | ± 0,30 | ± 0,35 | ± 0,20 |
| b2/33 | b1/29,5 mv | b2/30,0 mv | ± 0,30 | ± 0,35 | ± 0,15 |
| c/29,5 | 30,0 | 0,6 | 0,75 | ± 0,35 | ± 0,20 |
| c/33 | c/29,5 mv | c/30,0 mv | ± 0,35 | ± 0,15 |
| d | najmanj 0,1 | — | — |
| e (31) | 28,5 | 29,0 | + 0,35
  – 0,25 | ± 0,35 | + 0,20
  – 0,00 |
| f (29)
   (30)
   (31) | 1,7 | 2,0 | + 0,50
  – 0,30 | ± 0,40 | + 0,30
  – 0,10 |
| g/26 | 0 | ± 0,50 | ± 0,30 |
| g/23,5 | 0 | ± 0,70 | ± 0,30 |
| h/29,5 | 30,0 | 0 | ± 0,50 | ± 0,30 |
| h/33 | h/29,5 mv | h/30,0 mv | ± 0,35 | ± 0,20 |
| lR (29)
   (32) | 4,5 | 5,25 | ± 0,80 | ± 0,40 |
| lC (29)
   (30) | 5,5 | 5,25 | ± 0,50 | ± 0,80 | ± 0,35 |
| p/33 | Odvisno od oblike senčnika | — | — |
| q/33 | (p + q)/2 | ± 0,60 | ± 0,30 |

Oznaka (24)

Mera (25)

Dovoljeno odstopanje

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

12 V

24 V

12 V

24 V

12 V

24 V

12 V

a/26

0,8

± 0,35

± 0,20

a/23,5

0,8

± 0,60

± 0,20

b1/29,5

30,0

0

± 0,30

± 0,35

± 0,20

b1/33

b1/29,5 mv

b1/30,0 mv

± 0,30

± 0,35

± 0,15

b2/29,5

30,0

0

± 0,30

± 0,35

± 0,20

b2/33

b1/29,5 mv

b2/30,0 mv

± 0,30

± 0,35

± 0,15

c/29,5

30,0

0,6

0,75

± 0,35

± 0,20

c/33

c/29,5 mv

c/30,0 mv

± 0,35

± 0,15

d

najmanj 0,1

—

—

e (31)

28,5

29,0

- 0,35

– 0,25

± 0,35

- 0,20

– 0,00

f (29)
   (30)
   (31)

1,7

2,0

- 0,50

– 0,30

± 0,40

- 0,30

– 0,10

g/26

0

± 0,50

± 0,30

g/23,5

0

± 0,70

± 0,30

h/29,5

30,0

0

± 0,50

± 0,30

h/33

h/29,5 mv

h/30,0 mv

± 0,35

± 0,20

lR (29)
   (32)

4,5

5,25

± 0,80

± 0,40

lC (29)
   (30)

5,5

5,25

± 0,50

± 0,80

± 0,35

p/33

Odvisno od oblike senčnika

—

—

q/33

(p + q)/2

± 0,60

± 0,30

KATEGORIJA H4 — List H4/5

Dodatna pojasnila k listu H4/3

Meritve potekajo v treh smereh:

| (1) | za mere a, b1, c, d, e, f, lR in lC; |
| --- | --- |

(1)

za mere a, b1, c, d, e, f, lR in lC;

| (2) | za mere g, h, p in q; |
| --- | --- |

(2)

za mere g, h, p in q;

| (3) | za mero b2. |
| --- | --- |

(3)

za mero b2.

Meri p in q se merita v ravninah, ki so vzporedne referenčni ravnini in od nje oddaljene 33 mm.

Mere b1, b2, c in h se merijo v ravninah, ki so vzporedne referenčni ravnini ter od nje oddaljene 29,5 mm (30,0 mm za 24-voltne žarnice z žarilno nitko) in 33 mm.

Meri a in g se merita v ravninah, ki sta vzporedni z referenčno ravnino ter oddaljeni od nje 26,0 mm in 23,5 mm.

Opomba O merski metodi glej Dodatek E Publikacije IEC 60809.

KATEGORIJA H7 — List H7/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

| Slika 1


  Glavna risba |
| --- |
| Slika 2


  Največji zunanji deli svetilke (5) | Slika 3


  Opredelitev referenčne osi (2) |

Slika 1

Glavna risba

Image

Slika 2

Največji zunanji deli svetilke (5)

Image

Slika 3

Opredelitev referenčne osi (2)

Image

| (1) | Referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na kateri ležijo tri nosilne izbokline na obroču podnožja žarnice. |
| --- | --- |

(1)

Referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na kateri ležijo tri nosilne izbokline na obroču podnožja žarnice.

| (2) | Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi presečišče dveh pravokotnic, prikazanih na sliki 3. |
| --- | --- |

(2)

Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi presečišče dveh pravokotnic, prikazanih na sliki 3.

| (3) | Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena. |
| --- | --- |

(3)

Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena.

| (4) | Opombe v zvezi s premerom žarilne nitke:






  (a) | Glede premera ni nobenih dejanskih omejitev, v prihodnosti pa je cilj doseči d max. = 1,3 mm za 12-voltne in d max. = 1,7 za 24-voltne žarnice z žarilno nitko. |
| --- | --- | --- |

(4)

Opombe v zvezi s premerom žarilne nitke:

(a)

Glede premera ni nobenih dejanskih omejitev, v prihodnosti pa je cilj doseči d max. = 1,3 mm za 12-voltne in d max. = 1,7 za 24-voltne žarnice z žarilno nitko.

| (b) | Pri istem proizvajalcu morata biti projektirani premer pri standardni (etalonski) žarnici in žarnici v serijski proizvodnji enaka. |
| --- | --- |

(b)

Pri istem proizvajalcu morata biti projektirani premer pri standardni (etalonski) žarnici in žarnici v serijski proizvodnji enaka.

| (5) | Stekleni balon in nosilci ne segajo čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 2. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo. |
| --- | --- |

(5)

Stekleni balon in nosilci ne segajo čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 2. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo.

KATEGORIJA H7 — List H7/2

| Slika 4


  Področje brez popačenosti (6) in črna kapica (7) | Slika 5


  Območje brez kovine (8) |
| --- | --- |
| Slika 6


  Dovoljen zamik osi žarilne nitke 9)

  (le za standardne žarnice z žarilno nitko) | Slika 7


  Ekscentričnost balona |

Slika 4

Področje brez popačenosti (6) in črna kapica (7)

Image

Slika 5

Območje brez kovine (8)

Image

Slika 6

Dovoljen zamik osi žarilne nitke 9)

(le za standardne žarnice z žarilno nitko)

Image

Slika 7

Ekscentričnost balona

Image

| (6) | Obod steklenega balona med kotoma γ1 in povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2. |
| --- | --- |

(6)

Obod steklenega balona med kotoma γ1 in povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2.

| (7) | Zatemnitev mora segati vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona. Poleg tega mora segati vsaj do ravnine, vzporedne z referenčno ravnino, kjer γ3 seka površino zunanjega balona (pogled B na listu H7/1). |
| --- | --- |

(7)

Zatemnitev mora segati vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona. Poleg tega mora segati vsaj do ravnine, vzporedne z referenčno ravnino, kjer γ3 seka površino zunanjega balona (pogled B na listu H7/1).

| (8) | Notranjost žarnice mora biti taka, da se razpršene slike in odsevi pojavljajo samo nad žarilno nitko, gledano v vodoravni smeri. (Pogled A na sliki 1 na listu H7/1.)
  V zasenčenih območjih, ki se vidijo na sliki 5, ne sme biti razen navojev žarilne nitke nobenih drugih kovinskih delov. |
| --- | --- |

(8)

Notranjost žarnice mora biti taka, da se razpršene slike in odsevi pojavljajo samo nad žarilno nitko, gledano v vodoravni smeri. (Pogled A na sliki 1 na listu H7/1.)

V zasenčenih območjih, ki se vidijo na sliki 5, ne sme biti razen navojev žarilne nitke nobenih drugih kovinskih delov.

KATEGORIJA H7 — List H7/3

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| 12 V | 24 V | 12 V |
| e (33) | 25,0 (34) | 25,0 ± 0,1 |
| f (33) | 4,1 (34) | 4,9 (34) | 4,1 ± 0,1 |
| g (36) | 0,5 min. | v obravnavi |
| h1 (35) | 0 (34) | 0 ± 0,10 |
| h2 (35) | 0 (34) | 0 ± 0,15 |
| γ1 | najmanj 40° | najmanj 40° |
| γ2 | najmanj 50° | najmanj 50° |
| γ3 | najmanj 30° | najmanj 30° |
| odnožje PX26d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-5-6) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 24 | 12 |
| Vati | 55 | 70 | 55 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,2 | 28,0 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 58 | največ 75 | največ 58 |
| Svetlobni tok | 1 500 ± 10 % | 1 750 ± 10 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno | 12 V | 1 100 |
| 13,2 V | 1 500 |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

12 V

24 V

12 V

e (33)

25,0 (34)

25,0 ± 0,1

f (33)

4,1 (34)

4,9 (34)

4,1 ± 0,1

g (36)

0,5 min.

v obravnavi

h1 (35)

0 (34)

0 ± 0,10

h2 (35)

0 (34)

0 ± 0,15

γ1

najmanj 40°

najmanj 40°

γ2

najmanj 50°

najmanj 50°

γ3

najmanj 30°

najmanj 30°

odnožje PX26d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-5-6)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

24

12

Vati

55

70

55

Preskusna napetost

Volti

13,2

28,0

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 58

največ 75

največ 58

Svetlobni tok

1 500 ± 10 %

1 750 ± 10 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

1 100

13,2 V

1 500

KATEGORIJA H7 — List H7/4

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

(Mere v mm)

Image

| | a1 | a2 | b1 | b2 | c1 | c2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 V | d + 0,30 | d + 0,50 | 0,2 | 4,6 | 4,0 |
| 24 V | d + 0,60 | d + 1,00 | 0,25 | 5,9 | 4,4 |
| d= premer žarilne nitke |

a1

a2

b1

b2

c1

c2

12 V

d + 0,30

d + 0,50

0,2

4,6

4,0

24 V

d + 0,60

d + 1,00

0,25

5,9

4,4

d= premer žarilne nitke

Položaj žarilne nitke se preverja le v smereh A in B, kot je prikazano na sliki 1 na listu H7/1.

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

Konca žarilne nitke, opredeljena v opombi 9/ na listu H7/3, ležita med premicama Z1 in Z2 ter premicama Z3 in Z4.

KATEGORIJI H8 IN H8B — List H8/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Slika 1

Glavna risba

Image

Slika 2

Največji zunanji deli svetilke (3)

Image

| (1) | Referenčna ravnina je ravnina, ki jo tvori spodnja stran poševne vstopne prirobnice podnožja. |
| --- | --- |

(1)

Referenčna ravnina je ravnina, ki jo tvori spodnja stran poševne vstopne prirobnice podnožja.

| (2) | Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče podnožja žarnice s premerom 19 mm. |
| --- | --- |

(2)

Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče podnožja žarnice s premerom 19 mm.

| (3) | Stekleni balon in nosilci ne segajo čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 2. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo. |
| --- | --- |

(3)

Stekleni balon in nosilci ne segajo čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 2. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo.

| (4) | Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena. |
| --- | --- |

(4)

Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena.

| (5) | Opombe v zvezi s premerom žarilne nitke:






  (a) | Glede premera ni nobenih dejanskih omejitev, v prihodnosti pa je cilj doseči d max. = 1,2 mm. |
| --- | --- | --- |

(5)

Opombe v zvezi s premerom žarilne nitke:

(a)

Glede premera ni nobenih dejanskih omejitev, v prihodnosti pa je cilj doseči d max. = 1,2 mm.

| (b) | Pri istem proizvajalcu morata biti projektirani premer pri standardni (etalonski) žarnici in žarnici v serijski proizvodnji enaka. |
| --- | --- |

(b)

Pri istem proizvajalcu morata biti projektirani premer pri standardni (etalonski) žarnici in žarnici v serijski proizvodnji enaka.

KATEGORIJI H8 IN H8B — List H8/2

| Slika 3


  Področje brez popačenosti (6) in črna kapica (7) | Slika 4


  Območje brez kovine (8) |
| --- | --- |
| Slika 5


  Dovoljen zamik osi žarilne nitke (9)

  (le za standardne žarnice z žarilno nitko) | Slika 6


  Ekscentričnost balona (10) |

Slika 3

Področje brez popačenosti (6) in črna kapica (7)

Image

Slika 4

Območje brez kovine (8)

Image

Slika 5

Dovoljen zamik osi žarilne nitke (9)

(le za standardne žarnice z žarilno nitko)

Image

Slika 6

Ekscentričnost balona (10)

Image

| (6) | Obod steklenega balona med kotoma γ1 in γ2ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma 1 in 2. |
| --- | --- |

(6)

Obod steklenega balona med kotoma γ1 in γ2ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma 1 in 2.

| (7) | Zatemnitev mora segati vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona. Poleg tega mora segati vsaj do ravnine, vzporedne z referenčno ravnino, kjer 3seka površino zunanjega balona (pogled B, kot je navedeno na listu H8/1). |
| --- | --- |

(7)

Zatemnitev mora segati vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona. Poleg tega mora segati vsaj do ravnine, vzporedne z referenčno ravnino, kjer 3seka površino zunanjega balona (pogled B, kot je navedeno na listu H8/1).

| (8) | Notranjost žarnice mora biti taka, da se razpršene slike in odsevi pojavljajo samo nad žarilno nitko, gledano v vodoravni smeri. (Pogled A, kot je navedeno na sliki 1 na listu H8/1). V zasenčenih območjih, ki se vidijo na sliki 4, ne sme biti razen navojev žarilne nitke nobenih drugih kovinskih delov. |
| --- | --- |

(8)

Notranjost žarnice mora biti taka, da se razpršene slike in odsevi pojavljajo samo nad žarilno nitko, gledano v vodoravni smeri. (Pogled A, kot je navedeno na sliki 1 na listu H8/1). V zasenčenih območjih, ki se vidijo na sliki 4, ne sme biti razen navojev žarilne nitke nobenih drugih kovinskih delov.

| (9) | Zamik žarilne nitke glede na referenčno os se meri le iz smeri opazovanja A in B, kot je prikazano na sliki 1 na listu H8/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke. |
| --- | --- |

(9)

Zamik žarilne nitke glede na referenčno os se meri le iz smeri opazovanja A in B, kot je prikazano na sliki 1 na listu H8/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

| (10) | Zamik žarilne nitke glede na os balona se meri v dveh ravninah, ki sta vzporedni z referenčno ravnino in potekata skozi točki, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke. |
| --- | --- |

(10)

Zamik žarilne nitke glede na os balona se meri v dveh ravninah, ki sta vzporedni z referenčno ravnino in potekata skozi točki, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

KATEGORIJI H8 IN H8B — List H8/3

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| 12 V | 12 V |
| e (37) | 25,0 (38) | 25,0 ± 0,1 |
| f (37) | 3,7 (38) | 3,7 ± 0,1 |
| g | najmanj 0,5 | v obravnavi |
| h1 | 0 (38) | 0 ± 0,1 |
| h2 | 0 (38) | 0 ± 0,15 |
| γ1 | najmanj 50° | najmanj 50° |
| γ2 | najmanj 40° | najmanj 40° |
| γ3 | najmanj 30° | najmanj 30° |
| Podnožje: | H8: | PGJ19-1 | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-110-2) |
| H8B: | PGJY19-1 | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-146-1) |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

12 V

12 V

e (37)

25,0 (38)

25,0 ± 0,1

f (37)

3,7 (38)

3,7 ± 0,1

g

najmanj 0,5

v obravnavi

h1

0 (38)

0 ± 0,1

h2

0 (38)

0 ± 0,15

γ1

najmanj 50°

najmanj 50°

γ2

najmanj 40°

najmanj 40°

γ3

najmanj 30°

najmanj 30°

Podnožje:

H8:

PGJ19-1

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-110-2)

H8B:

PGJY19-1

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-146-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

35

35

Preskusna napetost

Volti

13,2

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 43

največ 43

Svetlobni tok

800 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

600

13,2 V

800

KATEGORIJI H8 IN H8B — List H8/4

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| a1 | a2 | b1 | b2 | c1 | c2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| d + 0,50 | d + 0,70 | 0,25 | 4,6 | 3,5 |
| d= premer žarilne nitke |

a1

a2

b1

b2

c1

c2

d + 0,50

d + 0,70

0,25

4,6

3,5

d= premer žarilne nitke

Položaj žarilne nitke se preverja le v smereh A in B, kakor je prikazano na sliki 1 na listu H8/1.

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

Konca žarilne nitke, opredeljena v opombi 11/na listu H8/3, morata ležati med premicama Z1 in Z2 ter med premicama Z3 in Z4.

KATEGORIJI H9 IN H9B — List H9/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Slika 1

Glavna risba

Image

Slika 2

Največji zunanji deli svetilke (3)

Image

| (1) | Referenčna ravnina je ravnina, ki jo tvori spodnja stran poševne vstopne prirobnice podnožja. |
| --- | --- |

(1)

Referenčna ravnina je ravnina, ki jo tvori spodnja stran poševne vstopne prirobnice podnožja.

| (2) | Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče podnožja žarnice s premerom 19 mm. |
| --- | --- |

(2)

Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče podnožja žarnice s premerom 19 mm.

| (3) | Stekleni balon in nosilci ne segajo čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 2. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo. |
| --- | --- |

(3)

Stekleni balon in nosilci ne segajo čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 2. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo.

| (4) | Opombe v zvezi s premerom žarilne nitke:






  (a) | Glede premera ni nobenih dejanskih omejitev, v prihodnosti pa je cilj doseči d max. = 1,4 mm. |
| --- | --- | --- |

(4)

Opombe v zvezi s premerom žarilne nitke:

(a)

Glede premera ni nobenih dejanskih omejitev, v prihodnosti pa je cilj doseči d max. = 1,4 mm.

| (b) | Pri istem proizvajalcu morata biti projektirani premer pri standardni (etalonski) žarnici in žarnici z žarilno nitko v serijski proizvodnji enaka. |
| --- | --- |

(b)

Pri istem proizvajalcu morata biti projektirani premer pri standardni (etalonski) žarnici in žarnici z žarilno nitko v serijski proizvodnji enaka.

KATEGORIJI H9 IN H9B — List H9/2

| Slika 3


  Območje brez popačenosti (5) | Slika 4


  Območje brez kovine (6) |
| --- | --- |
| Slika 5


  Dovoljen zamik osi žarilne nitke (7)

  (le za standardne žarnice z žarilno nitko) | Slika 6


  Ekscentričnost balona (8) |

Slika 3

Območje brez popačenosti (5)

Image

Slika 4

Območje brez kovine (6)

Image

Slika 5

Dovoljen zamik osi žarilne nitke (7)

(le za standardne žarnice z žarilno nitko)

Image

Slika 6

Ekscentričnost balona (8)

Image

| (5) | Obod steklenega balona med kotoma 1 in 2 ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma 1 in 2. |
| --- | --- |

(5)

Obod steklenega balona med kotoma 1 in 2 ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma 1 in 2.

| (6) | Notranjost žarnice mora biti taka, da se razpršene slike in odsevi pojavljajo samo nad žarilno nitko, gledano v vodoravni smeri. (Pogled A, kot je naveden na sliki 1 na listu H9/1). V zasenčenih območjih, ki se vidijo na sliki 4, ne sme biti razen navojev žarilne nitke nobenih drugih kovinskih delov. |
| --- | --- |

(6)

Notranjost žarnice mora biti taka, da se razpršene slike in odsevi pojavljajo samo nad žarilno nitko, gledano v vodoravni smeri. (Pogled A, kot je naveden na sliki 1 na listu H9/1). V zasenčenih območjih, ki se vidijo na sliki 4, ne sme biti razen navojev žarilne nitke nobenih drugih kovinskih delov.

| (7) | Zamik žarilne nitke glede na referenčno os se meri le iz smeri opazovanja A in B, kot je prikazano na sliki 1 na listu H9/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke. |
| --- | --- |

(7)

Zamik žarilne nitke glede na referenčno os se meri le iz smeri opazovanja A in B, kot je prikazano na sliki 1 na listu H9/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

| (8) | Zamik žarilne nitke glede na os balona se meri v dveh ravninah, ki sta vzporedni z referenčno ravnino in potekata skozi točki, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke. |
| --- | --- |

(8)

Zamik žarilne nitke glede na os balona se meri v dveh ravninah, ki sta vzporedni z referenčno ravnino in potekata skozi točki, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

KATEGORIJI H9 IN H9B — List H9/3

| Mere v mm | Odstopanja |
| --- | --- |
| Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| 12 V | 12 V |
| e (39)
   (40) | 25 | (41) | ± 0,10 |
| f (39)
   (40) | 4,8 | (41) | ± 0,10 |
| g (39) | 0,7 | ± 0,5 | ± 0,30 |
| h1 | 0 | (41) | ± 0,10 (42) |
| h2 | 0 | (41) | ± 0,15 (42) |
| γ1 | najmanj 50° | — | — |
| γ2 | najmanj 40° | — | — |
| Podnožje: | H9: | PGJ19-5 | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-110-2) |
| H9B: | PGJY19-5 | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-146-1) |

Mere v mm

Odstopanja

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

12 V

12 V

e (39)
   (40)

25

(41)

± 0,10

f (39)
   (40)

4,8

(41)

± 0,10

g (39)

0,7

± 0,5

± 0,30

h1

0

(41)

± 0,10 (42)

h2

0

(41)

± 0,15 (42)

γ1

najmanj 50°

—

—

γ2

najmanj 40°

—

—

Podnožje:

H9:

PGJ19-5

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-110-2)

H9B:

PGJY19-5

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-146-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

65

65

Preskusna napetost

Volti

13,2

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 73

največ 73

Svetlobni tok

2 100 ± 10 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

1 500

13,2 V

2 100

KATEGORIJI H9 IN H9B — List H9/4

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarilna nitka skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| a1 | a2 | b1 | b2 | c1 | c2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| d + 0,4 | d + 0,7 | 0,25 | 5,7 | 4,6 |
| d= premer žarilne nitke |

a1

a2

b1

b2

c1

c2

d + 0,4

d + 0,7

0,25

5,7

4,6

d= premer žarilne nitke

Položaj žarilne nitke se preverja le v smereh A in B, kot je prikazano na sliki 1 na listu H9/1.

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

Konca žarilne nitke, opredeljena v opombi 10/na listu H9/3, morata ležati med premicama Z1 in Z2 ter med premicama Z3 in Z4.

KATEGORIJA H10 — List H10/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

KATEGORIJA H10 — List H10/2

| Mere v mm (43) | Dovoljeno odstopanje |
| --- | --- |
| Žarnica z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| e (44)
   (45) | 28,9 | (46) | ± 0,16 |
| f (47) (13) | 5,2 | (46) | ± 0,16 |
| h1, h2 | 0 | (46) | ± 0,15 (47) |
| γ1 | najmanj 50° | — | — |
| γ2 | najmanj 52° | — | — |
| γ3 | 45° | ± 5° | ± 5° |
| Podnožje PY20d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-31-2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 42 | 42 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,2 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 50 | največ 50 |
| Svetlobni tok | 850 ± 15 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno | 12 V | 600 |
| 13,2 V | 850 |

Mere v mm (43)

Dovoljeno odstopanje

Žarnica z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

e (44)
   (45)

28,9

(46)

± 0,16

f (47) (13)

5,2

(46)

± 0,16

h1, h2

0

(46)

± 0,15 (47)

γ1

najmanj 50°

—

—

γ2

najmanj 52°

—

—

γ3

45°

± 5°

± 5°

Podnožje PY20d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-31-2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

42

42

Preskusna napetost

Volti

13,2

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 50

največ 50

Svetlobni tok

850 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

600

13,2 V

850

KATEGORIJA H10 — List H10/3

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| | a1 | a2 | b1 | b2 | c1 | c2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 V | 1,4 d | 1,8 d | 0,25 | 6,1 | 4,9 |
| d= premer žarilne nitke. |

a1

a2

b1

b2

c1

c2

12 V

1,4 d

1,8 d

0,25

6,1

4,9

d= premer žarilne nitke.

Položaj žarilne nitke se preverja le v smereh A in B, kot je prikazano na sliki na listu H10/1.

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

Konca žarilne nitke, opredeljena v opombi 10/ na listu H10/2, morata ležati med premicama Z1 in Z2 ter med premicama Z3 in Z4.

KATEGORIJI H11 IN H11B — List H11/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Slika 1

Glavna risba

Image

Slika 2

Največji zunanji deli svetilke (3)

Image

| (1) | Referenčna ravnina je ravnina, ki jo tvori spodnja stran poševne vstopne prirobnice podnožja. |
| --- | --- |

(1)

Referenčna ravnina je ravnina, ki jo tvori spodnja stran poševne vstopne prirobnice podnožja.

| (2) | Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče podnožja žarnice s premerom 19 mm. |
| --- | --- |

(2)

Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče podnožja žarnice s premerom 19 mm.

| (3) | Stekleni balon in nosilci ne segajo čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 2. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo. |
| --- | --- |

(3)

Stekleni balon in nosilci ne segajo čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 2. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo.

| (4) | Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena. |
| --- | --- |

(4)

Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena.

| (5) | Opombe v zvezi s premerom žarilne nitke:






  (a) | Glede premera ni nobenih dejanskih omejitev, v prihodnosti pa je cilj doseči d max. = 1,4 mm. |
| --- | --- | --- |

(5)

Opombe v zvezi s premerom žarilne nitke:

(a)

Glede premera ni nobenih dejanskih omejitev, v prihodnosti pa je cilj doseči d max. = 1,4 mm.

| (b) | Pri istem proizvajalcu morata biti projektirani premer pri standardni (etalonski) žarnici in žarnici z žarilno nitko v serijski proizvodnji enaka. |
| --- | --- |

(b)

Pri istem proizvajalcu morata biti projektirani premer pri standardni (etalonski) žarnici in žarnici z žarilno nitko v serijski proizvodnji enaka.

KATEGORIJI H11 IN H11B — List H11/2

| Slika 3


  Območje brez popačenosti (6) in črna kapica (7) | Slika 4


  Območje brez kovine (8) |
| --- | --- |
| Slika 5


  Dovoljen zamik osi žarilne nitke (9)

  (le za standardne žarnice z žarilno nitko) | Slika 6


  Ekscentričnost balona (10) |

Slika 3

Območje brez popačenosti (6) in črna kapica (7)

Image

Slika 4

Območje brez kovine (8)

Image

Slika 5

Dovoljen zamik osi žarilne nitke (9)

(le za standardne žarnice z žarilno nitko)

Image

Slika 6

Ekscentričnost balona (10)

Image

| (6) | Obod steklenega balona med kotoma γ1 in γ2 ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2. |
| --- | --- |

(6)

Obod steklenega balona med kotoma γ1 in γ2 ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2.

| (7) | Zatemnitev mora segati vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona. Poleg tega mora segati vsaj do ravnine, vzporedne z referenčno ravnino, kjer γ3 seka površino zunanjega balona (pogled B, kot je navedeno na listu H11/1). |
| --- | --- |

(7)

Zatemnitev mora segati vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona. Poleg tega mora segati vsaj do ravnine, vzporedne z referenčno ravnino, kjer γ3 seka površino zunanjega balona (pogled B, kot je navedeno na listu H11/1).

| (8) | Notranjost žarnice mora biti taka, da se razpršene slike in odsevi pojavljajo samo nad žarilno nitko, gledano v vodoravni smeri (pogled A na sliki 1 na listu H11/1). V zasenčenih območjih, ki se vidijo na sliki 4, ne sme biti razen navojev žarilne nitke nobenih drugih kovinskih delov. |
| --- | --- |

(8)

Notranjost žarnice mora biti taka, da se razpršene slike in odsevi pojavljajo samo nad žarilno nitko, gledano v vodoravni smeri (pogled A na sliki 1 na listu H11/1). V zasenčenih območjih, ki se vidijo na sliki 4, ne sme biti razen navojev žarilne nitke nobenih drugih kovinskih delov.

| (9) | Zamik žarilne nitke glede na referenčno os se meri le iz smeri opazovanja A in B, kot je prikazano na sliki 1 na listu H11/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke. |
| --- | --- |

(9)

Zamik žarilne nitke glede na referenčno os se meri le iz smeri opazovanja A in B, kot je prikazano na sliki 1 na listu H11/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

| (10) | Ekscentričnost osi balona glede na os žarilne nitke se meri v dveh ravninah, ki sta vzporedni z referenčno ravnino, v kateri projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke. |
| --- | --- |

(10)

Ekscentričnost osi balona glede na os žarilne nitke se meri v dveh ravninah, ki sta vzporedni z referenčno ravnino, v kateri projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

KATEGORIJI H11 IN H11B — List H11/3

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| 12 V | 24 V | 12 V |
| e (49) | 25,0 (50) | 25,0 ± 0,1 |
| f (13) | 4,5 | 5,3 (14) | 4,5 ± 0,1 |
| g | najmanj 0,5 | v obravnavi |
| h1 | 0 (15) | 0 ± 0,1 |
| h2 | 0 (16) | 0 ± 0,15 |
| γ1 | najmanj 50° | najmanj 50° |
| γ2 | najmanj 40° | najmanj 40° |
| γ3 | najmanj 30° | najmanj 30° |
| Podnožje: | H11: | PGJ19-2 | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-110-2) |
| H11B: | PGJY19-2 | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-146-1) |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

12 V

24 V

12 V

e (49)

25,0 (50)

25,0 ± 0,1

f (13)

4,5

5,3 (14)

4,5 ± 0,1

g

najmanj 0,5

v obravnavi

h1

0 (15)

0 ± 0,1

h2

0 (16)

0 ± 0,15

γ1

najmanj 50°

najmanj 50°

γ2

najmanj 40°

najmanj 40°

γ3

najmanj 30°

najmanj 30°

Podnožje:

H11:

PGJ19-2

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-110-2)

H11B:

PGJY19-2

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-146-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

24

12

Vati

55

70

55

Preskusna napetost

Volti

13,2

28,0

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 62

največ 80

največ 62

Svetlobni tok

1 350 ± 10 %

1 600 ± 10 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

1 000

13,2 V

1 350

KATEGORIJI H11 IN H11B — List H11/4

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| | a1 | a2 | b1 | b2 | c1 | c2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 V | d + 0,3 | d + 0,5 | 0,2 | 5,0 | 4,0 |
| 24 V | d + 0,6 | d + 1,0 | 0,25 | 6,3 | 4,6 |
| d= premer žarilne nitke |

a1

a2

b1

b2

c1

c2

12 V

d + 0,3

d + 0,5

0,2

5,0

4,0

24 V

d + 0,6

d + 1,0

0,25

6,3

4,6

d= premer žarilne nitke

Položaj žarilne nitke se preverja le v smereh A in B, kot je prikazano na sliki 1 na listu H11/1.

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

Konca žarilne nitke, opredeljena v opombi 11/na listu H11/3, morata ležati med premicama Z1 in Z2 ter med premicama Z3 in Z4.

KATEGORIJA H12 — List H12/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

KATEGORIJA H12 — List H12/2

| Mere v mm (51) | Dovoljeno odstopanje |
| --- | --- |
| Žarnica z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| e (52)
   (53) | 31,5 | (54) | ± 0,16 |
| f (52)
   (53) | 5,5 | najmanj 4,8 | ± 0,16 |
| h1, h2, h3, h4 | 0 | (54) | ± 0,15 (55) |
| k | 0 | (54) | ± 0,15 (56) |
| γ1 | najmanj 50° | — | — |
| γ2 | najmanj 52° | — | — |
| γ3 | 45° | ± 5° | ± 5° |
| Podnožje PY20d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-31-2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 53 | 53 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,2 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 61 | največ 61 |
| Svetlobni tok | 1 050 ± 15 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno | 12 V | 775 |
| 13,2 V | 1 050 |

Mere v mm (51)

Dovoljeno odstopanje

Žarnica z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

e (52)
   (53)

31,5

(54)

± 0,16

f (52)
   (53)

5,5

najmanj 4,8

± 0,16

h1, h2, h3, h4

0

(54)

± 0,15 (55)

k

0

(54)

± 0,15 (56)

γ1

najmanj 50°

—

—

γ2

najmanj 52°

—

—

γ3

45°

± 5°

± 5°

Podnožje PY20d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-31-2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

53

53

Preskusna napetost

Volti

13,2

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 61

največ 61

Svetlobni tok

1 050 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

775

13,2 V

1 050

KATEGORIJA H12 — List H12/3

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| a1 | a2 | b1 | b2 | c |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1,6 d | 1,3 d | 0,30 | 0,30 | 2,8 |
| d= premer žarilne nitke |

a1

a2

b1

b2

c

1,6 d

1,3 d

0,30

0,30

2,8

d= premer žarilne nitke

Za smeri pogledov A, B in C glejte list H12/1.

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

Središče žarilne nitke je med mejnimi vrednostmi mer b1 in b2.

KATEGORIJI H13 IN H13A — List H13/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Slika 1

Glavna risba

Image

KATEGORIJI H13 IN H13A — List H13/2

| Slika 2


  Opredelitev referenčne osi (2) | Slika 4


  Zamik balona (8) |
| --- | --- |
| Slika 3


  Območje brez popačenj (6) in neprosojna prevleka (7) | Slika 5


  Blokiranje svetlobe v smeri podnožja (9) |

Slika 2

Opredelitev referenčne osi (2)

Image

Slika 4

Zamik balona (8)

Image

Slika 3

Območje brez popačenj (6) in neprosojna prevleka (7)

Image

Slika 5

Blokiranje svetlobe v smeri podnožja (9)

Image

| (6) | Stekleni balon med kotoma β in δ aksialno in cilindrično ne sme povzročati optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma β in δ in tega ni treba preverjati na območju, ki ga pokriva neprosojna prevleka. |
| --- | --- |

(6)

Stekleni balon med kotoma β in δ aksialno in cilindrično ne sme povzročati optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma β in δ in tega ni treba preverjati na območju, ki ga pokriva neprosojna prevleka.

| (7) | Neprosojna prevleka mora segati vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona. Poleg tega mora segati vsaj do ravnine, vzporedne z referenčno ravnino, kjer ă seka površino zunanjega balona (pogled B, kot je navedeno na listu H13/1). |
| --- | --- |

(7)

Neprosojna prevleka mora segati vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona. Poleg tega mora segati vsaj do ravnine, vzporedne z referenčno ravnino, kjer ă seka površino zunanjega balona (pogled B, kot je navedeno na listu H13/1).

| (8) | Zamik žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena glede na os balona se meri na dveh ravninah, vzporednih referenčni ravnini, kjer projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki je najbližje referenčni ravnini ali od nje najbolj oddaljen, seka os žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena. |
| --- | --- |

(8)

Zamik žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena glede na os balona se meri na dveh ravninah, vzporednih referenčni ravnini, kjer projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki je najbližje referenčni ravnini ali od nje najbolj oddaljen, seka os žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena.

| (9) | Svetloba se blokira nad koncem podnožja balona, ki sega do kota θ. Ta zahteva velja v vseh smereh okoli referenčne osi. |
| --- | --- |

(9)

Svetloba se blokira nad koncem podnožja balona, ki sega do kota θ. Ta zahteva velja v vseh smereh okoli referenčne osi.

KATEGORIJI H13 IN H13A — List H13/3

Slika 6

Položaj in mere žarilnih nitk (10) (11) (12) (13) (14)

Image

KATEGORIJI H13 IN H13A — List H13/4

| Mere v mm | Dovoljeno odstopanje |
| --- | --- |
| Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| d1 (13) (58) | največ 1,8 | — | — |
| d2 (13) (58) | največ 1,8 | — | — |
| e (57) | 29,45 | ± 0,20 | ± 0,10 |
| f1 (57) | 4,6 | ± 0,50 | ± 0,25 |
| f2 (57) | 4,6 | ± 0,50 | ± 0,25 |
| g (8) (58) | 0,5 d1 | ± 0,40 | ± 0,20 |
| h (8) | 0 | ± 0,30 | ± 0,15 |
| j (10) | 2,5 | ± 0,20 | ± 0,10 |
| k (10) | 2,0 | ± 0,20 | ± 0,10 |
| m (11) | 0 | ± 0,20 | ± 0,13 |
| n (11) | 0 | ± 0,20 | ± 0,13 |
| p (10) | 0 | ± 0,08 | ± 0,08 |
| β | najmanj 42° | — | — |
| δ | najmanj 52° | — | — |
| γ | 43° | + 0°/– 5° | + 0°/– 5° |
| θ (9) | 41° | ± 4° | ± 4° |
| Podnožje: | H13: | P26.4t | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-128-3) |
| H13A: | PJ26.4t |

Mere v mm

Dovoljeno odstopanje

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

d1 (13) (58)

največ 1,8

—

—

d2 (13) (58)

največ 1,8

—

—

e (57)

29,45

± 0,20

± 0,10

f1 (57)

4,6

± 0,50

± 0,25

f2 (57)

4,6

± 0,50

± 0,25

g (8) (58)

0,5 d1

± 0,40

± 0,20

h (8)

0

± 0,30

± 0,15

j (10)

2,5

± 0,20

± 0,10

k (10)

2,0

± 0,20

± 0,10

m (11)

0

± 0,20

± 0,13

n (11)

0

± 0,20

± 0,13

p (10)

0

± 0,08

± 0,08

β

najmanj 42°

—

—

δ

najmanj 52°

—

—

γ

43°

- 0°/– 5°

- 0°/– 5°

θ (9)

41°

± 4°

± 4°

Podnožje:

H13:

P26.4t

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-128-3)

H13A:

PJ26.4t

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI (59)

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

55

60

55

60

Preskusna napetost

Volti

13,2

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 68

največ 75

največ 68

največ 75

Svetlobni tok

1 100 ± 15 %

1 700 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

800

1 200

13,2 V

1 100

1 700

KATEGORIJA H14 — List H14/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Slika 1

Glavna risba

Image

Slika 2

Največji zunanji deli svetilke (3)

Image

| (1) | Referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na katerih ležijo trije jezički na obroču podnožja žarnice. |
| --- | --- |

(1)

Referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na katerih ležijo trije jezički na obroču podnožja žarnice.

| (2) | Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče obroča podnožja s premerom „M“. |
| --- | --- |

(2)

Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče obroča podnožja s premerom „M“.

| (3) | Stekleni balon in nosilci ne segajo čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 2. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo. |
| --- | --- |

(3)

Stekleni balon in nosilci ne segajo čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 2. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo.

KATEGORIJA H14 — List H14/2

| Slika 3


  Območje brez popačenosti (4) in črna kapica (5) | Slika 4


  Ekscentričnost balona |
| --- | --- |
| Slika 5


  Zamik osi žarilne nitke (7)

  (le za standardne žarnice z žarilno nitko) |

Slika 3

Območje brez popačenosti (4) in črna kapica (5)

Image

Slika 4

Ekscentričnost balona

Image

Slika 5

Zamik osi žarilne nitke (7)

(le za standardne žarnice z žarilno nitko)

Image

| (4) | Stekleni balon med kotoma γ1 in γ2 ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2 in tega ni treba preverjati na območju, ki ga pokriva zatemnitev. |
| --- | --- |

(4)

Stekleni balon med kotoma γ1 in γ2 ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2 in tega ni treba preverjati na območju, ki ga pokriva zatemnitev.

| (5) | Zatemnitev mora segati vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona. Poleg tega mora segati vsaj do ravnine, vzporedne z referenčno ravnino, kjer γ3 seka površino zunanjega balona (pogled B, kot je navedeno na listu H14/1). |
| --- | --- |

(5)

Zatemnitev mora segati vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona. Poleg tega mora segati vsaj do ravnine, vzporedne z referenčno ravnino, kjer γ3 seka površino zunanjega balona (pogled B, kot je navedeno na listu H14/1).

| (6) | Ekscentričnost balona glede na žarilno nitko kratkega svetlobnega pramena se meri na dveh ravninah, vzporednih referenčni ravnini, kjer projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki je najbližje referenčni ravnini ali od nje najbolj oddaljen, seka os žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena. |
| --- | --- |

(6)

Ekscentričnost balona glede na žarilno nitko kratkega svetlobnega pramena se meri na dveh ravninah, vzporednih referenčni ravnini, kjer projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki je najbližje referenčni ravnini ali od nje najbolj oddaljen, seka os žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena.

| (7) | Zamik žarilne nitke glede na referenčno os se meri le iz smeri opazovanja A, B in C, kot je prikazano na sliki 1 na listu H14/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke. |
| --- | --- |

(7)

Zamik žarilne nitke glede na referenčno os se meri le iz smeri opazovanja A, B in C, kot je prikazano na sliki 1 na listu H14/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

KATEGORIJA H14 — List H14/3

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardne žarnice z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| e (60) | 26,15 | (62) | ± 0,1 |
| f1 (60)
   (61) | 5,3 | (62) | ± 0,1 |
| f2 (60)
   (61) | 5,0 | (62) | ± 0,1 |
| g | najmanj 0,3 | | |
| h1 | 0 | (62) | ± 0,1 |
| h2 | 0 | (62) | ± 0,15 |
| h3 | 0 | (62) | ± 0,15 |
| h4 | 0 | (62) | ± 0,15 |
| i | 2,7 | | — |
| j | 2,5 | (62) | ± 0,1 |
| γ1 | najmanj 55° | — | — |
| γ2 | najmanj 52° | — | — |
| γ3 | 43° | 0/– 5° | 0/– 5° |
| Podnožje P38t v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-133-1) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 55 | 60 | 55 | 60 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,2 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 68. | največ 75 | največ 68 | največ 75 |
| Svetlobni tok | 1 150 ± 15 % | 1 750 ± 15 % | | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno | 12 V | 860 | 1 300 |
| 13,2 V | 1 150 | 1 750 |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardne žarnice z žarilno nitko

e (60)

26,15

(62)

± 0,1

f1 (60)
   (61)

5,3

(62)

± 0,1

f2 (60)
   (61)

5,0

(62)

± 0,1

g

najmanj 0,3

h1

0

(62)

± 0,1

h2

0

(62)

± 0,15

h3

0

(62)

± 0,15

h4

0

(62)

± 0,15

i

2,7

—

j

2,5

(62)

± 0,1

γ1

najmanj 55°

—

—

γ2

najmanj 52°

—

—

γ3

43°

0/– 5°

0/– 5°

Podnožje P38t v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-133-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

55

60

55

60

Preskusna napetost

Volti

13,2

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 68.

največ 75

največ 68

največ 75

Svetlobni tok

1 150 ± 15 %

1 750 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

860

1 300

13,2 V

1 150

1 750

KATEGORIJA H14 — List H14/4

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| a1 | a2 | b1 | b2 | c1 | c2 | c3 | i | k |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| d1 + 0,5 | 1,6 * d2 | 0,2 | 5,8 | 5,1 | 5,75 | 2,7 | 0,15 |

a1

a2

b1

b2

c1

c2

c3

i

k

d1 + 0,5

1,6 * d2

0,2

5,8

5,1

5,75

2,7

0,15

d1 je premer žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena in d2 je premer žarilne nitke dolgega svetlobnega pramena.

Opombe v zvezi s premerom žarilne nitke:

| (a) | Glede premera ni nobenih dejanskih omejitev, v prihodnosti pa je cilj doseči premera d1 in d2 največ 1,6 mm. |
| --- | --- |

(a)

Glede premera ni nobenih dejanskih omejitev, v prihodnosti pa je cilj doseči premera d1 in d2 največ 1,6 mm.

| (b) | Pri istem proizvajalcu morata biti projektirani premer pri standardnih žarnicah z žarilno nitko in žarnicah z žarilno nitko v serijski proizvodnji enaka. |
| --- | --- |

(b)

Pri istem proizvajalcu morata biti projektirani premer pri standardnih žarnicah z žarilno nitko in žarnicah z žarilno nitko v serijski proizvodnji enaka.

Položaji žarilnih nitk se preverjajo le v smereh A, B in C, kot je prikazano na sliki 1 na listu H14/1.

Žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena je v celoti znotraj pravokotnika A, žarilna nitka dolgega svetlobnega pramena pa v celoti znotraj pravokotnika B.

Konca žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena, opredeljena v opombi 8/ na listu H14/3, morata ležati med premicama Z1 in Z2 ter med premicama Z3 in Z4.

KATEGORIJA H15 — List H15/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

| Slika 1


  Glavna risba | Slika 3


  Največji zunanji deli svetilke (3) |
| --- | --- |
| |
| Slika 2


  Opredelitev referenčne osi (2) | Slika 4


  Območje brez popačenosti (4) |

Slika 1

Glavna risba

Slika 3

Največji zunanji deli svetilke (3)

Image

Slika 2

Opredelitev referenčne osi (2)

Image

Slika 4

Območje brez popačenosti (4)

Image

| (1) | Referenčna ravnina je opredeljena s točkami, na katerih se nosilec dotika treh jezičkov na obroču podnožja z vtične strani. Namenjena je uporabi kot notranja referenčna ravnina.
  Pomožno referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na kateri ležijo tri nosilne izbokline na obroču podnožja žarnice. Namenjena je uporabi kot zunanja referenčna ravnina.
  Podnožje je zasnovano za uporabo (notranje) referenčne ravnine, a za določene namene je mogoče uporabiti tudi (zunanjo) pomožno referenčno ravnino. |
| --- | --- |

(1)

Referenčna ravnina je opredeljena s točkami, na katerih se nosilec dotika treh jezičkov na obroču podnožja z vtične strani. Namenjena je uporabi kot notranja referenčna ravnina.

Pomožno referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na kateri ležijo tri nosilne izbokline na obroču podnožja žarnice. Namenjena je uporabi kot zunanja referenčna ravnina.

Podnožje je zasnovano za uporabo (notranje) referenčne ravnine, a za določene namene je mogoče uporabiti tudi (zunanjo) pomožno referenčno ravnino.

| (2) | Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi presečišče dveh pravokotnic, prikazanih na sliki 2 na listu H15/1. |
| --- | --- |

(2)

Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi presečišče dveh pravokotnic, prikazanih na sliki 2 na listu H15/1.

| (3) | Stekleni balon in nosilci ne smejo segati čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 3. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo. |
| --- | --- |

(3)

Stekleni balon in nosilci ne smejo segati čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 3. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo.

| (4) | Stekleni balon med kotoma γ1 in γ2 ne povzroča optičnih popačenj, kot je prikazano na sliki 4. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2. |
| --- | --- |

(4)

Stekleni balon med kotoma γ1 in γ2 ne povzroča optičnih popačenj, kot je prikazano na sliki 4. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2.

KATEGORIJA H15 — List H15/2

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| | 12 V | 24 V | 12 V |
| e | 30,0 + 0,35/– 0,25 | 30,0 + 0,35/– 0,25 | 30,0 + 0,20/– 0,15 |
| γ1 | najmanj 50° | najmanj 50° | najmanj 50° |
| γ2 | najmanj 50° | najmanj 50° | najmanj 50° |
| r | Za podrobnosti glejte list za podnožje |
| Podnožje PGJ23t-1 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-155-1) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 (63) | 24 (63) | 12 (63) |
| | Vati | 15 | 55 | 20 | 60 | 15 | 55 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,2 | 28,0 | 13,2 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 19 | največ 64 | največ 24 | največ 73 | največ 19 | največ 64 |
| | Svetlobni tok | 260 | 1 350 | 300 | 1 500 | | |
| | ± 10 % | | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 12 V | | 1 000 |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 13,2 V | | 1 350 |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V | 290 | |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

12 V

24 V

12 V

e

30,0 + 0,35/– 0,25

30,0 + 0,35/– 0,25

30,0 + 0,20/– 0,15

γ1

najmanj 50°

najmanj 50°

najmanj 50°

γ2

najmanj 50°

najmanj 50°

najmanj 50°

r

Za podrobnosti glejte list za podnožje

Podnožje PGJ23t-1 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-155-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12 (63)

24 (63)

12 (63)

Vati

15

55

20

60

15

55

Preskusna napetost

Volti

13,2

28,0

13,2

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 19

največ 64

največ 24

največ 73

največ 19

največ 64

Svetlobni tok

260

1 350

300

1 500

± 10 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 12 V

1 000

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,2 V

1 350

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V

290

KATEGORIJA H15 — List H15/3

Position of the shield

Image

Position of the filaments

Image

KATEGORIJA H15 — List H15/4

Preglednica mer (v mm) z risb na listu H15/3

| Oznaka (64) | Mera (65) | Dovoljeno odstopanje |
| --- | --- | --- |
| Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| 12 V | 24 V | 12 V | 24 V | 12 V | 24 V | 12 V | 24 V |
| a/24,0 | a/24,5 | 1,8 | ± 0,35 | ± 0,20 |
| a/26,0 | 1,8 | ± 0,35 | ± 0,20 |
| b1/31,0 | 0 | ± 0,30 | ± 0,15 |
| b1/33,5 | b1/34,0 | b1/295 mv | ± 0,30 | ± 0,15 |
| b2/31,0 | 0 | ± 0,30 | ± 0,15 |
| b2/33,5 | b2/34,0 | b2/31,0 mv | ± 0,30 | ± 0,15 |
| c1/31,0 | 0 | ± 0,30 | ± 0,50 | ± 0,15 | ± 0,25 |
| c1/33,5 | c1/34,0 | c1/31,0 mv | ± 0,30 | ± 0,50 | ± 0,15 | ± 0,25 |
| c2/33,5 | c2/34,0 | 1,1 | ± 0,30 | ± 0,50 | ± 0,15 | ± 0,25 |
| d | najmanj 0,1 | — | — |
| f (68)
   (69)
   (70) | 2,7 | ± 0,30 | ± 0,40 | + 0,20
  – 0,10 | + 0,25
  – 0,15 |
| g/24,0 | g/24,5 | 0 | ± 0,50 | ± 0,70 | ± 0,25 | ± 0,35 |
| g/26,0 | 0 | ± 0,50 | ± 0,70 | ± 0,25 | ± 0,35 |
| h/31,0 | 0 | ± 0,50 | ± 0,60 | ± 0,25 | ± 0,30 |
| h/33,5 | h/34,0 | h/31,0 mv | ± 0,30 | ± 0,40 | ± 0,15 | ± 0,20 |
| lR
   (68)
   (71) | 4,2 | 4,6 | ± 0,40 | ± 0,60 | ± 0,20 | ± 0,30 |
| lC
   (68)
   (69) | 4,4 | 5,4 | ± 0,40 | ± 0,60 | ± 0,20 | ± 0,30 |
| p/33,5 | p/34,0 | Odvisno od oblike senčnika | — | — |
| q/33,5 | q/34,0 | p/33,5 | p/34,0 | ± 1,20 | ± 0,60 |

Oznaka (64)

Mera (65)

Dovoljeno odstopanje

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

12 V

24 V

12 V

24 V

12 V

24 V

12 V

24 V

a/24,0

a/24,5

1,8

± 0,35

± 0,20

a/26,0

1,8

± 0,35

± 0,20

b1/31,0

0

± 0,30

± 0,15

b1/33,5

b1/34,0

b1/295 mv

± 0,30

± 0,15

b2/31,0

0

± 0,30

± 0,15

b2/33,5

b2/34,0

b2/31,0 mv

± 0,30

± 0,15

c1/31,0

0

± 0,30

± 0,50

± 0,15

± 0,25

c1/33,5

c1/34,0

c1/31,0 mv

± 0,30

± 0,50

± 0,15

± 0,25

c2/33,5

c2/34,0

1,1

± 0,30

± 0,50

± 0,15

± 0,25

d

najmanj 0,1

—

—

f (68)
   (69)
   (70)

2,7

± 0,30

± 0,40

- 0,20

– 0,10

- 0,25

– 0,15

g/24,0

g/24,5

0

± 0,50

± 0,70

± 0,25

± 0,35

g/26,0

0

± 0,50

± 0,70

± 0,25

± 0,35

h/31,0

0

± 0,50

± 0,60

± 0,25

± 0,30

h/33,5

h/34,0

h/31,0 mv

± 0,30

± 0,40

± 0,15

± 0,20

lR
   (68)
   (71)

4,2

4,6

± 0,40

± 0,60

± 0,20

± 0,30

lC
   (68)
   (69)

4,4

5,4

± 0,40

± 0,60

± 0,20

± 0,30

p/33,5

p/34,0

Odvisno od oblike senčnika

—

—

q/33,5

q/34,0

p/33,5

p/34,0

± 1,20

± 0,60

KATEGORIJA H15 — List H15/5

Dodatna pojasnila k listu H15/3

Meritve potekajo v štirih smereh:

| (1) | za mere a, c1, c2, d, e, f, lR in lC; |
| --- | --- |

(1)

za mere a, c1, c2, d, e, f, lR in lC;

| (2) | za mere g, h, p in q; |
| --- | --- |

(2)

za mere g, h, p in q;

| (3) | za mero b1; |
| --- | --- |

(3)

za mero b1;

| (4) | za mero b2. |
| --- | --- |

(4)

za mero b2.

Mere b1, b2, c1 in h se merijo na ravninah, ki so vzporedne referenčni ravnini na razdaljah 31,0 in 33,5 mm (34,0 mm za 24-voltne žarnice).

Mere c2, p in q se merijo na ravnini, ki je vzporedna referenčni ravnini na razdalji 33,5 mm (34,0 mm za 24-voltne žarnice).

Meri a in g se merita na ravninah, ki so vzporedne referenčni ravnini na razdaljah 24,0 mm (24,5 mm za 24-voltne žarnice) in 26,0 mm.

KATEGORIJA H16 — List H16/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

KATEGORIJA H16

Slika 1

Glavna risba

Image

Slika 2

Največji zunanji deli svetilke (3)

Image

| (1) | Referenčna ravnina je ravnina, ki jo tvori spodnja stran poševne vstopne prirobnice podnožja. |
| --- | --- |

(1)

Referenčna ravnina je ravnina, ki jo tvori spodnja stran poševne vstopne prirobnice podnožja.

| (2) | Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče podnožja žarnice s premerom 19 mm. |
| --- | --- |

(2)

Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče podnožja žarnice s premerom 19 mm.

| (3) | Stekleni balon in nosilci ne segajo čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 2. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo. |
| --- | --- |

(3)

Stekleni balon in nosilci ne segajo čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 2. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo.

| (4) | Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena. |
| --- | --- |

(4)

Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena.

| (5) | Opombe v zvezi s premerom žarilne nitke:






  — | Glede premera ni nobenih dejanskih omejitev, v prihodnosti pa je cilj doseči d max. = 0,9 mm. |
| --- | --- | --- |

(5)

Opombe v zvezi s premerom žarilne nitke:

—

Glede premera ni nobenih dejanskih omejitev, v prihodnosti pa je cilj doseči d max. = 0,9 mm.

| — | Pri istem proizvajalcu morata biti projektirani premer pri standardni (etalonski) žarnici z žarilno nitko in žarnici z žarilno nitko v serijski proizvodnji enaka. |
| --- | --- |

—

Pri istem proizvajalcu morata biti projektirani premer pri standardni (etalonski) žarnici z žarilno nitko in žarnici z žarilno nitko v serijski proizvodnji enaka.

KATEGORIJA H16 — List H16/2

| Slika 3


  Območje brez popačenosti (6) in črna kapica (7) | Slika 4


  Območje brez kovine (8) |
| --- | --- |
| Slika 5


  Dovoljen zamik osi žarilne nitke (9)

  (le za standardne žarnice z žarilno nitko) | Slika 6


  Ekscentričnost balona (10) |

Slika 3

Območje brez popačenosti (6) in črna kapica (7)

Image

Slika 4

Območje brez kovine (8)

Image

Slika 5

Dovoljen zamik osi žarilne nitke (9)

(le za standardne žarnice z žarilno nitko)

Image

Slika 6

Ekscentričnost balona (10)

Image

| (6) | Stekleni balon med kotoma γ1 in γ2ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2. |
| --- | --- |

(6)

Stekleni balon med kotoma γ1 in γ2ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2.

| (7) | Zatemnitev sega vsaj do kota γ3 in vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona. |
| --- | --- |

(7)

Zatemnitev sega vsaj do kota γ3 in vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona.

| (8) | Notranjost žarnice mora biti taka, da se razpršene slike in odsevi pojavljajo samo nad žarilno nitko, gledano v vodoravni smeri. (Pogled A na sliki 1 na listu H16/1). V zasenčenih območjih, ki se vidijo na sliki 4, ne sme biti razen navojev žarilne nitke nobenih drugih kovinskih delov. |
| --- | --- |

(8)

Notranjost žarnice mora biti taka, da se razpršene slike in odsevi pojavljajo samo nad žarilno nitko, gledano v vodoravni smeri. (Pogled A na sliki 1 na listu H16/1). V zasenčenih območjih, ki se vidijo na sliki 4, ne sme biti razen navojev žarilne nitke nobenih drugih kovinskih delov.

| (9) | Zamik žarilne nitke glede na referenčno os se meri le iz smeri opazovanja A in B, kot je prikazano na sliki 1 na listu H16/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke. |
| --- | --- |

(9)

Zamik žarilne nitke glede na referenčno os se meri le iz smeri opazovanja A in B, kot je prikazano na sliki 1 na listu H16/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

| (10) | Zamik žarilne nitke glede na os balona se meri v dveh ravninah, ki sta vzporedni z referenčno ravnino in potekata skozi točki, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke. |
| --- | --- |

(10)

Zamik žarilne nitke glede na os balona se meri v dveh ravninah, ki sta vzporedni z referenčno ravnino in potekata skozi točki, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

KATEGORIJA H16 — List H16/3

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| 12 V | 12 V |
| e (74) | 25,0 (75) | 25,0 ± 0,1 |
| f (74) | 3,2 (75) | 3,2 ± 0,1 |
| g | najmanj 0,5 | v obravnavi |
| h1 | 0 (75) | 0 ± 0,1 |
| h2 | 0 (75) | 0 ± 0,15 |
| γ1 | najmanj 50° | najmanj 50° |
| γ2 | najmanj 40° | najmanj 40° |
| γ3 | najmanj 30° | najmanj 30° |
| Podnožje: H16: PGJ19-3 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-110-2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 19 | 19 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,2 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 22 | največ 22 |
| Svetlobni tok | 500 + 10 %/– 15 % | |
| Referenčni svetlobni tok: 500 lm pri približno 13,2 V |
| Referenčni svetlobni tok: 550 lm pri približno 13,5 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

12 V

12 V

e (74)

25,0 (75)

25,0 ± 0,1

f (74)

3,2 (75)

3,2 ± 0,1

g

najmanj 0,5

v obravnavi

h1

0 (75)

0 ± 0,1

h2

0 (75)

0 ± 0,15

γ1

najmanj 50°

najmanj 50°

γ2

najmanj 40°

najmanj 40°

γ3

najmanj 30°

najmanj 30°

Podnožje: H16: PGJ19-3 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-110-2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

19

19

Preskusna napetost

Volti

13,2

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 22

največ 22

Svetlobni tok

500 + 10 %/– 15 %

Referenčni svetlobni tok: 500 lm pri približno 13,2 V

Referenčni svetlobni tok: 550 lm pri približno 13,5 V

KATEGORIJA H16 — List H16/4

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| a1 | a2 | b1 | b2 | c1 | c2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| d + 0,50 | d + 0,70 | 0,25 | 3,6 | 2,6 |
| d= premer žarilne nitke |

a1

a2

b1

b2

c1

c2

d + 0,50

d + 0,70

0,25

3,6

2,6

d= premer žarilne nitke

Položaj žarilne nitke se preverja le v smereh A in B, kakor je prikazano na sliki 1 na listu H16/1.

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

Konca žarilne nitke, opredeljena v opombi 11/na listu H16/3, morata ležati med premicama Z1 in Z2 ter med premicama Z3 in Z4.

KATEGORIJI H6W IN HY6W — List H6W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | 14,25 | 15,0 | 15,75 | 15,0 ± 0,25 |
| Bočno odstopanje (1) | | | 0,75 | največ 0,4 |
| β | 82,5° | 90° | 97,5° | 90° ± 5° |
| γ1, γ2 (2) | 30° | | | najmanj 30° |
| Podnožje: | H6W: | BAX9s | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-8-1) |
| HY6W: | BAZ9s | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-150-1) |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

14,25

15,0

15,75

15,0 ± 0,25

Bočno odstopanje (1)

0,75

največ 0,4

β

82,5°

90°

97,5°

90° ± 5°

γ1, γ2 (2)

30°

najmanj 30°

Podnožje:

H6W:

BAX9s

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-8-1)

HY6W:

BAZ9s

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-150-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

6

6

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 7,35

največ 7,35

Svetlobni tok

H6W

125 ± 12 %

HY6W

75 ± 17 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V

Bela: 125 lm

Oranžna: 75 lm

| (1) | Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X. |
| --- | --- |

(1)

Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X.

| (2) | Na območju med zunanjimi kraki kotov γ1 in γ2 na balonu ni nobenih popačenih površin, polmer ukrivljenosti balona pa ni manjši od 50 % dejanskega premera balona. |
| --- | --- |

(2)

Na območju med zunanjimi kraki kotov γ1 in γ2 na balonu ni nobenih popačenih površin, polmer ukrivljenosti balona pa ni manjši od 50 % dejanskega premera balona.

| (3) | Na celotni dolžini podnožja ni nobenih štrlečih delov ali spojev, ki bi segali čez največji dovoljeni premer podnožja. |
| --- | --- |

(3)

Na celotni dolžini podnožja ni nobenih štrlečih delov ali spojev, ki bi segali čez največji dovoljeni premer podnožja.

| (4) | Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je bela za kategorijo H6W in oranžna za kategorijo HY6W. |
| --- | --- |

(4)

Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je bela za kategorijo H6W in oranžna za kategorijo HY6W.

| (5) | Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela za kategorijo W6W in bela ali oranžna za kategorijo HY6W. |
| --- | --- |

(5)

Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela za kategorijo W6W in bela ali oranžna za kategorijo HY6W.

KATEGORIJI H10W/1 IN HY10W — List H10W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | 14,25 | 15,0 | 15,75 | 15,0 ± 0,25 |
| Bočno odstopanje (1) | | | 0,75 | največ 0,4 |
| β | 82,5° | 90° | 97,5° | 90° ± 5° |
| γ1, γ2 (2) | 30° | | | najmanj 30° |
| Podnožje: | H10W/1: | BAU9s | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-150A-1) |
| HY10W | BAUZ9s | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-150B-1) |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

14,25

15,0

15,75

15,0 ± 0,25

Bočno odstopanje (1)

0,75

največ 0,4

β

82,5°

90°

97,5°

90° ± 5°

γ1, γ2 (2)

30°

najmanj 30°

Podnožje:

H10W/1:

BAU9s

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-150A-1)

HY10W

BAUZ9s

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-150B-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

10

10

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 12

največ 12

Svetlobni tok

H10W/1

200 ± 12 %

HY10W

120 ± 17 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V

Bela: 200 lm

Oranžna: 120 lm

| (1) | Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X. |
| --- | --- |

(1)

Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X.

| (2) | Na območju med zunanjimi kraki kotov γ1 in γ2 na balonu ni nobenih popačenih površin, polmer ukrivljenosti balona pa ni manjši od 50 % dejanskega premera balona. |
| --- | --- |

(2)

Na območju med zunanjimi kraki kotov γ1 in γ2 na balonu ni nobenih popačenih površin, polmer ukrivljenosti balona pa ni manjši od 50 % dejanskega premera balona.

| (3) | Na celotni dolžini podnožja ni nobenih štrlečih delov ali spojev, ki bi segali čez največji dovoljeni premer podnožja. |
| --- | --- |

(3)

Na celotni dolžini podnožja ni nobenih štrlečih delov ali spojev, ki bi segali čez največji dovoljeni premer podnožja.

| (4) | Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je bela za kategorijo H10W/1 in oranžna za kategorijo HY10W. |
| --- | --- |

(4)

Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je bela za kategorijo H10W/1 in oranžna za kategorijo HY10W.

| (5) | Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela za kategorijo H10W/1 in bela ali oranžna za kategorijo HY10W. |
| --- | --- |

(5)

Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela za kategorijo H10W/1 in bela ali oranžna za kategorijo HY10W.

KATEGORIJI H21W IN HY21W — List H21W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | | 20,0 (1) | | 20,0 ± 0,25 |
| f | 12 V | | | 3,8 | 3,8 + 0/– 1 |
| 24 V | | | 4,5 | |
| Bočno odstopanje (2) | | | (3) | 0,0 ± 0,15 (4) |
| β | 82,5° | 90° | 97,5° | 90° ± 5° |
| γ1, γ2 (5) | 45° | | | najmanj 45° |
| Podnožje: | H21W: | BAY9s | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-9-1) |
| HY6W: | BAW9s | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-149-1) |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

20,0 (1)

20,0 ± 0,25

f

12 V

3,8

3,8 + 0/– 1

24 V

4,5

Bočno odstopanje (2)

(3)

0,0 ± 0,15 (4)

β

82,5°

90°

97,5°

90° ± 5°

γ1, γ2 (5)

45°

najmanj 45°

Podnožje:

H21W:

BAY9s

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-9-1)

HY6W:

BAW9s

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-149-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

24

12

Vati

21

21

21

Preskusna napetost

Volti

13,5

28,0

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 26,25

največ 29,4

največ 26,25

Svetlobni tok

H21W

600 ± 12 %

600 ± 15 %

HY21W

300 ± 17 %

300 ± 20 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

Bela: 415 lm

13,2 V

Bela: 560 lm

13,5 V

Bela: 600 lm

Oranžna: 300 lm

| (1) | Preverja se z „box sistemom“; list H21W/2. |
| --- | --- |

(1)

Preverja se z „box sistemom“; list H21W/2.

| (2) | Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X. |
| --- | --- |

(2)

Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X.

| (3) | Bočno odstopanje glede na ravnino, ki je pravokotna na os X-X, se meri v položaju iz odstavka 1 preskusnega postopka na listu H21W/2. |
| --- | --- |

(3)

Bočno odstopanje glede na ravnino, ki je pravokotna na os X-X, se meri v položaju iz odstavka 1 preskusnega postopka na listu H21W/2.

| (4) | Na območju med zunanjimi kraki kotov γ1 in γ2 na balonu ni nobenih popačenih površin, polmer ukrivljenosti balona pa ni manjši od 50 % dejanskega premera balona. |
| --- | --- |

(4)

Na območju med zunanjimi kraki kotov γ1 in γ2 na balonu ni nobenih popačenih površin, polmer ukrivljenosti balona pa ni manjši od 50 % dejanskega premera balona.

| (5) | Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je bela za kategorijo H21W in oranžna za kategorijo HY21W. |
| --- | --- |

(5)

Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je bela za kategorijo H21W in oranžna za kategorijo HY21W.

| (6) | Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela za kategorijo H21W in bela ali oranžna za kategorijo HY21W. |
| --- | --- |

(6)

Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela za kategorijo H21W in bela ali oranžna za kategorijo HY21W.

KATEGORIJI H21W IN HY21W — List H21W/2

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino in ali je njena os pravokotna, z odstopanjem ± 7,5°, na ravnino, ki poteka skozi središča referenčnih čepov in referenčno ravnino.

Image

| Oznaka | a | b | h | k |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mera | d + 1,0 | d + 1,0 | f + 1,2 | 0,50 |
| d | = | dejanski premer žarilne nitke |
| f | = | dejanska dolžina žarilne nitke |

Oznaka

a

b

h

k

Mera

d + 1,0

d + 1,0

f + 1,2

0,50

d

=

dejanski premer žarilne nitke

f

=

dejanska dolžina žarilne nitke

Preskusni postopki in zahteve

1.   Žarnica z žarilno nitko se vstavi v nosilec, ki se lahko vrti okoli svoje osi in ima umerjeno lestvico ali fiksne mejne točke, ki ustrezajo mejam dovoljenega kotnega odstopanja. Nosilec se nato zavrti tako, da zaslon, na katerega se projicira slika žarilne nitke, kaže pogled na žarilno nitko v smeri osi. Ta pogled se nastavi v mejah dovoljenega kotnega odstopanja.

2.   Stranski pogled

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična, na zaslonu pa je pogled na žarilno nitko v smeri osi, projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „b“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke.

3.   Pogled od spredaj

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična ter se opazuje pod pravim kotom na os žarilne nitke:

| 3.1. | projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke; |
| --- | --- |

3.1.

projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke;

| 3.2. | središče žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“. |
| --- | --- |

3.2.

središče žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“.

KATEGORIJI H27W/1 IN H27W/2 — List H27W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Kategorija H27W/1

Image

Kategorija H27W/2

Image

| (1) | Referenčna ravnina je ravnina, ki jo tvori spodnja stran poševne vstopne prirobnice podnožja. |
| --- | --- |

(1)

Referenčna ravnina je ravnina, ki jo tvori spodnja stran poševne vstopne prirobnice podnožja.

| (2) | Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče podnožja žarnice s premerom 13,10 mm. |
| --- | --- |

(2)

Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče podnožja žarnice s premerom 13,10 mm.

| (3) | Stekleni balon in nosilci ne smejo segati čez teoretični valj, ki je na referenčni osi. |
| --- | --- |

(3)

Stekleni balon in nosilci ne smejo segati čez teoretični valj, ki je na referenčni osi.

| (4) | Zatemnitev sega čez celotno kapico balona, vključno z valjastim delom balona do presečišča z γ1. |
| --- | --- |

(4)

Zatemnitev sega čez celotno kapico balona, vključno z valjastim delom balona do presečišča z γ1.

KATEGORIJI H27W/1 IN H27W/2 — List H27W/2

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| e | 31,75 (77) | 31,75 ± 0,25 |
| f (79) | največ 4,8 | 4,2 ± 0,20 |
| k | 0 (77) | 0,0 ± 0,25 |
| h1, h2, h3, h4 (78) | 0 (77) | 0,0 ± 0,25 |
| γ1 (76) | 38° nazivno | 38° nazivno |
| γ2 (76) | 44° nazivno | 44° nazivno |
| Podnožje: | H27W/1: | PG13 | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-107-4) H27W/2: PGJ13 |
| H27W/2: | PGJ13 |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

e

31,75 (77)

31,75 ± 0,25

f (79)

največ 4,8

4,2 ± 0,20

k

0 (77)

0,0 ± 0,25

h1, h2, h3, h4 (78)

0 (77)

0,0 ± 0,25

γ1 (76)

38° nazivno

38° nazivno

γ2 (76)

44° nazivno

44° nazivno

Podnožje:

H27W/1:

PG13

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-107-4) H27W/2: PGJ13

H27W/2:

PGJ13

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

27

27

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 31

največ 31

Svetlobni tok

477 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

350 lm

13,2 V

450 lm

13,5 V

477 lm

KATEGORIJI H27W/1 IN H27W/2 — List H27W/3

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Mere v mm

Image

| Oznaka | a | c | k | g |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mere | d + 1,2 | d + 1,0 | 0,5 | 2,4 |
| d= dejanski premer žarilne nitke |

Oznaka

a

c

k

g

Mere

d + 1,2

d + 1,0

0,5

2,4

d= dejanski premer žarilne nitke

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

Središče žarilne nitke mora ležati v mejah mere k.

KATEGORIJI HB3 IN HB3A— List HB3/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

KATEGORIJI HB3 IN HB3A— List HB3/2

Območje brez popačenosti (7)

Image

Položaj in mere žarilne nitke

Image

| (6) | Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena. |
| --- | --- |

(6)

Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena.

| (7) | Obod steklenega balona aksialno med kotoma γ1 in γ2 ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg balona med kotoma γ1 in γ2. |
| --- | --- |

(7)

Obod steklenega balona aksialno med kotoma γ1 in γ2 ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg balona med kotoma γ1 in γ2.

KATEGORIJI HB3 IN HB3A— List HB3/3

| Mere v mm (84) | Odstopanja |
| --- | --- |
| Žarnica z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| e (81)
   (83) | 31,5 | (82) | ± 0,16 |
| f (81)
   (83) | 5,1 | (82) | ± 0,16 |
| h1, h2 | 0 | (82) | ± 0,15 (80) |
| h3 | 0 | (82) | ± 0,08 (80) |
| 1 | najmanj 45° | — | — |
| 2 | najmanj 52° | — | — |
| Podnožje P20d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-31-2) (85) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 60 | 60 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,2 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 73 | največ 73 |
| Svetlobni tok | 1 860 ± 12 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno | 12 V | 1 300 |
| 13,2 V | 1 860 |

Mere v mm (84)

Odstopanja

Žarnica z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

e (81)
   (83)

31,5

(82)

± 0,16

f (81)
   (83)

5,1

(82)

± 0,16

h1, h2

0

(82)

± 0,15 (80)

h3

0

(82)

± 0,08 (80)

1

najmanj 45°

—

—

2

najmanj 52°

—

—

Podnožje P20d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-31-2) (85)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

60

60

Preskusna napetost

Volti

13,2

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 73

največ 73

Svetlobni tok

1 860 ± 12 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

1 300

13,2 V

1 860

KATEGORIJI HB3 IN HB3A— List HB3/4

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| | p | q | r | s | t | u | v |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 V | 1,3 d | 1,6 d | 3,0 | 2,9 | 0,9 | 0,4 | 0,7 |
| d= premer žarilne nitke |

p

q

r

s

t

u

v

12 V

1,3 d

1,6 d

3,0

2,9

0,9

0,4

0,7

d= premer žarilne nitke

Položaj žarilne nitke se preverja le v smereh A in B, prikazanih na listu HB3/1.

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

Začetek žarilne nitke, opredeljen v opombi 11 na listu HB4/3, mora biti v prostoru „B“, konec pa v prostoru „C“.

Prostor „A“ se ne nanaša na zahteve glede središča žarilne nitke.

KATEGORIJI HB4 IN HB4A — List HB4/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

KATEGORIJI HB4 IN HB4A — List HB4/2

| Območje brez popačenosti (7) in črna kapica (8) | Ekscentričnost balona |
| --- | --- |
| Položaj in mere žarilne nitke |

Območje brez popačenosti (7) in črna kapica (8)

Image

Ekscentričnost balona

Image

Položaj in mere žarilne nitke

Image

| (6) | Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena. |
| --- | --- |

(6)

Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena.

| (7) | Obod steklenega balona med kotoma γ1 in γ2 aksialno in cilindrično ne sme povzročati optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2 in tega ni treba preverjati na območju, ki ga pokriva zatemnitev. |
| --- | --- |

(7)

Obod steklenega balona med kotoma γ1 in γ2 aksialno in cilindrično ne sme povzročati optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2 in tega ni treba preverjati na območju, ki ga pokriva zatemnitev.

| (8) | Zatemnitev mora segati vsaj do kota γ3 in vsaj do konca tistega dela balona, kjer ni popačenj in ki ga določa kot γ1. |
| --- | --- |

(8)

Zatemnitev mora segati vsaj do kota γ3 in vsaj do konca tistega dela balona, kjer ni popačenj in ki ga določa kot γ1.

KATEGORIJI HB4 IN HB4A — List HB4/3

| Mere v mm (91) | Odstopanja |
| --- | --- |
| Žarnica z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| e (88)
   (90) | 31,5 | (89) | ± 0,16 |
| f (88)
   (90) | 5,1 | (89) | ± 0,16 |
| h1, h2 | 0 | (89) | ± 0,15 (87) |
| h3 | 0 | (89) | ± 0,08 (87) |
| g (88) | 0,75 | ± 0,5 | ± 0,3 |
| γ1 | najmanj 50° | — | — |
| γ2 | najmanj 52° | — | — |
| γ3 | 45° | ± 5° | ± 5° |
| Podnožje P22d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-32-2) (92) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 51 | 51 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,2 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 62 | največ 62 |
| Svetlobni tok | 1 095 ± 15 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno | 12 V | 825 |
| 13,2 V | 1 095 |

Mere v mm (91)

Odstopanja

Žarnica z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

e (88)
   (90)

31,5

(89)

± 0,16

f (88)
   (90)

5,1

(89)

± 0,16

h1, h2

0

(89)

± 0,15 (87)

h3

0

(89)

± 0,08 (87)

g (88)

0,75

± 0,5

± 0,3

γ1

najmanj 50°

—

—

γ2

najmanj 52°

—

—

γ3

45°

± 5°

± 5°

Podnožje P22d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-32-2) (92)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

51

51

Preskusna napetost

Volti

13,2

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 62

največ 62

Svetlobni tok

1 095 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

825

13,2 V

1 095

KATEGORIJI HB4 IN HB4A — List HB4/4

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| | p | q | r | s | t | u | v |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 V | 1,3 d | 1,6 d | 3,0 | 2,9 | 0,9 | 0,4 | 0,7 |
| d= premer žarilne nitke |

p

q

r

s

t

u

v

12 V

1,3 d

1,6 d

3,0

2,9

0,9

0,4

0,7

d= premer žarilne nitke

Položaj žarilne nitke se preverja le v smereh A in B, prikazanih na listu HB4/1.

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

Začetek žarilne nitke, opredeljen v opombi 12/ na listu HB4/3, mora biti v prostoru „B“, konec pa v prostoru „C“.

Prostor „A“ se ne nanaša na zahteve glede središča žarilne nitke.

KATEGORIJA HIR1 — List HIR1/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

KATEGORIJA HIR1 — List HIR1/2

| Mere v mm (98) | Odstopanja |
| --- | --- |
| Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| e (95)
   (97) | 29 | (96) | ± 0,16 |
| f (95)
   (97) | 5,1 | (96) | ± 0,16 |
| g (95) | 0 | + 0,7/– 0,0 | + 0,4/– 0,0 |
| h1, h2 | 0 | (96) | ± 0,15 (94) |
| d | največ 1,6 | | |
| γ1 | najmanj 50° | — | — |
| γ2 | najmanj 50° | — | — |
| Podnožje PX20d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-31-2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 65 | 65 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,2 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 73 | največ 73 |
| Svetlobni tok | 2 500 ± 15 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno | 12 V | 1 840 |
| 13,2 V | 2 500 |

Mere v mm (98)

Odstopanja

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

e (95)
   (97)

29

(96)

± 0,16

f (95)
   (97)

5,1

(96)

± 0,16

g (95)

0

- 0,7/– 0,0

- 0,4/– 0,0

h1, h2

0

(96)

± 0,15 (94)

d

največ 1,6

γ1

najmanj 50°

—

—

γ2

najmanj 50°

—

—

Podnožje PX20d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-31-2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

65

65

Preskusna napetost

Volti

13,2

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 73

največ 73

Svetlobni tok

2 500 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

1 840

13,2 V

2 500

KATEGORIJA HIR1 — List HIR1/3

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| | a1 | a2 | b1 | b2 | c1 | c2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 V | d + 0,4 | d + 0,8 | 0,35 | 6,1 | 5,2 |
| d= premer žarilne nitke |

a1

a2

b1

b2

c1

c2

12 V

d + 0,4

d + 0,8

0,35

6,1

5,2

d= premer žarilne nitke

Položaj žarilne nitke se preverja le v smereh A in B, kakor je prikazano na listu HIR1/1.

Konca žarilne nitke, opredeljena v opombi 10/na listu HIR1/2, morata ležati med premicama Z1 in Z2 ter med premicama Z3 in Z4.

KATEGORIJA HIR2 — List HIR2/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

KATEGORIJA HIR2 — List HIR2/2

| Mere v mm (103) | Odstopanja |
| --- | --- |
| Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| e (100)
   (102) | 28,7 | (101) | ± 0,16 |
| f (100)
   (102) | 5,3 | (101) | ± 0,16 |
| g (100) | 0 | + 0,7/– 0,0 | + 0,4/– 0,0 |
| h1, h2 | 0 | (101) | ± 0,15 (99) |
| d | največ 1,6 | — | — |
| γ1 | najmanj 50° | — | — |
| γ2 | najmanj 50° | — | — |
| Podnožje PX22d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-32-2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 55 | 55 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,2 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 63 | največ 63 |
| Svetlobni tok | 1 875 ± 15 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno | 12 V | 1 355 |
| 13,2 V | 1 875 |

Mere v mm (103)

Odstopanja

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

e (100)
   (102)

28,7

(101)

± 0,16

f (100)
   (102)

5,3

(101)

± 0,16

g (100)

0

- 0,7/– 0,0

- 0,4/– 0,0

h1, h2

0

(101)

± 0,15 (99)

d

največ 1,6

—

—

γ1

najmanj 50°

—

—

γ2

najmanj 50°

—

—

Podnožje PX22d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-32-2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

55

55

Preskusna napetost

Volti

13,2

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 63

največ 63

Svetlobni tok

1 875 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

1 355

13,2 V

1 875

KATEGORIJA HIR2 — List HIR2/3

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| | a1 | a2 | b1 | b2 | c1 | c2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 V | d + 0,4 | d + 0,8 | 0,35 | 6,6 | 5,7 |
| d= premer žarilne nitke |

a1

a2

b1

b2

c1

c2

12 V

d + 0,4

d + 0,8

0,35

6,6

5,7

d= premer žarilne nitke

Položaj žarilne nitke se preverja le v smereh A in B, kot je prikazano na listu HIR2/1.

Konca žarilne nitke, opredeljena v opombi 10/ na listu HIR2/2, ležita med premicama Z1 in Z2 ter premicama Z3 in Z4.

KATEGORIJA HS1 — List HS1/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Slika 1

Glavna risba

Image

Maximum lamp outlines (4)

| Slika 2 | Slika 3 |
| --- | --- |
| |

Slika 2

Slika 3

Image

| (1) | Referenčna ravnina je ravnina, ki jo sestavljajo nosilne točke treh jezičkov na obroču podnožja. |
| --- | --- |

(1)

Referenčna ravnina je ravnina, ki jo sestavljajo nosilne točke treh jezičkov na obroču podnožja.

| (2) | Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče kroga s premerom „M“. |
| --- | --- |

(2)

Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče kroga s premerom „M“.

| (3) | Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena. |
| --- | --- |

(3)

Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena.

| (4) | Balon in nosilci ne smejo segati čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 2. Kjer se uporablja zunanji balon selektivno rumene barve, balon in nosilci ne smejo segati čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 3. |
| --- | --- |

(4)

Balon in nosilci ne smejo segati čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 2. Kjer se uporablja zunanji balon selektivno rumene barve, balon in nosilci ne smejo segati čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 3.

| (5) | Zatemnitev mora segati vsaj do konca valjastega dela balona. Prekriva tudi notranji senčnik, če se žarnica opazuje v smeri, pravokotni na referenčno os. |
| --- | --- |

(5)

Zatemnitev mora segati vsaj do konca valjastega dela balona. Prekriva tudi notranji senčnik, če se žarnica opazuje v smeri, pravokotni na referenčno os.

KATEGORIJA HS1 — List HS1/2

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| 6 V | 12 V | 12 V |
| e | 28,5 + 0,45/– 0,25 | 28,5 + 0,20/– 0,00 |
| p | 28,95 | 28,95 |
| a | največ 40° | največ 40° |
| Podnožje PX43t v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-34-2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 6 (104) | 12 (104) | 12 (104) |
| Vati | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |
| Preskusna napetost | Volti | 6,3 | 13,2 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Vati ± % | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |
| 5 | 5 |
| Svetlobni tok ± % | 700 | 440 | 825 | 525 | |
| 15 | |
| Merilni tok (105) lm | — | | — | 450 | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno | 12 V | 700 | 450 |
| 13,2 V | 825 | 525 |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

6 V

12 V

12 V

e

28,5 + 0,45/– 0,25

28,5 + 0,20/– 0,00

p

28,95

28,95

a

največ 40°

največ 40°

Podnožje PX43t v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-34-2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

6 (104)

12 (104)

12 (104)

Vati

35

35

35

35

35

35

Preskusna napetost

Volti

6,3

13,2

13,2

Dejanske vrednosti

Vati ± %

35

35

35

35

35

35

5

5

Svetlobni tok ± %

700

440

825

525

15

Merilni tok (105) lm

—

—

450

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

700

450

13,2 V

825

525

KATEGORIJA HS1 — List HS1/3

Položaj senčnika

Image

Položaj žarilnih nitk

Image

KATEGORIJA HS1 — List HS1/4

Preglednica mer (v mm) z risb na listu HS1/3

| Oznaka (106) | Mere (107) | Dovoljeno odstopanje |
| --- | --- | --- |
| Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| 6 V | 12 V | 6 V | 12 V | 6 V | 12 V | 12 V |
| a/26 | 0,8 | ± 0,35 | ± 0,20 |
| a/25 | 0,8 | ± 0,55 | ± 0,20 |
| b1/29,5 | 0 | ± 0,35 | ± 0,20 |
| b1/33 | b1/29,5 mv | ± 0,35 | ± 0,15 |
| b2/29,5 | 0 | ± 0,35 | ± 0,20 |
| b2/33 | b2/29,5 mv | ± 0,35 | ± 0,15 |
| c/29,5 | 0,6 | ± 0,35 | ± 0,20 |
| c/31 | c/29,5 mv | ± 0,30 | ± 0,15 |
| d | najmanj 0,1/največ 1,5 | — | — |
| e (113) | 28,5 | + 0,45/– 0,25 | + 0,20/– 0,00 |
| f (111)
   (112)
   (113) | 1,7 | + 0,50/– 0,30 | + 0,30/– 0,10 |
| g/26 | 0 | ± 0,50 | ± 0,30 |
| g/25 | 0 | ± 0,70 | ± 0,30 |
| h/29,5 | 0 | ± 0,50 | ± 0,30 |
| h/31 | h/29,5 mv | ± 0,30 | ± 0,20 |
| lR
   (111)
   (114) | 3,5 | 4,0 | ± 0,80 | ± 0,40 |
| lC
   (111)
   (112) | 3,3 | 4,5 | ± 0,80 | ± 0,35 |
| p/33 | Odvisno od oblike senčnika | — | — |
| q/33 | (p + q) / 2 | ± 0,60 | ± 0,30 |

Oznaka (106)

Mere (107)

Dovoljeno odstopanje

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

6 V

12 V

6 V

12 V

6 V

12 V

12 V

a/26

0,8

± 0,35

± 0,20

a/25

0,8

± 0,55

± 0,20

b1/29,5

0

± 0,35

± 0,20

b1/33

b1/29,5 mv

± 0,35

± 0,15

b2/29,5

0

± 0,35

± 0,20

b2/33

b2/29,5 mv

± 0,35

± 0,15

c/29,5

0,6

± 0,35

± 0,20

c/31

c/29,5 mv

± 0,30

± 0,15

d

najmanj 0,1/največ 1,5

—

—

e (113)

28,5

- 0,45/– 0,25

- 0,20/– 0,00

f (111)
   (112)
   (113)

1,7

- 0,50/– 0,30

- 0,30/– 0,10

g/26

0

± 0,50

± 0,30

g/25

0

± 0,70

± 0,30

h/29,5

0

± 0,50

± 0,30

h/31

h/29,5 mv

± 0,30

± 0,20

lR
   (111)
   (114)

3,5

4,0

± 0,80

± 0,40

lC
   (111)
   (112)

3,3

4,5

± 0,80

± 0,35

p/33

Odvisno od oblike senčnika

—

—

q/33

(p + q) / 2

± 0,60

± 0,30

KATEGORIJA HS1 — List HS1/5

Dodatna pojasnila k listu HS1/3

Meritve potekajo v treh smereh:

| (1) | za mere a, b1, c, d, e, f, lR in lC; |
| --- | --- |

(1)

za mere a, b1, c, d, e, f, lR in lC;

| (2) | za mere g, h, p in q; |
| --- | --- |

(2)

za mere g, h, p in q;

| (3) | za mero b2. |
| --- | --- |

(3)

za mero b2.

Meri p in q se merita v ravninah, ki so vzporedne referenčni ravnini in od nje oddaljene 33 mm.

Meri b1 in b2 se merita v ravninah, ki sta vzporedni z referenčno ravnino ter oddaljeni od nje 29,5 mm in 33 mm.

Meri a in g se merita v ravninah, ki sta vzporedni z referenčno ravnino ter oddaljeni od nje 25,0 mm in 26,0 mm.

Meri c in h se merita v ravninah, ki sta vzporedni z referenčno ravnino in oddaljeni od nje 29,5 mm in 31 mm.

Opomba: O merski metodi glej Dodatek E Publikacije IEC 60809.

KATEGORIJA HS2 — List HS2/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

KATEGORIJA HS2 — List HS2/2

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | | 11,0 (5) | | 11,0 ± 0,15 |
| f (116) | 6 V | 1,5 | 2,5 | 3,0 | 2,5 ± 0,15 |
| 12 V | 2,0 | 3,0 | 4,0 | |
| h1, h2 | | (5) | | 0 ± 0,15 |
| α (2) | | | 40° | |
| β (3) | 75° | 90° | 105° | 90° ± 5° |
| γ (4) | 15° | | | najmanj 15° |
| γ (4) | 40° | | | najmanj 40° |
| Podnožje PX13.5s v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-35-2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 6 | 12 | 6 |
| Vati | 15 | 15 |
| Preskusna napetost | Volti | 6,75 | 13,5 | 6,75 |
| Dejanske vrednosti | Vati | 15 ± 6 % | 15 ± 6 % |
| Svetlobni tok | 320 ± 15 % | |
| Referenčni svetlobni tok: 320 lm pri približno 6,75 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

11,0 (5)

11,0 ± 0,15

f (116)

6 V

1,5

2,5

3,0

2,5 ± 0,15

12 V

2,0

3,0

4,0

h1, h2

(5)

0 ± 0,15

α (2)

40°

β (3)

75°

90°

105°

90° ± 5°

γ (4)

15°

najmanj 15°

γ (4)

40°

najmanj 40°

Podnožje PX13.5s v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-35-2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

6

12

6

Vati

15

15

Preskusna napetost

Volti

6,75

13,5

6,75

Dejanske vrednosti

Vati

15 ± 6 %

15 ± 6 %

Svetlobni tok

320 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok: 320 lm pri približno 6,75 V

KATEGORIJA HS2 — List HS2/3

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| Oznaka | a1 | a2 | b1 | b2 | c1 (6 V) | c1 (12 V) | c2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mera | d + 1,0 | d + 1,4 | 0,25 | 0,25 | 4,0 | 4,5 | 1,75 |
| d= dejanski premer žarilne nitke |

Oznaka

a1

a2

b1

b2

c1 (6 V)

c1 (12 V)

c2

Mera

d + 1,0

d + 1,4

0,25

0,25

4,0

4,5

1,75

d= dejanski premer žarilne nitke

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

Začetek žarilne nitke je med premicama Z1 in Z2.

KATEGORIJA HS5 — List HS5/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

ŽARNICA Z ŽARILNO NITKO ZA MOTORNA KOLESA

Slika 1

Glavna risba

Image

Slika 2

Območje brez popačenosti (4) in črna kapica (5)

Image

| (1) | Referenčno ravnino določajo trije nakloni na površini. |
| --- | --- |

(1)

Referenčno ravnino določajo trije nakloni na površini.

| (2) | Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče podnožja žarnice s premerom 23 mm. |
| --- | --- |

(2)

Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče podnožja žarnice s premerom 23 mm.

| (3) | Stekleni balon in nosilci ne segajo čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 1. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo. |
| --- | --- |

(3)

Stekleni balon in nosilci ne segajo čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 1. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo.

| (4) | Stekleni balon med kotoma γ1 in γ2 ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2. |
| --- | --- |

(4)

Stekleni balon med kotoma γ1 in γ2 ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2.

| (5) | Zatemnitev sega vsaj do kota γ3 in vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona. |
| --- | --- |

(5)

Zatemnitev sega vsaj do kota γ3 in vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona.

KATEGORIJA HS5 — List HS5/2

Slika 3

Položaj in mere žarilne nitke

| Pogled B na žarilno nitko dolgega svetlobnega pramena | Pogled A na žarilno nitko kratkega svetlobnega pramena |
| --- | --- |
| Pogled od zgoraj na žarilno nitko dolgega svetlobnega pramena | Pogled od zgoraj na žarilno nitko kratkega svetlobnega pramena |

Pogled B na žarilno nitko dolgega svetlobnega pramena

Image

Pogled A na žarilno nitko kratkega svetlobnega pramena

Image

Pogled od zgoraj na žarilno nitko dolgega svetlobnega pramena

Image

Pogled od zgoraj na žarilno nitko kratkega svetlobnega pramena

Image

KATEGORIJA HS5 — List HS5/3

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| 12 V | 12 V |
| e | 26 | (117) | ± 0,15 |
| lC
   (118) | 4,6 | ± 0,3 |
| k | 0 | ± 0,2 |
| h1, h3 | 0 | ± 0,15 |
| h2, h4 | 0 | ± 0,20 |
| lR
   (118) | 4,6 | ± 0,3 |
| j | 0 | ± 0,2 |
| g1, g3 | 0 | ± 0,30 |
| g2, g4 | 2,5 | ± 0,40 |
| γ1 | najmanj 50° | — | — |
| γ2 | najmanj 23° | — | — |
| γ3 | najmanj 50° | — | — |
| Podnožje P23t v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-138-2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Napetost | V | 12 | 12 |
| Moč | W | 35 | 30 | 35 | 30 |
| Preskusna napetost | V | 13,2 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Moč | W | največ 40 | največ 37 | največ 40 | največ 37 |
| Svetlobni tok | lm | 620 | 515 | | |
| ± % | 15 | 15 | | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno | 12 V | 460 | 380 |
| 13,2 V | 620 | 515 |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

12 V

12 V

e

26

(117)

± 0,15

lC
   (118)

4,6

± 0,3

k

0

± 0,2

h1, h3

0

± 0,15

h2, h4

0

± 0,20

lR
   (118)

4,6

± 0,3

j

0

± 0,2

g1, g3

0

± 0,30

g2, g4

2,5

± 0,40

γ1

najmanj 50°

—

—

γ2

najmanj 23°

—

—

γ3

najmanj 50°

—

—

Podnožje P23t v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-138-2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Napetost

V

12

12

Moč

W

35

30

35

30

Preskusna napetost

V

13,2

13,2

Dejanske vrednosti

Moč

W

največ 40

največ 37

največ 40

največ 37

Svetlobni tok

lm

620

515

± %

15

15

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

460

380

13,2 V

620

515

KATEGORIJA HS5 — List HS5/4

Zahteva glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je:

| (a) | žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino; |
| --- | --- |

(a)

žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino;

| (b) | žarilna nitka dolgega svetlobnega pramena v pravilnem položaju glede na žarilno nitko kratkega svetlobnega pramena. |
| --- | --- |

(b)

žarilna nitka dolgega svetlobnega pramena v pravilnem položaju glede na žarilno nitko kratkega svetlobnega pramena.

Mere v milimetrih

Stranski pogled

Image

| Oznaka | a | b | c | d | v |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mere | d1 + 0,6 | d1 + 0,8 | d2 + 1,2 | d2 + 1,6 | 2,5 |
| d1 | = | premer žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena |
| d2 | = | premer žarilne nitke dolgega svetlobnega pramena |

Oznaka

a

b

c

d

v

Mere

d1 + 0,6

d1 + 0,8

d2 + 1,2

d2 + 1,6

2,5

d1

=

premer žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena

d2

=

premer žarilne nitke dolgega svetlobnega pramena

Pogled od spredaj

Image

| Oznaka | h | k |
| --- | --- | --- |
| Mere | 6,0 | 0,5 |

Oznaka

h

k

Mere

6,0

0,5

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

Središče žarilne nitke mora ležati v mejah mere k.

KATEGORIJA HS5A — List HS5A/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko.

ŽARNICA Z ŽARILNO NITKO ZA MOTORNA KOLESA

Slika 1

Glavna risba

Image

Slika 2

Območje brez popačenosti (4) in črna kapica (5)

Image

| (1) | Referenčno ravnino določajo trije nakloni na površini. |
| --- | --- |

(1)

Referenčno ravnino določajo trije nakloni na površini.

| (2) | Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče podnožja žarnice s premerom 23 mm. |
| --- | --- |

(2)

Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče podnožja žarnice s premerom 23 mm.

| (3) | Stekleni balon in nosilci ne smejo segati čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 1. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo. |
| --- | --- |

(3)

Stekleni balon in nosilci ne smejo segati čez ovojnico, kot je prikazano na sliki 1. Ovojnica je koncentrična z referenčno osjo.

| (4) | Stekleni balon med kotoma γ1 in γ2 ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2. |
| --- | --- |

(4)

Stekleni balon med kotoma γ1 in γ2 ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2.

| (5) | Zatemnitev sega vsaj do kota γ3 in vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona. |
| --- | --- |

(5)

Zatemnitev sega vsaj do kota γ3 in vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona.

KATEGORIJA HS5A — List HS5A/2

Slika 3

Položaj in mere žarilne nitke

Image

KATEGORIJA HS5A — List HS5A/3

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| 12 V | 12 V |
| e | 26 | — | — |
| lC
   (119) | 4,6 | ± 0,5 | ± 0,3 |
| k | 0 | ± 0,4 | ± 0,2 |
| h1, h3 | 0 | ± 0,3 | ± 0,15 |
| h2, h4 | 0 | ± 0,4 | ± 0,2 |
| lR
   (119) | 4,6 | ± 0,5 | ± 0,3 |
| j | 0 | ± 0,6 | ± 0,3 |
| g1, g3 | 0 | ± 0,6 | ± 0,3 |
| g2, g4 | 2,5 | ± 0,4 | ± 0,2 |
| γ1 | najmanj 50° | — | — |
| γ2 | najmanj 23° | — | — |
| γ3 | najmanj 50° | — | — |
| Podnožje PX23t v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-138A-1) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Napetost | V | 12 (120) | 12 (120) |
| Moč | W | 45 | 40 | 45 | 40 |
| Preskusna napetost | V | 13,2 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Moč | W | največ 50 | največ 45 | največ 50 | največ 45 |
| Svetlobni tok | lm | 750 | 640 | | |
| ± % | 15 | 15 | | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno | 12 V | 550 lm | 470 lm |
| 13,2 V | 750 lm | 640 lm |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

12 V

12 V

e

26

—

—

lC
   (119)

4,6

± 0,5

± 0,3

k

0

± 0,4

± 0,2

h1, h3

0

± 0,3

± 0,15

h2, h4

0

± 0,4

± 0,2

lR
   (119)

4,6

± 0,5

± 0,3

j

0

± 0,6

± 0,3

g1, g3

0

± 0,6

± 0,3

g2, g4

2,5

± 0,4

± 0,2

γ1

najmanj 50°

—

—

γ2

najmanj 23°

—

—

γ3

najmanj 50°

—

—

Podnožje PX23t v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-138A-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Napetost

V

12 (120)

12 (120)

Moč

W

45

40

45

40

Preskusna napetost

V

13,2

13,2

Dejanske vrednosti

Moč

W

največ 50

največ 45

največ 50

največ 45

Svetlobni tok

lm

750

640

± %

15

15

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

550 lm

470 lm

13,2 V

750 lm

640 lm

KATEGORIJA HS6 — List HS6/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Slika 1

Glavna risba

Image

KATEGORIJA HS6 — List HS6/2

| Slika 2


  Opredelitev referenčne osi (2) | Slika 4


  Zamik balona (8) |
| --- | --- |
| Slika 3


  Območje brez popačenj (6) in neprosojna prevleka (7) | Slika 5


  Blokiranje svetlobe v smeri podnožja (9) |

Slika 2

Opredelitev referenčne osi (2)

Image

Slika 4

Zamik balona (8)

Image

Slika 3

Območje brez popačenj (6) in neprosojna prevleka (7)

Image

Slika 5

Blokiranje svetlobe v smeri podnožja (9)

Image

| (6) | Stekleni balon med kotoma β in δ aksialno in cilindrično ne sme povzročati optičnih popačenj. To velja za celoten obseg balona med kotoma β in δ in tega ni treba preverjati na območju, ki ga pokriva neprosojna prevleka. |
| --- | --- |

(6)

Stekleni balon med kotoma β in δ aksialno in cilindrično ne sme povzročati optičnih popačenj. To velja za celoten obseg balona med kotoma β in δ in tega ni treba preverjati na območju, ki ga pokriva neprosojna prevleka.

| (7) | Neprosojna prevleka mora segati vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona. Poleg tega mora segati vsaj do ravnine, vzporedne z referenčno ravnino, kjer ă seka površino zunanjega balona, kot je prikazano na sliki 3 (pogled v smeri B, kot je navedeno na listu HS6/1). |
| --- | --- |

(7)

Neprosojna prevleka mora segati vsaj do konca valjastega dela balona po vsem obsegu kapice balona. Poleg tega mora segati vsaj do ravnine, vzporedne z referenčno ravnino, kjer ă seka površino zunanjega balona, kot je prikazano na sliki 3 (pogled v smeri B, kot je navedeno na listu HS6/1).

| (8) | Zamik žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena glede na os balona se meri na dveh ravninah, vzporednih referenčni ravnini, kjer projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki je najbližje referenčni ravnini ali od nje najbolj oddaljen, seka os žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena. |
| --- | --- |

(8)

Zamik žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena glede na os balona se meri na dveh ravninah, vzporednih referenčni ravnini, kjer projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki je najbližje referenčni ravnini ali od nje najbolj oddaljen, seka os žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena.

| (9) | Svetloba se blokira nad koncem kapice balona, ki sega do kota θ. Ta zahteva velja v vseh smereh okoli referenčne osi. |
| --- | --- |

(9)

Svetloba se blokira nad koncem kapice balona, ki sega do kota θ. Ta zahteva velja v vseh smereh okoli referenčne osi.

KATEGORIJA HS6 — List HS6/3

Slika 6

Položaj in mere žarilnih nitk (10) (11) (12) (13) (14)

Image

KATEGORIJA HS6 — List HS6/4

| Mere v mm | Dovoljeno odstopanje |
| --- | --- |
| Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| d1 (13) (122) | največ 1,4 | — | — |
| d2 (13) (122) | največ 1,4 | — | — |
| e (121) | 29,45 | ± 0,20 | ± 0,10 |
| f1 (121) | 4,4 | ± 0,50 | ± 0,25 |
| f2 (121) | 4,4 | ± 0,50 | ± 0,25 |
| g (8) (122) | 0,5 d1 | ± 0,50 | ± 0,30 |
| h (8) | 0 | ± 0,40 | ± 0,20 |
| j (10) | 2,5 | ± 0,30 | ± 0,20 |
| k (10) | 2,0 | ± 0,20 | ± 0,10 |
| m (11) | 0 | ± 0,24 | ± 0,20 |
| n (11) | 0 | ± 0,24 | ± 0,20 |
| p (10) | 0 | ± 0,30 | ± 0,20 |
| β | najmanj 42° | — | — |
| δ | najmanj 52° | — | — |
| γ | 43° | + 0°/– 5° | + 0°/– 5° |
| (9) | 41° | ± 4° | ± 4° |
| Podnožje | : | PX26.4t v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-128-3) |

Mere v mm

Dovoljeno odstopanje

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

d1 (13) (122)

največ 1,4

—

—

d2 (13) (122)

največ 1,4

—

—

e (121)

29,45

± 0,20

± 0,10

f1 (121)

4,4

± 0,50

± 0,25

f2 (121)

4,4

± 0,50

± 0,25

g (8) (122)

0,5 d1

± 0,50

± 0,30

h (8)

0

± 0,40

± 0,20

j (10)

2,5

± 0,30

± 0,20

k (10)

2,0

± 0,20

± 0,10

m (11)

0

± 0,24

± 0,20

n (11)

0

± 0,24

± 0,20

p (10)

0

± 0,30

± 0,20

β

najmanj 42°

—

—

δ

najmanj 52°

—

—

γ

43°

- 0°/– 5°

- 0°/– 5°

(9)

41°

± 4°

± 4°

Podnožje

:

PX26.4t v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-128-3)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI (123)

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

40

35

40

35

Preskusna napetost

Volti

13,2

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 45

največ 40

največ 45

največ 40

Svetlobni tok

900 ± 15 %

600 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

630/420

13,2 V

900/600

KATEGORIJA P13W — List P13W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Slika 1

Glavna risba

Image

Slika 2

Območje brez kovine (3)

Image

| (1) | Referenčna ravnina je ravnina, ki jo sestavljajo dotikalne točke ležišča podnožja na nosilcu žarnice. |
| --- | --- |

(1)

Referenčna ravnina je ravnina, ki jo sestavljajo dotikalne točke ležišča podnožja na nosilcu žarnice.

| (2) | Glede premera žarilne nitke ni nobenih dejanskih omejitev, cilj pa je doseči premer največ 1,0 mm. |
| --- | --- |

(2)

Glede premera žarilne nitke ni nobenih dejanskih omejitev, cilj pa je doseči premer največ 1,0 mm.

| (3) | V zasenčenem območju, ki se vidi na sliki 2, ne sme biti razen navojev žarilne nitke nobenih drugih neprosojnih delov. To velja za rotacijsko telo znotraj kotov α1 + α2. |
| --- | --- |

(3)

V zasenčenem območju, ki se vidi na sliki 2, ne sme biti razen navojev žarilne nitke nobenih drugih neprosojnih delov. To velja za rotacijsko telo znotraj kotov α1 + α2.

KATEGORIJA P13W — List P13W/2

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| e (125) | 25,0 (124) | 25,0 ± 0,25 |
| f (125) | 4,3 (124) | 4,3 ± 0,25 |
| α1
   (126) | 30,0° min. | 30,0° min. |
| α2
   (126) | 58,0° min. | 58,0° min. |
| Podnožje PG18.5d-1 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-147-1) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Napetost | V | 12 | 12 |
| Moč | W | 13 | 13 |
| Preskusna napetost | V | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Moč | W | največ 19 | največ 19 |
| Svetlobni tok | lm | 250 | |
| ± | + 15 %/– 20 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V | 250 lm |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

e (125)

25,0 (124)

25,0 ± 0,25

f (125)

4,3 (124)

4,3 ± 0,25

α1
   (126)

30,0° min.

30,0° min.

α2
   (126)

58,0° min.

58,0° min.

Podnožje PG18.5d-1 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-147-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Napetost

V

12

12

Moč

W

13

13

Preskusna napetost

V

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Moč

W

največ 19

največ 19

Svetlobni tok

lm

250

±

- 15 %/– 20 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V

250 lm

KATEGORIJA P13W — List P13W/3

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| | p | q | u1, u2 | r, s | t, v |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | 1,7 | 1,9 | 0,3 | 2,6 | 0,9 |
| Standardne žarnice z žarilno nitko | 1,5 | 1,7 | 0,25 | 2,45 | 0,6 |

p

q

u1, u2

r, s

t, v

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

1,7

1,9

0,3

2,6

0,9

Standardne žarnice z žarilno nitko

1,5

1,7

0,25

2,45

0,6

Položaj žarilne nitke se preverja v dveh medsebojno pravokotnih ravninah, od katerih ena poteka skozi dovodne žice.

Konca žarilne nitke, opredeljena v opombi 4/na listu P13W/2, ležita med premicama Z1 in Z2 ter premicama Z3 in Z4.

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

KATEGORIJE P19W, PY19W, PR19W, PS19W, PSY19W IN PSR19W — List P19W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

KATEGORIJE P19W, PY19W, PR19W, PS19W, PSY19W AND PSR19W — List P19W/2

| Mere v mm (127) | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | α (131) |
| e (128)
   (129) | | 24,0 | | 24,0 |
| f (128)
   (129) | | 4,0 | | 4,0 ± 0,2 |
| α (130) | 58° | | | najmanj 58° |
| P19W Podnožje PGU20-1
  PY19W Podnožje PGU20-2
  PR19W Podnožje PGU20-5
  PS19W Podnožje PG20-1
  PSY19W Podnožje PG20-2
  PSR19W Podnožje PG20-5 | v skladu s Publikacijo IEC 60061
  (list 7004-127-2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 19 | 19 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 20 | največ 20 |
| Svetlobni tok | P19W
  PS19W | 350 ± 15 % | |
| PY19W
  PSY19W | 215 ± 20 % | |
| PR19W
  PSR19W | 80 ± 20 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V | Bela: 350 lm
  Oranžna: 215 lm
  Rdeča: 80 lm | |

Mere v mm (127)

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

α (131)

e (128)
   (129)

24,0

24,0

f (128)
   (129)

4,0

4,0 ± 0,2

α (130)

58°

najmanj 58°

P19W Podnožje PGU20-1

PY19W Podnožje PGU20-2

PR19W Podnožje PGU20-5

PS19W Podnožje PG20-1

PSY19W Podnožje PG20-2

PSR19W Podnožje PG20-5

v skladu s Publikacijo IEC 60061

(list 7004-127-2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

19

19

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 20

največ 20

Svetlobni tok

P19W

PS19W

350 ± 15 %

PY19W

PSY19W

215 ± 20 %

PR19W

PSR19W

80 ± 20 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V

Bela: 350 lm

Oranžna: 215 lm

Rdeča: 80 lm

KATEGORIJE P19W, PY19W, PR19W, PS19W, PSY19W AND PSR19W — List P19W/3

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| | a1 | a2 | b1, b2 | c1 | c2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | 2,9 | 3,9 | 0,5 | 5,2 | 3,8 |
| Standardne žarnice z žarilno nitko | 1,5 | 1,7 | 0,25 | 4,7 | 3,8 |

a1

a2

b1, b2

c1

c2

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

2,9

3,9

0,5

5,2

3,8

Standardne žarnice z žarilno nitko

1,5

1,7

0,25

4,7

3,8

Položaj žarilne nitke se preverja v dveh medsebojno pravokotnih ravninah, od katerih ena poteka skozi dovodne žice.

Konca žarilne nitke, opredeljena v opombi 6/ na listu P19W/2, ležita med premicama Z1 in Z2 ter premicama Z3 in Z4.

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

KATEGORIJA P21W — List P21W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | 6,12 V | | 31,8 (3) | | 31,8 ± 0,3 |
| 24 V | 30,8 | 31,8 | 32,8 | |
| f | 12 V | 5,5 | 6,0 | 7,0 | 6,0 ± 0,5 |
| 6 V | | | 7,0 | |
| Bočno odstopanje (1) | 6,12 V | | | (3) | največ 0,3 |
| 24 V | | | 1,5 | |
| β | 75° | 90° | 105° | 90° ± 5° |
| Podnožje BA15s v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-11A-9) (2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 6 | 12 | 24 | 12 |
| Vati | 21 | 21 |
| Preskusna napetost | Volti | 6,75 | 13,5 | 28,0 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 27,6 | največ 26,5 | največ 29,7 | največ 26,5 |
| Svetlobni tok | 460 ± 15 % | |
| Referenčni svetlobni tok: 460 lm pri približno 13,5 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

6,12 V

31,8 (3)

31,8 ± 0,3

24 V

30,8

31,8

32,8

f

12 V

5,5

6,0

7,0

6,0 ± 0,5

6 V

7,0

Bočno odstopanje (1)

6,12 V

(3)

največ 0,3

24 V

1,5

β

75°

90°

105°

90° ± 5°

Podnožje BA15s v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-11A-9) (2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

6

12

24

12

Vati

21

21

Preskusna napetost

Volti

6,75

13,5

28,0

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 27,6

največ 26,5

največ 29,7

največ 26,5

Svetlobni tok

460 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok: 460 lm pri približno 13,5 V

| (1) | Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os zatičev. |
| --- | --- |

(1)

Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os zatičev.

| (2) | Žarnice s podnožjem BA15d se lahko uporabljajo za posebne namene; imajo iste mere. |
| --- | --- |

(2)

Žarnice s podnožjem BA15d se lahko uporabljajo za posebne namene; imajo iste mere.

| (3) | Preverja se z „box sistemom“; list P21W/2. |
| --- | --- |

(3)

Preverja se z „box sistemom“; list P21W/2.

| (4) | V tem pogledu je lahko žarilna nitka 24-voltne žarnice ravna ali v obliki črke V. To se navede v vlogi za homologacijo Če je ravna, veljajo zahteve glede projekcije na merilni zaslon z lista P21W/2. Če je v obliki črke V, sta konca žarilne nitke na enaki razdalji ± 3 mm od referenčne ravnine. |
| --- | --- |

(4)

V tem pogledu je lahko žarilna nitka 24-voltne žarnice ravna ali v obliki črke V. To se navede v vlogi za homologacijo Če je ravna, veljajo zahteve glede projekcije na merilni zaslon z lista P21W/2. Če je v obliki črke V, sta konca žarilne nitke na enaki razdalji ± 3 mm od referenčne ravnine.

KATEGORIJA P21W — List P21W/2

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino ter ima os, ki je z odstopanjem ± 15° pravokotna na ravnino, ki poteka skozi središčnico zatičev (P21W) ali referenčnega zatiča (PY21W in PR21W) in referenčne osi.

| Stranski pogled | Pogled od spredaj |
| --- | --- |
| |

Stranski pogled

Pogled od spredaj

Image

| Oznaka | a | b | h | k |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mera | 3,5 | 3,0 | 9,0 | 1,0 |

Oznaka

a

b

h

k

Mera

3,5

3,0

9,0

1,0

Preskusni postopki in zahteve

1.   Žarnica z žarilno nitko se vstavi v nosilec, ki se lahko vrti okoli svoje osi in ima umerjeno lestvico ali fiksne mejne točke, ki ustrezajo mejam dovoljenega kotnega odstopanja. Nosilec se nato zavrti tako, da zaslon, na katerega se projicira slika žarilne nitke, kaže pogled na žarilno nitko v smeri osi. Ta pogled se nastavi v mejah dovoljenega kotnega odstopanja.

2.   Stranski pogled

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična, na zaslonu pa je pogled na žarilno nitko v smeri osi, projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „b“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke.

3.   Pogled od spredaj

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična ter se opazuje pod pravim kotom na os žarilne nitke:

| 3.1. | Projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke. |
| --- | --- |

3.1.

Projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke.

| 3.2. | Središče žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“. |
| --- | --- |

3.2.

Središče žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“.

KATEGORIJA P21/4W — List P21/4W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | | 31,8 (1) | | 31,8 ± 0,3 |
| f | | | 7,0 | 7,0 + 0/– 2 |
| Bočno odstopanje | | | (1) | največ 0,3 (2) |
| x, y | (1) | 2,8 ± 0,5 |
| β | 75° (1) | 90° (1) | 105° (1) | 90° ± 5° |
| Podnožje BAZ15d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-11C-3) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 24 | 12 |
| Vati | 21 | 4 | 21 | 4 | 21/4 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 28,0 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 26,5 | največ 5,5 | 29.7 največ | največ 8,8 | največ 26,5/5,5 |
| Svetlobni tok ± % | 440 | 15 | 440 | 20 | |
| 15 | 20 | 15 | 20 | |
| Referenčni svetlobni tok: 440 lm in 15 lm pri približno 13,5 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

31,8 (1)

31,8 ± 0,3

f

7,0

7,0 + 0/– 2

Bočno odstopanje

(1)

največ 0,3 (2)

x, y

(1)

2,8 ± 0,5

β

75° (1)

90° (1)

105° (1)

90° ± 5°

Podnožje BAZ15d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-11C-3)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

24

12

Vati

21

4

21

4

21/4

Preskusna napetost

Volti

13,5

28,0

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 26,5

največ 5,5

29.7 največ

največ 8,8

največ 26,5/5,5

Svetlobni tok ± %

440

15

440

20

15

20

15

20

Referenčni svetlobni tok: 440 lm in 15 lm pri približno 13,5 V

| (1) | Te mere se preverijo z „box sistemom“ 3 na podlagi zgoraj navedenih mer in dovoljenih odstopanj. „x“ in „y“ veljata za glavno žarilno nitko (velike moči) in ne za referenčno os. Načini povečanja položajne natančnosti žarilne nitke in sestava podnožja na nosilcu žarnice so v obravnavi. |
| --- | --- |

(1)

Te mere se preverijo z „box sistemom“ 3 na podlagi zgoraj navedenih mer in dovoljenih odstopanj. „x“ in „y“ veljata za glavno žarilno nitko (velike moči) in ne za referenčno os. Načini povečanja položajne natančnosti žarilne nitke in sestava podnožja na nosilcu žarnice so v obravnavi.

| (2) | Največje bočno odstopanje središča glavne žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os referenčnega zatiča. |
| --- | --- |

(2)

Največje bočno odstopanje središča glavne žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os referenčnega zatiča.

| (3) | „Box sistem“ je enak kot za žarnico z žarilno nitko kategorije P21/5W. |
| --- | --- |

(3)

„Box sistem“ je enak kot za žarnico z žarilno nitko kategorije P21/5W.

KATEGORIJA P21/5W — List P21/5W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | 6,12 V | | 31,8 (1) | | 31,8 ± 0,3 |
| 24 V | 30,8 | 31,8 | 32,8 | |
| f | 6,12 V | | | 7,0 | 7,0 + 0/– 2 |
| Bočno odstopanje (2) | 6,12 V | | | (1) | največ 0,3 |
| 24 V | | | 1,5 | |
| x, y | 6,12 V | | (1) | | 2,8 ± 0,3 |
| x | 24 V (3) | –1,0 | 0 | 1,0 | |
| y | 24 V (3) | 1,8 | 2,8 | 3,8 | |
| β | | 75° | 90° | 105° | 90° ± 5° |
| Podnožje BAY15d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-11B-7) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 6 | 12 | 24 | 12 |
| Vati | 21 | 5 | 21 | 5 | 21 | 5 | 21/5 |
| Preskusna napetost | Volti | 6,75 | 13,5 | 28,0 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 27,6 | največ 6,6 | največ 26,5 | največ 6,6 | največ 29,7 | največ 11,0 | največ 26,5 in 6,6 |
| Svetlobni tok ± % | 440 | 35 | 440 | 35 | 440 | 40 | |
| 15 | 20 | 15 | 20 | 15 | 20 | |
| Referenčni svetlobni tok: 440 in 35 lm pri približno 13,5 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

6,12 V

31,8 (1)

31,8 ± 0,3

24 V

30,8

31,8

32,8

f

6,12 V

7,0

7,0 + 0/– 2

Bočno odstopanje (2)

6,12 V

(1)

največ 0,3

24 V

1,5

x, y

6,12 V

(1)

2,8 ± 0,3

x

24 V (3)

–1,0

0

1,0

y

24 V (3)

1,8

2,8

3,8

β

75°

90°

105°

90° ± 5°

Podnožje BAY15d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-11B-7)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

6

12

24

12

Vati

21

5

21

5

21

5

21/5

Preskusna napetost

Volti

6,75

13,5

28,0

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 27,6

največ 6,6

največ 26,5

največ 6,6

največ 29,7

največ 11,0

največ 26,5 in 6,6

Svetlobni tok ± %

440

35

440

35

440

40

15

20

15

20

15

20

Referenčni svetlobni tok: 440 in 35 lm pri približno 13,5 V

Za opombe glej list P21/5W/2.

KATEGORIJA P21/5W — List P21/5W/2

Opombe

| (1) | Te mere se preverijo z „box sistemom“. Glej lista P21/5W/2 in P21/5W/3. „x“ in „y“ veljata za glavno žarilno nitko (velike moči) in ne za referenčno os. |
| --- | --- |

(1)

Te mere se preverijo z „box sistemom“. Glej lista P21/5W/2 in P21/5W/3. „x“ in „y“ veljata za glavno žarilno nitko (velike moči) in ne za referenčno os.

| (2) | Največje bočno odstopanje središča glavne žarilne nitke (velike moči) od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os referenčnega zatiča. |
| --- | --- |

(2)

Največje bočno odstopanje središča glavne žarilne nitke (velike moči) od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os referenčnega zatiča.

| (3) | V tem pogledu je lahko žarilna nitka 24-voltne žarnice ravna ali v obliki črke V. To se navede v vlogi za homologacijo Če so žarilne nitke ravne, veljajo zahteve glede projekcije na merilni zaslon. Če so v obliki črke V, sta konca vsake žarilne nitke na enaki razdalji ± 3 mm od referenčne ravnine. |
| --- | --- |

(3)

V tem pogledu je lahko žarilna nitka 24-voltne žarnice ravna ali v obliki črke V. To se navede v vlogi za homologacijo Če so žarilne nitke ravne, veljajo zahteve glede projekcije na merilni zaslon. Če so v obliki črke V, sta konca vsake žarilne nitke na enaki razdalji ± 3 mm od referenčne ravnine.

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je:

| (a) | glavna žarilna nitka (velike moči) v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino ter ima os, ki je z dovoljenim odstopanjem ± 15° pravokotna na ravnino, ki poteka skozi sredino zatičev in referenčno os, ter ali |
| --- | --- |

(a)

glavna žarilna nitka (velike moči) v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino ter ima os, ki je z dovoljenim odstopanjem ± 15° pravokotna na ravnino, ki poteka skozi sredino zatičev in referenčno os, ter ali

| (b) | je sekundarna žarilna nitka (majhne moči) v pravilnem položaju glede na glavno žarilno nitko (velike moči). |
| --- | --- |

(b)

je sekundarna žarilna nitka (majhne moči) v pravilnem položaju glede na glavno žarilno nitko (velike moči).

Preskusni postopek in zahteve

1.   Žarnica z žarilno nitko se vstavi v nosilec, ki se lahko vrti okoli svoje osi in ima umerjeno lestvico ali fiksne mejne točke, ki ustrezajo mejam dovoljenega kotnega odstopanja. (tj. 15°). Nosilec se nato zavrti tako, da zaslon, na katerega se projicira slika glavne žarilne nitke, kaže pogled na žarilno nitko v smeri osi. Ta pogled se nastavi v mejah dovoljenega kotnega odstopanja.

2.   Stranski pogled

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol, ko je referenčna os navpična in referenčni zatič obrnjen na desno, na zaslonu pa je pogled na žarilno nitko v smeri osi:

| 2.1. | projekcija glavne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „b“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke; |
| --- | --- |

2.1.

projekcija glavne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „b“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke;

| 2.2. | projekcija sekundarne žarilne nitke v celoti leži:






  2.2.1. | v pravokotniku s širino „c“ in višino „d“, katerega središče je na razdalji „v“ desno od teoretičnega položaja središča glavne žarilne nitke in na razdalji „u“ nad njim; |
| --- | --- | --- |

2.2.

projekcija sekundarne žarilne nitke v celoti leži:

2.2.1.

v pravokotniku s širino „c“ in višino „d“, katerega središče je na razdalji „v“ desno od teoretičnega položaja središča glavne žarilne nitke in na razdalji „u“ nad njim;

| 2.2.2. | nad premico, ki se dotika zgornjega roba projekcije glavne žarilne nitke in se dviga z leve na desno pod kotom 25°; |
| --- | --- |

2.2.2.

nad premico, ki se dotika zgornjega roba projekcije glavne žarilne nitke in se dviga z leve na desno pod kotom 25°;

| 2.2.3. | desno od projekcije glavne žarilne nitke. |
| --- | --- |

2.2.3.

desno od projekcije glavne žarilne nitke.

3.   Pogled od spredaj

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična ter se opazuje pod pravim kotom na os glavne žarilne nitke:

| 3.1. | projekcija glavne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke; |
| --- | --- |

3.1.

projekcija glavne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke;

| 3.2. | središče glavne žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“; |
| --- | --- |

3.2.

središče glavne žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“;

| 3.3. | središče sekundarne žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot ± 2 mm (pri standardnih žarnicah z žarilno nitko za ± 0,4 mm). |
| --- | --- |

3.3.

središče sekundarne žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot ± 2 mm (pri standardnih žarnicah z žarilno nitko za ± 0,4 mm).

KATEGORIJA P21/5W — List P21/5W/3

(Mere v mm)

Stranski pogled

Image

| Oznaka | a | b | c | d | u | v |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mera | 3,5 | 3,0 | 4,8 | 2,8 |

Oznaka

a

b

c

d

u

v

Mera

3,5

3,0

4,8

2,8

Pogled od spredaj

Image

| Oznaka | a | h | k |
| --- | --- | --- | --- |
| Mera | 3,5 | 9,0 | 1,0 |

Oznaka

a

h

k

Mera

3,5

9,0

1,0

KATEGORIJE P24W, PX24W, PY24W, PR24W, PS24W, PSX24W, PSY24W in PSR24W — List P24W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

KATEGORIJE P24W, PX24W, PY24W, PR24W, PS24W, PSX24W, PSY24W in PSR24W — List P24W/2

| Mere v mm (132) | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | (136) |
| e (133)
   (134) | | 24,0 | | 24,0 |
| f (133)
   (134) | P24W, PY24W, PR24W, PS24W, PSY24W, PSR24W | | 4,0 | | 4,0 |
| PX24W, PSX24W | | 4,2 | | 4,2 |
| α (135) | 58,0° | | | najmanj 58,0° |
| P24W | Podnožje PGU20-3 | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-127-2) |
| PX24W | Podnožje PGU20-7 |
| PY24W | Podnožje PGU20-4 |
| PR24W | Podnožje PGU20-6 |
| PS24W | Podnožje PG20-3 |
| PSX24W | Podnožje PG20-7 |
| PSY24W | Podnožje PG20-4 |
| PSR24W | Podnožje PG20-6 |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 24 | 24 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 25 | največ 25 |
| Svetlobni tok | P24W PS24W | 500 + 10/– 20 % | |
| PX24W PSX24W | 500 + 10/– 15 % | |
| PY24W PSY24W | 300 + 15/– 25 % | |
| PR24W PSR24W | 115 + 15/– 25 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno | 12 V | Bela: 345 lm |
| 13,2 V | Bela: 465 lm |
| 13,5 V | Bela: 500 lm
  Oranžna: 300 lm
  Rdeča: 115 lm |

Mere v mm (132)

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

(136)

e (133)
   (134)

24,0

24,0

f (133)
   (134)

P24W, PY24W, PR24W, PS24W, PSY24W, PSR24W

4,0

4,0

PX24W, PSX24W

4,2

4,2

α (135)

58,0°

najmanj 58,0°

P24W

Podnožje PGU20-3

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-127-2)

PX24W

Podnožje PGU20-7

PY24W

Podnožje PGU20-4

PR24W

Podnožje PGU20-6

PS24W

Podnožje PG20-3

PSX24W

Podnožje PG20-7

PSY24W

Podnožje PG20-4

PSR24W

Podnožje PG20-6

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

24

24

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 25

največ 25

Svetlobni tok

P24W PS24W

500 + 10/– 20 %

PX24W PSX24W

500 + 10/– 15 %

PY24W PSY24W

300 + 15/– 25 %

PR24W PSR24W

115 + 15/– 25 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

12 V

Bela: 345 lm

13,2 V

Bela: 465 lm

13,5 V

Bela: 500 lm

Oranžna: 300 lm

Rdeča: 115 lm

KATEGORIJE P24W, PX24W, PY24W, PR24W, PS24W, PSX24W, PSY24W in PSR24W — List P24W/3

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| P24W, PY24W, PR24W, PS24W, PSY24W, PSR24W | a1 | a2 | b1, b2 | c1 | c2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | 2,9 | 3,9 | 0,5 | 5,2 | 3,8 |
| Standardne žarnice z žarilno nitko | 1,5 | 1,7 | 0,25 | 4,7 | 3,8 |

P24W, PY24W, PR24W, PS24W, PSY24W, PSR24W

a1

a2

b1, b2

c1

c2

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

2,9

3,9

0,5

5,2

3,8

Standardne žarnice z žarilno nitko

1,5

1,7

0,25

4,7

3,8

| PX24W, PSX24W | a1 | a2 | b1, b2 | c1 | c2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | 1,9 | 1,9 | 0,35 | 5,0 | 4,0 |
| Standardne žarnice z žarilno nitko | 1,5 | 1,5 | 0,25 | 4,7 | 4,0 |

PX24W, PSX24W

a1

a2

b1, b2

c1

c2

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

1,9

1,9

0,35

5,0

4,0

Standardne žarnice z žarilno nitko

1,5

1,5

0,25

4,7

4,0

Položaj žarilne nitke se preverja v dveh medsebojno pravokotnih ravninah, od katerih ena poteka skozi dovodne žice.

Konca žarilne nitke, opredeljena v opombi 6/ na listu P24W/2, ležita med premicama Z1 in Z2 ter premicama Z3 in Z4.

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

KATEGORIJA P27W — List P27W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | | 27,9 (3) | | 27,9 ± 0,3 |
| f | | | 9,9 | 9,9 + 0/– 2 |
| Bočno odstopanje (2) | | | (3) | 0,0 ± 0,4 |
| β | 75° (3) | 90° | 105° (3) | 90° ± 5° |
| Podnožje W2.5x16d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-104-1) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 27 | 27 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 32,1 | največ 32,1 |
| Svetlobni tok | 475 ± 15 % | |
| Referenčni svetlobni tok: 475 lm pri približno 13,5 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

27,9 (3)

27,9 ± 0,3

f

9,9

9,9 + 0/– 2

Bočno odstopanje (2)

(3)

0,0 ± 0,4

β

75° (3)

90°

105° (3)

90° ± 5°

Podnožje W2.5x16d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-104-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

27

27

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 32,1

največ 32,1

Svetlobni tok

475 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok: 475 lm pri približno 13,5 V

| (1) | Referenčna os je določena z referenčnimi nastavki in poteka pravokotno na referenčno raven. |
| --- | --- |

(1)

Referenčna os je določena z referenčnimi nastavki in poteka pravokotno na referenčno raven.

| (2) | Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os, ki poteka skozi referenčne nastavke. |
| --- | --- |

(2)

Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os, ki poteka skozi referenčne nastavke.

| (3) | Preverja se z „box sistemom“; list P27W/2. |
| --- | --- |

(3)

Preverja se z „box sistemom“; list P27W/2.

KATEGORIJA P27W — List P27W/2

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino ter ima os, ki je z odstopanjem ± 15° pravokotna na ravnino, ki poteka skozi središča nastavkov in referenčno os.

Image

| Oznaka | a | b | h | k |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mera | 3,5 | 3,0 | 11,9 | 1,0 |

Oznaka

a

b

h

k

Mera

3,5

3,0

11,9

1,0

Preskusni postopki in zahteve

1.   Žarnica z žarilno nitko se vstavi v nosilec, ki se lahko vrti okoli svoje osi in ima umerjeno lestvico ali fiksne mejne točke, ki ustrezajo mejam dovoljenega kotnega odstopanja. Nosilec se nato zavrti tako, da zaslon, na katerega se projicira slika žarilne nitke, kaže pogled na žarilno nitko v smeri osi. Ta pogled se nastavi v mejah dovoljenega kotnega odstopanja.

2.   Stranski pogled

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična, na zaslonu pa je pogled na žarilno nitko v smeri osi, projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „b“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke.

3.   Pogled od spredaj

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična ter se opazuje pod pravim kotom na os žarilne nitke:

| 3.1. | Projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke. |
| --- | --- |

3.1.

Projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke.

| 3.2. | Središče žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“. |
| --- | --- |

3.2.

Središče žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“.

KATEGORIJA P27/7W — List P27/7W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | | 27,9 (3) | | 27,9 ± 0,3 |
| f | | | 9,9 | 9,9 + 0/– 2 |
| Bočno odstopanje (2) | | | (3) | 0,0 ± 0,4 |
| x (4) | | 5,1 (3) | | 5,1 ± 0,5 |
| y (4) | | 0,0 (3) | | 0,0 ± 0,5 |
| β | 75° (3) | 90° | 105° (3) | 90° ± 5° |
| Podnožje W2.5x16q v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-104-1) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 27 | 7 | 27 | 7 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 32,1 | največ 8,5 | največ 32,1 | največ 8,5 |
| Svetlobni tok | 475 ± 15 % | 36 ± 15 % | |
| Referenčni svetlobni tok: 475 in 36 lm pri približno 13,5 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

27,9 (3)

27,9 ± 0,3

f

9,9

9,9 + 0/– 2

Bočno odstopanje (2)

(3)

0,0 ± 0,4

x (4)

5,1 (3)

5,1 ± 0,5

y (4)

0,0 (3)

0,0 ± 0,5

β

75° (3)

90°

105° (3)

90° ± 5°

Podnožje W2.5x16q v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-104-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

27

7

27

7

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 32,1

največ 8,5

največ 32,1

največ 8,5

Svetlobni tok

475 ± 15 %

36 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok: 475 in 36 lm pri približno 13,5 V

| (1) | Referenčna os je določena z referenčnimi nastavki in poteka pravokotno na referenčno raven. |
| --- | --- |

(1)

Referenčna os je določena z referenčnimi nastavki in poteka pravokotno na referenčno raven.

| (2) | Največje bočno odstopanje središča glavne žarilne nitke (velike moči) od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os, ki poteka skozi referenčne nastavke. |
| --- | --- |

(2)

Največje bočno odstopanje središča glavne žarilne nitke (velike moči) od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os, ki poteka skozi referenčne nastavke.

| (3) | Preverja se z „box sistemom“; lista P27/7W/2 in 3. |
| --- | --- |

(3)

Preverja se z „box sistemom“; lista P27/7W/2 in 3.

| (4) | „x“ in „y“ označujeta zamik osi sekundarne žarilne nitke (majhna moč) glede na os glavne žarilne nitke (velika moč). |
| --- | --- |

(4)

„x“ in „y“ označujeta zamik osi sekundarne žarilne nitke (majhna moč) glede na os glavne žarilne nitke (velika moč).

KATEGORIJA P27/7W — List P27/7W/2

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je:

| (a) | je glavna žarilna nitka (velike moči) v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino ter ima os, ki je z dovoljenim odstopanjem ± 15° pravokotna na ravnino, ki poteka skozi sredino nastavkov in referenčno os, ter ali |
| --- | --- |

(a)

je glavna žarilna nitka (velike moči) v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino ter ima os, ki je z dovoljenim odstopanjem ± 15° pravokotna na ravnino, ki poteka skozi sredino nastavkov in referenčno os, ter ali

| (b) | je sekundarna žarilna nitka (majhne moči) v pravilnem položaju glede na glavno žarilno nitko (velike moči). |
| --- | --- |

(b)

je sekundarna žarilna nitka (majhne moči) v pravilnem položaju glede na glavno žarilno nitko (velike moči).

Preskusni postopek in zahteve

1.   Žarnica z žarilno nitko se vstavi v nosilec, ki se lahko vrti okoli svoje osi in ima umerjeno lestvico ali fiksne mejne točke, ki ustrezajo mejam dovoljenega kotnega odstopanja. Nosilec se nato zavrti tako, da zaslon, na katerega se projicira slika glavne žarilne nitke, kaže pogled na žarilno nitko v smeri osi. Ta pogled se nastavi v mejah dovoljenega kotnega odstopanja.

2.   Stranski pogled

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol, ko je referenčna os navpična in referenčni nastavek obrnjen na desno, na zaslonu pa je pogled na žarilno nitko v smeri osi:

| 2.1. | projekcija glavne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „b“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke; |
| --- | --- |

2.1.

projekcija glavne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „b“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke;

| 2.2. | projekcija sekundarne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku s širino „c“ in višino „d“, katerega središče je na razdalji „u“ nad teoretičnim položajem središča glavne žarilne nitke. |
| --- | --- |

2.2.

projekcija sekundarne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku s širino „c“ in višino „d“, katerega središče je na razdalji „u“ nad teoretičnim položajem središča glavne žarilne nitke.

3.   Pogled od spredaj

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična ter se opazuje pod pravim kotom na os glavne žarilne nitke:

| 3.1. | projekcija glavne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke; |
| --- | --- |

3.1.

projekcija glavne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke;

| 3.2. | središče glavne žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“; |
| --- | --- |

3.2.

središče glavne žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“;

| 3.3. | središče sekundarne žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot ± 2 mm (pri standardnih žarnicah z žarilno nitko za ± 0,4 mm). |
| --- | --- |

3.3.

središče sekundarne žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot ± 2 mm (pri standardnih žarnicah z žarilno nitko za ± 0,4 mm).

KATEGORIJA P27/7W — List P27/7W/3

Stranski pogled

Image

| Oznaka | a | b | c | d | u |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mere | 3,5 | 3,0 | 4,8 | 5,1 |

Oznaka

a

b

c

d

u

Mere

3,5

3,0

4,8

5,1

Pogled od spredaj

Image

| Oznaka | a | h | k |
| --- | --- | --- | --- |
| Mere | 3,5 | 11,9 | 1,0 |

Oznaka

a

h

k

Mere

3,5

11,9

1,0

KATEGORIJE PC16W, PCY16W AND PCR16W — List PC16W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

KATEGORIJE PC16W, PCY16W AND PCR16W — List PC16W/2

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | (140) |
| e (137)
   (138) | | 18,5 | | 18,5 |
| f (137)
   (138) | | 4,0 | | 4,0 ± 0,2 |
| α (139) | 54° | | | 54° najmanj |
| PC16W | Podnožje PU20d-1 | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-157-1) |
| PCY16W | Podnožje PU20d-2 |
| PCR16W | Podnožje PU20d-7 |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

(140)

e (137)
   (138)

18,5

18,5

f (137)
   (138)

4,0

4,0 ± 0,2

α (139)

54°

54° najmanj

PC16W

Podnožje PU20d-1

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-157-1)

PCY16W

Podnožje PU20d-2

PCR16W

Podnožje PU20d-7

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

16

16

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 17

največ 17

Svetlobni tok

PC16W

300 ± 15 %

PCY16W

180 ± 20 %

PCR16W

70 ± 20 %

Referenčni svetlobni tok pri približno

13,5 V

Bela: 300 lm

Oranžna: 180 lm

Rdeča: 70 lm

KATEGORIJE PC16W, PCY16W AND PCR16W — List PC16W/3

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| | a1 | a2 | b1, b2 | c1 | c2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | 2,9 | 3,9 | 0,5 | 5,2 | 3,8 |
| Standardne žarnice z žarilno nitko | 1,5 | 1,7 | 0,25 | 4,7 | 3,8 |

a1

a2

b1, b2

c1

c2

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

2,9

3,9

0,5

5,2

3,8

Standardne žarnice z žarilno nitko

1,5

1,7

0,25

4,7

3,8

Položaj žarilne nitke se preverja v dveh medsebojno pravokotnih ravninah, od katerih ena poteka skozi dovodne žice.

Konca žarilne nitke, opredeljena v opombi 5/ na listu PC16W/, ležita med premicama Z1 in Z2 ter premicama Z3 in Z4.

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

KATEGORIJA PR21W — List PR21W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | (4) |
| e | 12 V | | 31,8 (3) | | 31,8 ± 0,3 |
| 24 V | 30,8 | 31,8 | 32,8 | |
| f | 12 V | 5,5 | 6,0 | 7,0 | 6,0 ± 0,5 |
| Bočno odstopanje (1) | 12 V | | | (3) | 0,3 max |
| 24 V | | | 1,5 | |
| β | 75° | 90° | 105° | 90° ± 5° |
| Podnožje BAW15s v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-11E-1) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 24 | 12 |
| Vati | 21 | 21 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 28,0 | |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 26,5 | največ 29,7 | največ 26,5 |
| Svetlobni tok | 110 ± 20 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V: | Bela: 460
  Rdeča: 110 lm | |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

(4)

e

12 V

31,8 (3)

31,8 ± 0,3

24 V

30,8

31,8

32,8

f

12 V

5,5

6,0

7,0

6,0 ± 0,5

Bočno odstopanje (1)

12 V

(3)

0,3 max

24 V

1,5

β

75°

90°

105°

90° ± 5°

Podnožje BAW15s v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-11E-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

24

12

Vati

21

21

Preskusna napetost

Volti

13,5

28,0

Dejanske vrednosti

Vati

največ 26,5

največ 29,7

največ 26,5

Svetlobni tok

110 ± 20 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V:

Bela: 460

Rdeča: 110 lm

| (1) | Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os referenčnega zatiča. |
| --- | --- |

(1)

Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os referenčnega zatiča.

| (2) | Svetloba, ki jo oddajajo žarnice iz serijske proizvodnje, je rdeča (glej tudi opombo 4). |
| --- | --- |

(2)

Svetloba, ki jo oddajajo žarnice iz serijske proizvodnje, je rdeča (glej tudi opombo 4).

| (3) | Preverja se z „box sistemom“; list P21W/2. |
| --- | --- |

(3)

Preverja se z „box sistemom“; list P21W/2.

| (4) | Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela ali rdeča. |
| --- | --- |

(4)

Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela ali rdeča.

| (5) | V tem pogledu je lahko žarilna nitka 24-voltne žarnice ravna ali v obliki črke V. To se navede v vlogi za homologacijo Če je ravna, veljajo zahteve glede projekcije na merilni zaslon z lista P21W/2. Če je v obliki črke V, sta konca žarilne nitke na enaki razdalji ± 3 mm od referenčne ravnine. |
| --- | --- |

(5)

V tem pogledu je lahko žarilna nitka 24-voltne žarnice ravna ali v obliki črke V. To se navede v vlogi za homologacijo Če je ravna, veljajo zahteve glede projekcije na merilni zaslon z lista P21W/2. Če je v obliki črke V, sta konca žarilne nitke na enaki razdalji ± 3 mm od referenčne ravnine.

KATEGORIJA PR21/4W — List PR21/4W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje 5/ (145) | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | (146) |
| e | | 31,8 (141) | | 31,8 ± 0,3 |
| f | | | 7,0 | 7,0 + 0/– 2 |
| Bočno odstopanje | | | (141) | največ 0,3 (142) |
| x, y | (141) | 2,8 ± 0,5 |
| β | 75° (141) | 90° (141) | 105° (141) | 90° ± 5° |
| Podnožje BAU15d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-19-2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 24 (144) | 12 |
| Vati | 21 | 4 | 21 | 4 | 21/4 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 28,0 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 26,5 | največ 5,5 | 29.7 največ | največ 8,8 | največ 26,5/5,5 |
| Svetlobni tok ± % | 105 | 4 | 105 | 5 | |
| 20 | 25 | 20 | 25 | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V: | Bela: 440 lm in 15 lm
  Rdeča: 105 lm in 4 lm |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje 5/ (145)

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

(146)

e

31,8 (141)

31,8 ± 0,3

f

7,0

7,0 + 0/– 2

Bočno odstopanje

(141)

največ 0,3 (142)

x, y

(141)

2,8 ± 0,5

β

75° (141)

90° (141)

105° (141)

90° ± 5°

Podnožje BAU15d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-19-2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

24 (144)

12

Vati

21

4

21

4

21/4

Preskusna napetost

Volti

13,5

28,0

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 26,5

največ 5,5

29.7 največ

največ 8,8

največ 26,5/5,5

Svetlobni tok ± %

105

4

105

5

20

25

20

25

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V:

Bela: 440 lm in 15 lm

Rdeča: 105 lm in 4 lm

KATEGORIJA PR21/5W — List PR21/5W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarilne nitke

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje (150) | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | (151) |
| e | 12 V | | 31,8 (147) | | 31,8 ± 0,3 |
| 24 V | 30,8 | 31,8 | 32,8 | |
| f | 12 V | | | 7,0 | 7,0 + 0/– 2 |
| Bočno odstopanje (148) | 12 V | | | (147) | največ 0,3 |
| 24 V | | | 1,5 | |
| x, y | 12 V | | (147) | | 2,8 ± 0,3 |
| x | 24 V (149) | –1,0 | 0 | 1,0 | |
| y | 24 V (149) | 1,8 | 2,8 | 3,8 | |
| β | | 75° | 90° | 105° | 90° ± 5° |
| Podnožje BAW15d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-11E-1) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 24 | 12 |
| Vati | 21 | 5 | 21 | 5 | 21/5 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 28,0 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 26,5 | največ 6,6 | največ 29,7 | največ 11,0 | največ 26,5 in 6,6 |
| Svetlobni tok ± % | 105 | 8 | 105 | 10 | |
| | 20 | 25 | 20 | 25 | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V: | Bela: 440 lm in 35 lm
  Rdeča: 105 lm in 8 lm |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje (150)

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

(151)

e

12 V

31,8 (147)

31,8 ± 0,3

24 V

30,8

31,8

32,8

f

12 V

7,0

7,0 + 0/– 2

Bočno odstopanje (148)

12 V

(147)

največ 0,3

24 V

1,5

x, y

12 V

(147)

2,8 ± 0,3

x

24 V (149)

–1,0

0

1,0

y

24 V (149)

1,8

2,8

3,8

β

75°

90°

105°

90° ± 5°

Podnožje BAW15d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-11E-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

24

12

Vati

21

5

21

5

21/5

Preskusna napetost

Volti

13,5

28,0

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 26,5

največ 6,6

največ 29,7

največ 11,0

največ 26,5 in 6,6

Svetlobni tok ± %

105

8

105

10

20

25

20

25

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V:

Bela: 440 lm in 35 lm

Rdeča: 105 lm in 8 lm

KATEGORIJA PR27/7W — List PR27/7W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | (6) |
| e | | 27,9 (3) | | 27,9 ± 0,3 |
| f | | | 9,9 | 9,9 + 0/– 2 |
| Bočno odstopanje (2) | | | (3) | 0,0 ± 0,4 |
| x (4) | | 5,1 (3) | | 5,1 ± 0,5 |
| y (4) | | 0,0 (3) | | 0,0 ± 0,5 |
| β | 75° (3) | 90° | 105° (3) | 90° ± 5° |
| Podnožje WU2.5x16 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-104D-1) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 27 | 7 | 27 | 7 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 32,1 | največ 8,5 | največ 32,1 | največ 8,5 |
| Svetlobni tok | 110 ± 20 % | 9 ± 20 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V: | Bela: 475 in 36 lm
  Rdeča: 110 in 9 lm |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

(6)

e

27,9 (3)

27,9 ± 0,3

f

9,9

9,9 + 0/– 2

Bočno odstopanje (2)

(3)

0,0 ± 0,4

x (4)

5,1 (3)

5,1 ± 0,5

y (4)

0,0 (3)

0,0 ± 0,5

β

75° (3)

90°

105° (3)

90° ± 5°

Podnožje WU2.5x16 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-104D-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

27

7

27

7

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 32,1

največ 8,5

največ 32,1

največ 8,5

Svetlobni tok

110 ± 20 %

9 ± 20 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V:

Bela: 475 in 36 lm

Rdeča: 110 in 9 lm

| (1) | Referenčna os je določena z referenčnimi nastavki in poteka pravokotno na referenčno raven. |
| --- | --- |

(1)

Referenčna os je določena z referenčnimi nastavki in poteka pravokotno na referenčno raven.

| (2) | Največje bočno odstopanje središča glavne žarilne nitke (velike moči) od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os, ki poteka skozi referenčne nastavke. |
| --- | --- |

(2)

Največje bočno odstopanje središča glavne žarilne nitke (velike moči) od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os, ki poteka skozi referenčne nastavke.

| (3) | Preverja se z „box sistemom“; lista P27/7W/2 in 3. |
| --- | --- |

(3)

Preverja se z „box sistemom“; lista P27/7W/2 in 3.

| (4) | „x“ in „y“ označujeta zamik osi sekundarne žarilne nitke (majhna moč) glede na os glavne žarilne nitke (velika moč). |
| --- | --- |

(4)

„x“ in „y“ označujeta zamik osi sekundarne žarilne nitke (majhna moč) glede na os glavne žarilne nitke (velika moč).

| (5) | Svetloba, ki jo oddaja žarnica iz serijske proizvodnje, je rdeča (glej tudi opombo 6). |
| --- | --- |

(5)

Svetloba, ki jo oddaja žarnica iz serijske proizvodnje, je rdeča (glej tudi opombo 6).

| (6) | Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela ali rdeča. |
| --- | --- |

(6)

Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela ali rdeča.

KATEGORIJA PSX26W — List PSX26W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Slika 1

Glavna risba (1)

Image

Slika 2

Območje brez kovine (3)

Image

| (1) | Referenčna ravnina je ravnina, ki jo sestavljajo dotikalne točke ležišča podnožja na nosilcu žarnice. |
| --- | --- |

(1)

Referenčna ravnina je ravnina, ki jo sestavljajo dotikalne točke ležišča podnožja na nosilcu žarnice.

| (2) | Glede premera žarilne nitke ni nobenih dejanskih omejitev, cilj pa je doseči premer največ 1,1 mm. |
| --- | --- |

(2)

Glede premera žarilne nitke ni nobenih dejanskih omejitev, cilj pa je doseči premer največ 1,1 mm.

| (3) | V zasenčenem območju, ki se vidi na sliki 2, ne sme biti razen navojev žarilne nitke nobenih drugih neprosojnih delov. To velja za rotacijsko telo znotraj kotov 1 + α2. |
| --- | --- |

(3)

V zasenčenem območju, ki se vidi na sliki 2, ne sme biti razen navojev žarilne nitke nobenih drugih neprosojnih delov. To velja za rotacijsko telo znotraj kotov 1 + α2.

KATEGORIJA PSX26W — List PSX26W/2

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| e (153) | 24,0 (152) | 24,0 ± 0,25 |
| f (153) | 4,2 (152) | 4,2 ± 0,25 |
| α1 (154) | najmanj 35,0° | najmanj 35,0° |
| α2 (154) | najmanj 58,0° | najmanj 58,0° |
| Podnožje PG18.5d-3 | v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-147-1) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Napetost | V | 12 | 12 |
| Moč | W | 26 | 26 |
| Preskusna napetost | V | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Moč | W | največ 26 | največ 26 |
| Svetlobni tok | lm | 500 | |
| ± | + 10 %/– 10 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 13,2V | 465 lm |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5V | 500 lm |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

e (153)

24,0 (152)

24,0 ± 0,25

f (153)

4,2 (152)

4,2 ± 0,25

α1 (154)

najmanj 35,0°

najmanj 35,0°

α2 (154)

najmanj 58,0°

najmanj 58,0°

Podnožje PG18.5d-3

v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-147-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Napetost

V

12

12

Moč

W

26

26

Preskusna napetost

V

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Moč

W

največ 26

največ 26

Svetlobni tok

lm

500

±

- 10 %/– 10 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,2V

465 lm

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5V

500 lm

KATEGORIJA PSX26W — List PSX26W/3

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Image

| | a1 | a2 | b1, b2 | c1 | c2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | 1,7 | 1,7 | 0,30 | 5,0 | 4,0 |
| Standardne žarnice z žarilno nitko | 1,5 | 1,5 | 0,25 | 4,7 | 4,0 |

a1

a2

b1, b2

c1

c2

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

1,7

1,7

0,30

5,0

4,0

Standardne žarnice z žarilno nitko

1,5

1,5

0,25

4,7

4,0

Položaj žarilne nitke se preverja v dveh medsebojno pravokotnih ravninah, od katerih ena poteka skozi dovodne žice.

Konca žarilne nitke, opredeljena v opombi 4/na listu PSX26W/2, ležita med premicama Z1 in Z2 ter premicama Z3 in Z4.

Mere žarilne nitke so znotraj prikazanih mejnih vrednosti.

KATEGORIJA PY21W — List PY21W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | (4) |
| e | 12 V | | 31,8 (3) | | 31,8 ± 0,3 |
| 24 V | 30,8 | 31,8 | 32,8 | |
| f | 12 V | | | 7,0 | 7,0 + 0/– 2 |
| Bočno odstopanje (1) | 12 V | | | (2) | največ 0,3 |
| 24 V | | | 1,5 | |
| β | 75° | 90° | 105° | 90° ± 5° |
| Podnožje BAU15s v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-19-2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 24 | 12 |
| Vati | 21 | 21 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 28,0 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 26,5 | največ 29,7 | največ 26,5 |
| Svetlobni tok | 280 ± 20 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V: | Bela: 460 lm | |
| Oranžna: 280 lm |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

(4)

e

12 V

31,8 (3)

31,8 ± 0,3

24 V

30,8

31,8

32,8

f

12 V

7,0

7,0 + 0/– 2

Bočno odstopanje (1)

12 V

(2)

največ 0,3

24 V

1,5

β

75°

90°

105°

90° ± 5°

Podnožje BAU15s v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-19-2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

24

12

Vati

21

21

Preskusna napetost

Volti

13,5

28,0

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 26,5

največ 29,7

največ 26,5

Svetlobni tok

280 ± 20 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V:

Bela: 460 lm

Oranžna: 280 lm

| (1) | Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os referenčnega zatiča. |
| --- | --- |

(1)

Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os referenčnega zatiča.

| (2) | Svetloba, ki jo oddajajo žarnice iz serijske proizvodnje, je oranžna (glej tudi opombo 4). |
| --- | --- |

(2)

Svetloba, ki jo oddajajo žarnice iz serijske proizvodnje, je oranžna (glej tudi opombo 4).

| (3) | Preverja se z „box sistemom“; list P21W/2. |
| --- | --- |

(3)

Preverja se z „box sistemom“; list P21W/2.

| (4) | Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je oranžna ali bela. |
| --- | --- |

(4)

Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je oranžna ali bela.

| (5) | V tem pogledu je lahko žarilna nitka 24-voltne žarnice ravna ali v obliki črke V. To se navede v vlogi homologacijo Če je ravna, veljajo zahteve glede projekcije na merilni zaslon z lista P21W/2. Če je v obliki črke V, sta konca žarilne nitke na enaki razdalji ± 3 mm od referenčne ravnine. |
| --- | --- |

(5)

V tem pogledu je lahko žarilna nitka 24-voltne žarnice ravna ali v obliki črke V. To se navede v vlogi homologacijo Če je ravna, veljajo zahteve glede projekcije na merilni zaslon z lista P21W/2. Če je v obliki črke V, sta konca žarilne nitke na enaki razdalji ± 3 mm od referenčne ravnine.

KATEGORIJA PY27/7W — List PY27/7W/1

le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | (6) |
| e | | 27,9 (3) | | 27,9 ± 0,3 |
| f | | | 9,9 | 9,9 + 0/– 2 |
| Bočno odstopanje (2) | | | (3) | 0,0 ± 0,4 |
| x (4) | | 5,1 (3) | | 5,1 ± 0,5 |
| y (4) | | 0,0 (3) | | 0,0 ± 0,5 |
| β | 75° (3) | 90° | 105° (3) | 90° ± 5° |
| Podnožje WX2.5x16q v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-104A-1) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 27 | 7 | 27 | 7 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 32,1 | največ 8,5 | največ 32,1 | največ 8,5 |
| Svetlobni tok | 280 ± 15 % | 21 ± 15 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V: | Bela: 475 in 36 lm
  Oranžna: 280 in 21 lm | |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

(6)

e

27,9 (3)

27,9 ± 0,3

f

9,9

9,9 + 0/– 2

Bočno odstopanje (2)

(3)

0,0 ± 0,4

x (4)

5,1 (3)

5,1 ± 0,5

y (4)

0,0 (3)

0,0 ± 0,5

β

75° (3)

90°

105° (3)

90° ± 5°

Podnožje WX2.5x16q v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-104A-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

27

7

27

7

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 32,1

največ 8,5

največ 32,1

največ 8,5

Svetlobni tok

280 ± 15 %

21 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V:

Bela: 475 in 36 lm

Oranžna: 280 in 21 lm

| (1) | Referenčna os je določena z referenčnimi nastavki in poteka pravokotno na referenčno raven. |
| --- | --- |

(1)

Referenčna os je določena z referenčnimi nastavki in poteka pravokotno na referenčno raven.

| (2) | Največje bočno odstopanje središča glavne žarilne nitke (velike moči) od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os, ki poteka skozi referenčne nastavke. |
| --- | --- |

(2)

Največje bočno odstopanje središča glavne žarilne nitke (velike moči) od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os, ki poteka skozi referenčne nastavke.

| (3) | Preverja se z „box sistemom“; lista P27/7W/2 in 3. |
| --- | --- |

(3)

Preverja se z „box sistemom“; lista P27/7W/2 in 3.

| (4) | „x“ in „y“ označujeta zamik osi sekundarne žarilne nitke (majhna moč) glede na os glavne žarilne nitke (velika moč). |
| --- | --- |

(4)

„x“ in „y“ označujeta zamik osi sekundarne žarilne nitke (majhna moč) glede na os glavne žarilne nitke (velika moč).

| (5) | Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je oranžna (glej tudi opombo 6). |
| --- | --- |

(5)

Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je oranžna (glej tudi opombo 6).

| (6) | Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je oranžna ali bela. |
| --- | --- |

(6)

Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je oranžna ali bela.

KATEGORIJA R2 — List R2/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| --- |
| | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| Nazivne vrednosti | Volti | 6 (4) | 12 (4) | 24 (4) | 12 (4) |
| Vati | 45 | 40 | 45 | 40 | 55 | 50 | 45 | 40 |
| Preskusna napetost | Volti | 6,3 | 13,2 | 28,0 | 13,2 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 53 | največ 47 | največ 57 | največ 51 | največ 76 | največ 69 | 52
  - 0 %
  – 10 % | 46
  ± 5 % |
| Svetlobni tok | najmanj 720 | 570
  ± 15 % | najmanj 860 | 675
  ± 15 % | najmanj 1 000 | 860
  ± 15 % | |
| Merilni tok (5) | — | 450 | — | 450 | — | 450 | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 12V | 700 | 450 |

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

Nazivne vrednosti

Volti

6 (4)

12 (4)

24 (4)

12 (4)

Vati

45

40

45

40

55

50

45

40

Preskusna napetost

Volti

6,3

13,2

28,0

13,2

Dejanske vrednosti

Vati

največ 53

največ 47

največ 57

največ 51

največ 76

največ 69

52

- 0 %

– 10 %

46

± 5 %

Svetlobni tok

najmanj 720

570

± 15 %

najmanj 860

675

± 15 %

najmanj 1 000

860

± 15 %

Merilni tok (5)

—

450

—

450

—

450

Referenčni svetlobni tok pri približno 12V

700

450

| (1) | Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče kroga 45-milimetrskega podnožja. |
| --- | --- |

(1)

Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče kroga 45-milimetrskega podnožja.

| (2) | Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena. |
| --- | --- |

(2)

Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena.

| (3) | Kadar je žarnica nameščena na vozilo v položaju, običajnem za delovanje, del podnožja z odbijanjem svetlobe, ki jo oddaja žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena, ne povzroči nobene navzgor usmerjene razpršitve svetlobe. |
| --- | --- |

(3)

Kadar je žarnica nameščena na vozilo v položaju, običajnem za delovanje, del podnožja z odbijanjem svetlobe, ki jo oddaja žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena, ne povzroči nobene navzgor usmerjene razpršitve svetlobe.

| (4) | Vrednosti, navedene na levi in na desni strani, veljajo za žarilno nitko dolgega svetlobnega pramena oziroma na žarilno nitko kratkega svetlobnega pramena. |
| --- | --- |

(4)

Vrednosti, navedene na levi in na desni strani, veljajo za žarilno nitko dolgega svetlobnega pramena oziroma na žarilno nitko kratkega svetlobnega pramena.

| (5) | Merilni svetlobni tok za merjenje v skladu z odstavkom 3.9 tega pravilnika. |
| --- | --- |

(5)

Merilni svetlobni tok za merjenje v skladu z odstavkom 3.9 tega pravilnika.

KATEGORIJA R2 — List R2/2

Položaj in mere (v mm) senčnika in žarilnih nitk

Risbe niso obvezne glede oblike senčnika in žarilnih nitk

Image

KATEGORIJA R2 — List R2/3

| POLOŽAJ IN MERE ŽARILNIH NITK IN SENČNIKA (155) |
| --- |
| Mere v mm | Dovoljeno odstopanje |
| Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| 6 V 12 V 24 V | 12 V |
| a | 0,60 | ± 0,35 | ± 0,15 |
| b1/30,0 (156)

  b1/33,0 | 0,20
  b1/30,0 mv (157) | ± 0,35 | ± 0,15 |
| b2/30,0 (156)

  b2/33,0 | 0,20
  b2/30,0 mv (157) | ± 0,35 | ± 0,15 |
| c/30,0 (156)

  c/33,0 | 0,50
  c/30,0 mv (157) | ± 0,30 | ± 0,15 |
| e | 6 V, 12 V
  24 V | 28,5
  28,8 | ± 0,35 | ± 0,15 |
| f | 6 V, 12 V
  24 V | 1,8
  2,2 | ± 0,40 | ± 0,20 |
| g | 0 | ± 0,50 | ± 0,30 |
| h/30,0 (156)

  h 33,0 | 0
  h/30,0 mv (157) | ± 0,50 | ± 0,30 |
| 1/2 (p – q) | 0 | ± 0,60 | ± 0,30 |
| lc | 5,5 | ± 1,50 | ± 0,50 |
| γ (158) | 15 nazivno | | |
| Podnožje P45t-41 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-95-5) |

POLOŽAJ IN MERE ŽARILNIH NITK IN SENČNIKA (155)

Mere v mm

Dovoljeno odstopanje

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

6 V 12 V 24 V

12 V

a

0,60

± 0,35

± 0,15

b1/30,0 (156)

b1/33,0

0,20

b1/30,0 mv (157)

± 0,35

± 0,15

b2/30,0 (156)

b2/33,0

0,20

b2/30,0 mv (157)

± 0,35

± 0,15

c/30,0 (156)

c/33,0

0,50

c/30,0 mv (157)

± 0,30

± 0,15

e

6 V, 12 V

24 V

28,5

28,8

± 0,35

± 0,15

f

6 V, 12 V

24 V

1,8

2,2

± 0,40

± 0,20

g

0

± 0,50

± 0,30

h/30,0 (156)

h 33,0

0

h/30,0 mv (157)

± 0,50

± 0,30

1/2 (p – q)

0

± 0,60

± 0,30

lc

5,5

± 1,50

± 0,50

γ (158)

15 nazivno

Podnožje P45t-41 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-95-5)

KATEGORIJI R5W in RR5W — List R5W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | (4) |
| e | 17,5 | 19,0 | 20,5 | 19,0 ± 0,3 |
| Bočno odstopanje (2) | | | 1,5 | največ 0,3 |
| β | 60° | 90° | 120° | 90° ± 5° |
| Podnožje: | R5W: | BA15s | v skladu s Publikacijo IEC 60061 | (list 7004-11A-9) (1) |
| RR5W: | BAW15s | (list 7004-11E-1) |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

(4)

e

17,5

19,0

20,5

19,0 ± 0,3

Bočno odstopanje (2)

1,5

največ 0,3

β

60°

90°

120°

90° ± 5°

Podnožje:

R5W:

BA15s

v skladu s Publikacijo IEC 60061

(list 7004-11A-9) (1)

RR5W:

BAW15s

(list 7004-11E-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

6 (5)

12

24

12

Vati

5

5

Preskusna napetost

Volti

6,75

13,5

28,0

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 5,5

največ 7,7

največ 5,5

Svetlobni

R5W

50 ± 20 %

tok

RR5W

(5)

12 ± 25 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V:

Bela: 50 lm

Rdeča: 2 lm

| (1) | Žarnice s podnožjem BA15d se lahko uporabljajo za posebne namene; imajo iste mere. |
| --- | --- |

(1)

Žarnice s podnožjem BA15d se lahko uporabljajo za posebne namene; imajo iste mere.

| (2) | Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os referenčnega zatiča. |
| --- | --- |

(2)

Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os referenčnega zatiča.

| (3) | Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je bela za kategorijo R5W in rdeča za kategorijo RR5W (glej tudi opombo 4). |
| --- | --- |

(3)

Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je bela za kategorijo R5W in rdeča za kategorijo RR5W (glej tudi opombo 4).

| (4) | Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela za kategorijo R5W; bela ali rdeča za kategorijo RR5W. |
| --- | --- |

(4)

Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela za kategorijo R5W; bela ali rdeča za kategorijo RR5W.

| (5) | Za RR5W ni določene nazivne napetosti 6 V. |
| --- | --- |

(5)

Za RR5W ni določene nazivne napetosti 6 V.

KATEGORIJE R10W, RY10W IN RR10W — List R10W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko.

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | (4) |
| e | 17,5 | 19,0 | 20,5 | 19,0 ± 0,3 |
| Bočno odstopanje (2) | | | 1,5 | največ 0,3 |
| β | 60° | 90° | 120° | 90° ± 5° |
| Podnožje: | R10W: | BA15s | v skladu s Publikacijo IEC 60061 | (list 7004-11A-9) (1) |
| RY10W: | BAU15s | (list 7004-19-2) |
| RR10W: | BAW15s | (list 7004-11E-1) |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

(4)

e

17,5

19,0

20,5

19,0 ± 0,3

Bočno odstopanje (2)

1,5

največ 0,3

β

60°

90°

120°

90° ± 5°

Podnožje:

R10W:

BA15s

v skladu s Publikacijo IEC 60061

(list 7004-11A-9) (1)

RY10W:

BAU15s

(list 7004-19-2)

RR10W:

BAW15s

(list 7004-11E-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

6 (3)

12

24

12

Vati

10

10

Preskusna napetost

Volti

6,75

13,5

28

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

R10W RY10W

največ 11

največ 14

največ 11

RR10W

(5)

največ 11

največ 11

Svetlobni tok

R10W

125 ± 20 %

RY10W

75 ± 20 %

RR10W

(5)

30 ± 25 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V:

Bela: 125 lm

Oranžna: 75 lm

Rdeča: 30 lm

| (1) | Žarnice z žarilno nitko kategorije R10W s podnožjem BA15d se lahko uporabljajo za posebne namene; imajo iste mere. |
| --- | --- |

(1)

Žarnice z žarilno nitko kategorije R10W s podnožjem BA15d se lahko uporabljajo za posebne namene; imajo iste mere.

| (2) | Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os referenčnega zatiča. |
| --- | --- |

(2)

Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os referenčnega zatiča.

| (3) | Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je bela za kategorijo R10W, oranžna za kategorijo RY10W in rdeča za kategorijo RR10W (glej tudi opombo 4). |
| --- | --- |

(3)

Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je bela za kategorijo R10W, oranžna za kategorijo RY10W in rdeča za kategorijo RR10W (glej tudi opombo 4).

| (4) | Svetloba, ki jo oddaja standardna žarnica z žarilno nitko, je bela za kategorijo R10W; bela ali oranžna za kategorijo RY10W; bela ali rdeča za kategorijo RR10W. |
| --- | --- |

(4)

Svetloba, ki jo oddaja standardna žarnica z žarilno nitko, je bela za kategorijo R10W; bela ali oranžna za kategorijo RY10W; bela ali rdeča za kategorijo RR10W.

| (5) | Za RR10W ni določene nazivne napetosti 6 V. |
| --- | --- |

(5)

Za RR10W ni določene nazivne napetosti 6 V.

KATEGORIJI S1 IN S2 — List S1/S2/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko.

ŽARNICE Z ŽARILNO NITKO ZA MOTORNA KOLESA

Image

KATEGORIJI S1 IN S2 — List S1/S2/2

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | 32,35 | 32,70 | 33,05 | 32,7 ± 0,15 |
| f | 1,4 | 1,8 | 2,2 | 1,8 ± 0,2 |
| l | 4,0 | 5,5 | 7,0 | 5,5 ± 0,5 |
| c (159) | –0,2 | 0,5 | 0,8 | 0,5 ± 0,15 |
| b (159) | –0,15 | 0,2 | 0,55 | 0,2 ± 0,15 |
| a (159) | 0,25 | 0,6 | 0,95 | 0,6 ± 0,15 |
| h | –0,5 | 0 | 0,5 | 0 ± 0,2 |
| g | –0,5 | 0 | 0,5 | 0 ± 0,2 |
| β (159)
   (160) | – 2°30′ | 0° | + 2°30′ | 0° ± 1° |
| Podnožje BA20d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-12-7) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | S1 | 6 (161) | 12 (161) | 6 |
| S2 | 12 |
| Vati | S1 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 |
| S2 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |
| Preskusna napetost | Volti | S1 | 6,75 | 13,5 | 6,75 |
| S2 | 6,3 | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | S1 | 25 ± 5 % | 25 ± 5 % | 25 ± 5 % | 25 ± 5 % | 25 ± 5 % | 25 ± 5 % |
| S2 | 35 ± 5 % | 35 ± 5 % | 35 ± 5 % | 35 ± 5 % | 35 ± 5 % | 35 ± 5 % |
| Svetlobni tok | S1 | 435 ± 20 % | 315 ± 20 % | 435 ± 20 % | 315 ± 20 % | |
| S2 | 650 ± 20 % | 465 ± 20 % | 650 ± 20 % | 465 ± 20 % | |
| Oznaka Svetlobni tok | S1 | pri približno | 6 V | 398 | 284 |
| S2 | pri približno | 12 V | 568 | 426 |
| 13,2 V | 634 | 457 |
| 13,5 V | 650 | 465 |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

32,35

32,70

33,05

32,7 ± 0,15

f

1,4

1,8

2,2

1,8 ± 0,2

l

4,0

5,5

7,0

5,5 ± 0,5

c (159)

–0,2

0,5

0,8

0,5 ± 0,15

b (159)

–0,15

0,2

0,55

0,2 ± 0,15

a (159)

0,25

0,6

0,95

0,6 ± 0,15

h

–0,5

0

0,5

0 ± 0,2

g

–0,5

0

0,5

0 ± 0,2

β (159)
   (160)

– 2°30′

0°

- 2°30′

0° ± 1°

Podnožje BA20d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-12-7)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

S1

6 (161)

12 (161)

6

S2

12

Vati

S1

25

25

25

25

25

25

S2

35

35

35

35

35

35

Preskusna napetost

Volti

S1

6,75

13,5

6,75

S2

6,3

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

S1

25 ± 5 %

25 ± 5 %

25 ± 5 %

25 ± 5 %

25 ± 5 %

25 ± 5 %

S2

35 ± 5 %

35 ± 5 %

35 ± 5 %

35 ± 5 %

35 ± 5 %

35 ± 5 %

Svetlobni tok

S1

435 ± 20 %

315 ± 20 %

435 ± 20 %

315 ± 20 %

S2

650 ± 20 %

465 ± 20 %

650 ± 20 %

465 ± 20 %

Oznaka Svetlobni tok

S1

pri približno

6 V

398

284

S2

pri približno

12 V

568

426

13,2 V

634

457

13,5 V

650

465

KATEGORIJA S3 — List S3/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

ŽARNICA Z ŽARILNO NITKO ZA KOLESA Z MOTORJEM

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e (2) | 19,0 | 19,5 | 20,0 | 19,5 ± 0,25 |
| f | 6 V | | | 3,0 | 2,5 ± 0,5 |
| 12 V | | | 4,0 | |
| h1, h2 (3) | –0,5 | 0 | 0,5 | 0 ± 0,3 |
| Podnožje P26s v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-36-1) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 6 | 12 | 6 |
| Vati | 15 | 15 |
| Preskusna napetost | Volti | 6,75 | 13,5 | 6,75 |
| Dejanske vrednosti | Vati | 15 ± 6 % | 15 ± 6 % |
| Svetlobni tok | 240 ± 15 % | |
| Referenčni svetlobni tok: 240 lm pri približno 6,75 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e (2)

19,0

19,5

20,0

19,5 ± 0,25

f

6 V

3,0

2,5 ± 0,5

12 V

4,0

h1, h2 (3)

–0,5

0

0,5

0 ± 0,3

Podnožje P26s v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-36-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

6

12

6

Vati

15

15

Preskusna napetost

Volti

6,75

13,5

6,75

Dejanske vrednosti

Vati

15 ± 6 %

15 ± 6 %

Svetlobni tok

240 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok: 240 lm pri približno 6,75 V

| (1) | Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena. |
| --- | --- |

(1)

Barva oddajane svetlobe je bela ali selektivno rumena.

| (2) | Razdalja se šteje od središča svetilnosti. |
| --- | --- |

(2)

Razdalja se šteje od središča svetilnosti.

| (3) | Bočno odstopanje osi žarilne nitke glede na referenčno os. Zadostuje, če se to odstopanje izmeri v dveh medsebojno pravokotnih ravninah. |
| --- | --- |

(3)

Bočno odstopanje osi žarilne nitke glede na referenčno os. Zadostuje, če se to odstopanje izmeri v dveh medsebojno pravokotnih ravninah.

KATEGORIJA T1.4W — List T1.4W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko.

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | 7,6 | 8,3 | 9,0 | 8,3 ± 0,35 |
| Bočno odstopanje (1) | | | 0,7 | največ 0,35 |
| β | 55° | 70° | 85° | 70° ± 5° |
| Podnožje P11.5d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-79-1) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 1,4 | 1,4 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 1,54 | največ 1,54 |
| Svetlobni tok | 8 ± 15 % | |
| Referenčni svetlobni tok: 8 lm pri približno 13,5 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

7,6

8,3

9,0

8,3 ± 0,35

Bočno odstopanje (1)

0,7

največ 0,35

β

55°

70°

85°

70° ± 5°

Podnožje P11.5d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-79-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

1,4

1,4

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 1,54

največ 1,54

Svetlobni tok

8 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok: 8 lm pri približno 13,5 V

| (1) | Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X. |
| --- | --- |

(1)

Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X.

| (2) | Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče kroga s premerom „M“. |
| --- | --- |

(2)

Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi središče kroga s premerom „M“.

KATEGORIJA T4W — List T4W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko.

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | 13,5 | 15,0 | 16,5 | 15,0 ± 0,3 |
| Bočno odstopanje (1) | | | 1,5 | največ 0,5 |
| β | | 90° | | 90° ± 5° |
| Podnožje BA9s v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-14-9) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 6 | 12 | 24 | 12 |
| Vati | 4 | 4 |
| Preskusna napetost | Volti | 6,75 | 13,5 | 28,0 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 4,4 | največ 5,5 | največ 4,4 |
| Svetlobni tok | 3 ± 20 % | |
| Referenčni svetlobni tok: 35 lm pri približno 13,5 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

13,5

15,0

16,5

15,0 ± 0,3

Bočno odstopanje (1)

1,5

največ 0,5

β

90°

90° ± 5°

Podnožje BA9s v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-14-9)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

6

12

24

12

Vati

4

4

Preskusna napetost

Volti

6,75

13,5

28,0

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 4,4

največ 5,5

največ 4,4

Svetlobni tok

3 ± 20 %

Referenčni svetlobni tok: 35 lm pri približno 13,5 V

| (1) | Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os zatičev. |
| --- | --- |

(1)

Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os zatičev.

| (2) | Na celotni dolžini podnožja ni nobenih štrlečih delov ali spojev, ki bi segali čez največji dovoljeni premer podnožja. |
| --- | --- |

(2)

Na celotni dolžini podnožja ni nobenih štrlečih delov ali spojev, ki bi segali čez največji dovoljeni premer podnožja.

KATEGORIJA W2.3W — List W2.3W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | 10,3 | 10,8 | 11,3 | 10,8 ± 0,3 |
| Bočno odstopanje (162) | | | 1,0 | največ 0,5 |
| β | –15° | 0° | +15° | 0° ± 5° |
| Podnožje W2x4.6d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-94-2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 2,3 | 2,3 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 2,5 | največ 2,5 |
| Svetlobni tok | 18,6 ± 20 % | |
| Referenčni svetlobni tok: 18,6 lm pri približno 13,5 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

10,3

10,8

11,3

10,8 ± 0,3

Bočno odstopanje (162)

1,0

največ 0,5

β

–15°

0°

+15°

0° ± 5°

Podnožje W2x4.6d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-94-2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

2,3

2,3

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 2,5

največ 2,5

Svetlobni tok

18,6 ± 20 %

Referenčni svetlobni tok: 18,6 lm pri približno 13,5 V

KATEGORIJA W3W — List W3W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | 11,2 | 12,7 | 14,2 | 12,7 ± 0,3 |
| Bočno odstopanje (163) | | | 1,5 | največ 0,5 |
| β | –15° | 0° | +15° | 0° ± 5° |
| Podnožje W2.1x9.5d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-91-3) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 6 | 12 | 24 | 12 |
| Vati | 3 | 3 |
| Preskusna napetost | Volti | 6,75 | 13,5 | 28,0 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 3,45 | največ 4,6 | največ 3,45 |
| Svetlobni tok | 22 ± 30 % | |
| Referenčni svetlobni tok: 22 lm pri približno 13,5 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

11,2

12,7

14,2

12,7 ± 0,3

Bočno odstopanje (163)

1,5

največ 0,5

β

–15°

0°

+15°

0° ± 5°

Podnožje W2.1x9.5d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-91-3)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

6

12

24

12

Vati

3

3

Preskusna napetost

Volti

6,75

13,5

28,0

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 3,45

največ 4,6

največ 3,45

Svetlobni tok

22 ± 30 %

Referenčni svetlobni tok: 22 lm pri približno 13,5 V

KATEGORIJE W5W, WY5W in WR5W — List W5W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | (3) |
| e | 11,2 | 12,7 | 14,2 | 12,7 ± 0,3 |
| Bočno odstopanje (1) | | | 1,5 | največ 0,5 |
| β | –15° | 0° | +15° | 0° ± 5° |
| Podnožje W2.1x9.5d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-91-3) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 6 (4) | 12 | 24 | 12 |
| Vati | 5 | 5 |
| Preskusna napetost | Volti | 6,75 | 13,5 | 28,0 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 5,5 | največ 7,7 | največ 5,5 |
| Svetlobni tok | W5W | 50 ± 20 % | |
| WY5W | 30 ± 20 % | |
| WR5W | (4) | 12 ± 25 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V: | Bela: 50 lm
  Oranžna: 30 lm
  Rdeča: 12 lm |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

(3)

e

11,2

12,7

14,2

12,7 ± 0,3

Bočno odstopanje (1)

1,5

največ 0,5

β

–15°

0°

+15°

0° ± 5°

Podnožje W2.1x9.5d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-91-3)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

6 (4)

12

24

12

Vati

5

5

Preskusna napetost

Volti

6,75

13,5

28,0

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 5,5

največ 7,7

največ 5,5

Svetlobni tok

W5W

50 ± 20 %

WY5W

30 ± 20 %

WR5W

(4)

12 ± 25 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V:

Bela: 50 lm

Oranžna: 30 lm

Rdeča: 12 lm

| (1) | Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X. |
| --- | --- |

(1)

Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X.

| (2) | Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je bela za kategorijo W5W, oranžna za kategorijo WY5W in rdeča za kategorijo WR5W (glej tudi opombo 3.) |
| --- | --- |

(2)

Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je bela za kategorijo W5W, oranžna za kategorijo WY5W in rdeča za kategorijo WR5W (glej tudi opombo 3.)

| (3) | Svetloba, ki jo oddaja standardna žarnica z žarilno nitko, je bela za kategorijo W5W; bela ali oranžna za kategorijo WY5W; bela ali rdeča za kategorijo WR5W. |
| --- | --- |

(3)

Svetloba, ki jo oddaja standardna žarnica z žarilno nitko, je bela za kategorijo W5W; bela ali oranžna za kategorijo WY5W; bela ali rdeča za kategorijo WR5W.

| (4) | Za WR5W ni določene nazivne napetosti 6 V. |
| --- | --- |

(4)

Za WR5W ni določene nazivne napetosti 6 V.

KATEGORIJA W15/5W — List W15/5W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

ŽARNICA Z ŽARILNO NITKO ZA MOTORNA KOLESA

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | | 25,0 (164) | | 25,0 ± 0,3 |
| f | | | 7,5 | 7,5 + 0/– 2 |
| Bočno odstopanje (165) | | | (164) | največ 0,3 |
| x (166) | | 2,8 (164) | | 2,8 ± 0,3 |
| y (166) | | 0,0 (164) | | 0,0 ± 0,3 |
| β | –15° (164) | 0° | +15° (164) | 0° ± 5° |
| Podnožje WZ3x16q v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-151-1) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 15 | 5 | 15 | 5 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 19,1 | največ 6,6 | največ 19,1 | največ 6,6 |
| Svetlobni tok | 280 ± 15 % | 35 ± 20 % | |
| Referenčni svetlobni tok: 280 lm in 35 lm pri približno 13,5 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

25,0 (164)

25,0 ± 0,3

f

7,5

7,5 + 0/– 2

Bočno odstopanje (165)

(164)

največ 0,3

x (166)

2,8 (164)

2,8 ± 0,3

y (166)

0,0 (164)

0,0 ± 0,3

β

–15° (164)

0°

+15° (164)

0° ± 5°

Podnožje WZ3x16q v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-151-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

15

5

15

5

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 19,1

največ 6,6

največ 19,1

največ 6,6

Svetlobni tok

280 ± 15 %

35 ± 20 %

Referenčni svetlobni tok: 280 lm in 35 lm pri približno 13,5 V

KATEGORIJA W15/5W — List W15/5W/2

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je:

| (a) | žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino ter ima os, ki je z odstopanjem ± 15° pravokotna na ravnino, ki poteka skozi os X-X in referenčno os; in ali je |
| --- | --- |

(a)

žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino ter ima os, ki je z odstopanjem ± 15° pravokotna na ravnino, ki poteka skozi os X-X in referenčno os; in ali je

| (b) | sekundarna žarilna nitka v pravilnem položaju glede na glavno žarilno nitko. |
| --- | --- |

(b)

sekundarna žarilna nitka v pravilnem položaju glede na glavno žarilno nitko.

Preskusni postopek in zahteve

1.   Žarnica z žarilno nitko se vstavi v nosilec, ki se lahko vrti okoli svoje osi in ima umerjeno lestvico ali fiksne mejne točke, ki ustrezajo mejam dovoljenega kotnega odstopanja. Nosilec se nato zavrti tako, da zaslon, na katerega se projicira slika glavne žarilne nitke, kaže pogled na žarilno nitko v smeri osi. Ta pogled se nastavi v mejah dovoljenega kotnega odstopanja. (± 15°).

2.   Stranski pogled

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična, na zaslonu pa je pogled na žarilno nitko v smeri osi:

| 2.1. | projekcija glavne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „b“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke; |
| --- | --- |

2.1.

projekcija glavne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „b“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke;

| 2.2. | projekcija sekundarne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku s širino „c“ in višino „d“, katerega središče je na razdalji „u“ nad teoretičnim položajem središča glavne žarilne nitke. |
| --- | --- |

2.2.

projekcija sekundarne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku s širino „c“ in višino „d“, katerega središče je na razdalji „u“ nad teoretičnim položajem središča glavne žarilne nitke.

3.   Pogled od spredaj

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična ter se opazuje pod pravim kotom na os glavne žarilne nitke:

| 3.1. | projekcija glavne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke; |
| --- | --- |

3.1.

projekcija glavne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke;

| 3.2. | središče glavne žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“; |
| --- | --- |

3.2.

središče glavne žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“;

| 3.3. | središče sekundarne žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot ± 2 mm (pri standardnih žarnicah z žarilno nitko za ± 0,4 mm). |
| --- | --- |

3.3.

središče sekundarne žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot ± 2 mm (pri standardnih žarnicah z žarilno nitko za ± 0,4 mm).

KATEGORIJA W15/5W — List W15/5W/3

dimenzije v milimetrih

Stranski pogled

Image

| Oznaka | a | b | c | d | u |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mere | 3,3 | 2,8 | 4,8 | 2,8 |

Oznaka

a

b

c

d

u

Mere

3,3

2,8

4,8

2,8

Pogled od spredaj

Image

| Oznaka | a | h | k |
| --- | --- | --- | --- |
| Mere | 3,3 | 9,5 | 1,0 |

Oznaka

a

h

k

Mere

3,3

9,5

1,0

KATEGORIJA W16W — List W16W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | 18,3 | 20,6 | 22,9 | 20,6 ± 0,3 |
| Bočno odstopanje (167) | | | 1,0 | največ 0,5 |
| β | –15° | 0° | +15° | 0° ± 5° |
| Podnožje W2.1x9.5d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-91-3) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 16 | 16 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 21,35 | največ 21,35 |
| Svetlobni tok | 310 ± 20 % | |
| Referenčni svetlobni tok: 310 lm pri približno 13,5 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

18,3

20,6

22,9

20,6 ± 0,3

Bočno odstopanje (167)

1,0

največ 0,5

β

–15°

0°

+15°

0° ± 5°

Podnožje W2.1x9.5d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-91-3)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

16

16

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 21,35

največ 21,35

Svetlobni tok

310 ± 20 %

Referenčni svetlobni tok: 310 lm pri približno 13,5 V

KATEGORIJA W21W — List W21W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | | 29,0 (169) | | 29,0 ± 0,3 |
| f | | | 7,5 | 7,5 + 0/– 2 |
| Bočno odstopanje (168) | | | (169) | največ 0,5 |
| β | –15° (169) | 0° | +15° (169) | 0° ± 5° |
| Podnožje W3x16d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-105-2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 21 | 21 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 26,5 | največ 26,5 |
| Svetlobni tok | 460 ± 15 % | |
| Referenčni svetlobni tok: 460 lm pri približno 13,5 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

29,0 (169)

29,0 ± 0,3

f

7,5

7,5 + 0/– 2

Bočno odstopanje (168)

(169)

največ 0,5

β

–15° (169)

0°

+15° (169)

0° ± 5°

Podnožje W3x16d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-105-2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

21

21

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 26,5

največ 26,5

Svetlobni tok

460 ± 15 %

Referenčni svetlobni tok: 460 lm pri približno 13,5 V

KATEGORIJA W21W — List W21W/2

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino ter ima os, ki je z odstopanjem ± 15° pravokotna na ravnino, ki poteka skozi os X-X in referenčno os.

| Stranski pogled | Pogled od spredaj |
| --- | --- |
| |

Stranski pogled

Pogled od spredaj

Image

| Oznaka | a | b | h | k |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mera | 3,5 | 3,0 | 9,5 | 1,0 |

Oznaka

a

b

h

k

Mera

3,5

3,0

9,5

1,0

Preskusni postopki in zahteve

1.   Žarnica z žarilno nitko se vstavi v nosilec, ki se lahko vrti okoli svoje osi in ima umerjeno lestvico ali fiksne mejne točke, ki ustrezajo mejam dovoljenega kotnega odstopanja, tj. ± 15°. Nosilec se nato zavrti tako, da zaslon, na katerega se projicira slika žarilne nitke, kaže pogled na žarilno nitko v smeri osi. Ta pogled se nastavi v mejah dovoljenega kotnega odstopanja (± 15°).

2.   Stranski pogled

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična, na zaslonu pa je pogled na žarilno nitko v smeri osi, projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „b“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke.

3.   Pogled od spredaj

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična ter se opazuje pod pravim kotom na os žarilne nitke:

| 3.1. | projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke. |
| --- | --- |

3.1.

projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke.

| 3.2. | središče žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“. |
| --- | --- |

3.2.

središče žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“.

KATEGORIJA W21/5W — List W21/5W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko.

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | | 25,0 (170) | | 25,0 ± 0,3 |
| f | | | 7,5 | 7,5 + 0/– 2 |
| Bočno odstopanje (171) | | | (170) | največ 0,3 |
| x (172) | | 2,8 (170) | | 2,8 ± 0,3 |
| y (172) | | 0,0 (170) | | 0,0 ± 0,3 |
| β | –15° (170) | 0° | +15° (170) | 0° ± 5° |
| Podnožje W3x16q v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-106-3) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 21 | 5 | 21 | 5 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 26,5 | največ 6,6 | največ 26,5 | največ 6,6 |
| Svetlobni tok | 440 ± 15 % | 35 ± 20 % | |
| Referenčni svetlobni tok: 440 in 35 lm pri približno 13,5 V |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

25,0 (170)

25,0 ± 0,3

f

7,5

7,5 + 0/– 2

Bočno odstopanje (171)

(170)

največ 0,3

x (172)

2,8 (170)

2,8 ± 0,3

y (172)

0,0 (170)

0,0 ± 0,3

β

–15° (170)

0°

+15° (170)

0° ± 5°

Podnožje W3x16q v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-106-3)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

21

5

21

5

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 26,5

največ 6,6

največ 26,5

največ 6,6

Svetlobni tok

440 ± 15 %

35 ± 20 %

Referenčni svetlobni tok: 440 in 35 lm pri približno 13,5 V

KATEGORIJA W21/5W — List W21/5W/2

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je:

| (a) | žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino ter ima os, ki je z odstopanjem ± 15° pravokotna na ravnino, ki poteka skozi os X-X in referenčno os; in ali je |
| --- | --- |

(a)

žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino ter ima os, ki je z odstopanjem ± 15° pravokotna na ravnino, ki poteka skozi os X-X in referenčno os; in ali je

| (b) | sekundarna žarilna nitka v pravilnem položaju glede na glavno žarilno nitko. |
| --- | --- |

(b)

sekundarna žarilna nitka v pravilnem položaju glede na glavno žarilno nitko.

Preskusni postopek in zahteve

1.   Žarnica z žarilno nitko se vstavi v nosilec, ki se lahko vrti okoli svoje osi in ima umerjeno lestvico ali fiksne mejne točke, ki ustrezajo mejam dovoljenega kotnega odstopanja. Nosilec se nato zavrti tako, da zaslon, na katerega se projicira slika glavne žarilne nitke, kaže pogled na žarilno nitko v smeri osi. Ta pogled se nastavi v mejah dovoljenega kotnega odstopanja (± 15°).

2.   Stranski pogled

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična, na zaslonu pa je pogled na žarilno nitko v smeri osi:

| 2.1. | projekcija glavne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „b“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke; |
| --- | --- |

2.1.

projekcija glavne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „b“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke;

| 2.2. | projekcija sekundarne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku s širino „c“ in višino „d“, katerega središče je na razdalji „u“ nad teoretičnim položajem središča glavne žarilne nitke. |
| --- | --- |

2.2.

projekcija sekundarne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku s širino „c“ in višino „d“, katerega središče je na razdalji „u“ nad teoretičnim položajem središča glavne žarilne nitke.

3.   Pogled od spredaj

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična ter se opazuje pod pravim kotom na os glavne žarilne nitke:

| 3.1. | projekcija glavne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke; |
| --- | --- |

3.1.

projekcija glavne žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke;

| 3.2. | središče glavne žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“; |
| --- | --- |

3.2.

središče glavne žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“;

| 3.3. | središče sekundarne žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot ± 2 mm (pri standardnih žarnicah z žarilno nitko za ± 0,4 mm). |
| --- | --- |

3.3.

središče sekundarne žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot ± 2 mm (pri standardnih žarnicah z žarilno nitko za ± 0,4 mm).

KATEGORIJA W21/5W — List W21/5W/3

Stranski pogled

Image

| Oznaka | a | b | c | d | u |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mera | 3,5 | 3,0 | 4,8 | 2,8 |

Oznaka

a

b

c

d

u

Mera

3,5

3,0

4,8

2,8

Pogled od spredaj

Image

| Oznaka | a | h | k |
| --- | --- | --- | --- |
| Mera | 3,5 | 9,5 | 1,0 |

Oznaka

a

h

k

Mera

3,5

9,5

1,0

KATEGORIJI WP21W IN WPY21W — List WP21W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | | 27,9 (3) | | 27,9 ± 0,3 |
| f | 5,5 | 6,0 | 7,0 | 6,0 ± 0,5 |
| Bočno odstopanje (2) | | | (3) | 0,0 ± 0,4 |
| β | 75° (3) | 90° | 105° (3) | 90° ± 5° |
| Podnožje: | WP21W: | WY2.5x16d | v skladu s Publikacijo IEC 60061 | (list 7004-104B-1) |
| WPY21W: | WZ2.5x16d | (list 7004-104C-1) |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

27,9 (3)

27,9 ± 0,3

f

5,5

6,0

7,0

6,0 ± 0,5

Bočno odstopanje (2)

(3)

0,0 ± 0,4

β

75° (3)

90°

105° (3)

90° ± 5°

Podnožje:

WP21W:

WY2.5x16d

v skladu s Publikacijo IEC 60061

(list 7004-104B-1)

WPY21W:

WZ2.5x16d

(list 7004-104C-1)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

21

21

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 26,5

največ 26,5

Svetlobni tok

WP21W

460 ± 15 %

WPY21W

280 ± 20 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V

Bela: 460 lm

Oranžna: 280 lm

| (1) | Referenčna os je določena z referenčnimi nastavki in poteka pravokotno na referenčno raven. |
| --- | --- |

(1)

Referenčna os je določena z referenčnimi nastavki in poteka pravokotno na referenčno raven.

| (2) | Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os, ki poteka skozi referenčne nastavke. |
| --- | --- |

(2)

Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os, ki poteka skozi referenčne nastavke.

| (3) | Preverja se z „box sistemom“; list WP21W/2. |
| --- | --- |

(3)

Preverja se z „box sistemom“; list WP21W/2.

| (4) | Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je bela za kategorijo WP21W in oranžna za kategorijo WPY21W (glej tudi opombo 5/.) |
| --- | --- |

(4)

Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je bela za kategorijo WP21W in oranžna za kategorijo WPY21W (glej tudi opombo 5/.)

| (5) | Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela za kategorijo WP21W in bela ali oranžna za kategorijo WPY21W. |
| --- | --- |

(5)

Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela za kategorijo WP21W in bela ali oranžna za kategorijo WPY21W.

KATEGORIJI WP21W IN WPY21W — List WP21W/2

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino ter ima os, ki je z odstopanjem ± 15° pravokotna na ravnino, ki poteka skozi središčnico nastavkov in referenčno os.

| Stranski pogled | Pogled od spredaj |
| --- | --- |
| |

Stranski pogled

Pogled od spredaj

Image

| Oznaka | a | b | h | k |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mera | 3,5 | 3,0 | 9,0 | 1,0 |

Oznaka

a

b

h

k

Mera

3,5

3,0

9,0

1,0

Preskusni postopki in zahteve

1.   Žarnica z žarilno nitko se vstavi v nosilec, ki se lahko vrti okoli svoje osi in ima umerjeno lestvico ali fiksne mejne točke, ki ustrezajo mejam dovoljenega kotnega odstopanja. Nosilec se nato zavrti tako, da zaslon, na katerega se projicira slika žarilne nitke, kaže pogled na žarilno nitko v smeri osi. Ta pogled se nastavi v mejah dovoljenega kotnega odstopanja.

2.   Stranski pogled

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična, na zaslonu pa je pogled na žarilno nitko v smeri osi, projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „b“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke.

3.   Pogled od spredaj

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična ter se opazuje pod pravim kotom na os žarilne nitke:

| 3.1. | Projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke. |
| --- | --- |

3.1.

Projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke.

| 3.2. | Središče žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“. |
| --- | --- |

3.2.

Središče žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“.

KATEGORIJA WR21/5W — List WR21/5W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| a | = | glavna žarilna nitka (velike moči) |
| --- | --- | --- |
| b | = | sekundarna žarilna nitka (majhne moči) |

a

=

glavna žarilna nitka (velike moči)

b

=

sekundarna žarilna nitka (majhne moči)

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | | 25,0 (1) | | 25,0 ± 0,3 |
| f | | | 7,5 | 7,5 + 0/– 2 |
| Bočno odstopanje (2) | | | (1) | največ 0,3 |
| x (3) | | 2,8 (1) | | 2,8 ± 0,3 |
| y (3) | | 0,0 (1) | | 0,0 ± 0,3 |
| β | –15° (1) | 0° | +15° (1) | 0° ± 5° |
| Podnožje WY3x16q v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-106-3) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 21 | 5 | 21 | 5 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 26,5 | največ 6,6 | največ 26,5 | največ 6,6 |
| Svetlobni tok | 105 ± 20 % | 8 ± 25 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V | Bela: 440 lm in 35 lm
  Rdeča: 105 lm in 8 lm |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

25,0 (1)

25,0 ± 0,3

f

7,5

7,5 + 0/– 2

Bočno odstopanje (2)

(1)

največ 0,3

x (3)

2,8 (1)

2,8 ± 0,3

y (3)

0,0 (1)

0,0 ± 0,3

β

–15° (1)

0°

+15° (1)

0° ± 5°

Podnožje WY3x16q v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-106-3)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

21

5

21

5

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 26,5

največ 6,6

največ 26,5

največ 6,6

Svetlobni tok

105 ± 20 %

8 ± 25 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V

Bela: 440 lm in 35 lm

Rdeča: 105 lm in 8 lm

| (1) | Preverja se z „box sistemom“; lista W21/5W/2 in 3. |
| --- | --- |

(1)

Preverja se z „box sistemom“; lista W21/5W/2 in 3.

| (2) | Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X. |
| --- | --- |

(2)

Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X.

| (3) | „x“ in „y“ označujeta zamik osi sekundarne žarilne nitke glede na os glavne žarilne nitke. |
| --- | --- |

(3)

„x“ in „y“ označujeta zamik osi sekundarne žarilne nitke glede na os glavne žarilne nitke.

| (4) | Svetloba, ki jo oddaja žarnica iz serijske proizvodnje, je rdeča (glej tudi opombo 5). |
| --- | --- |

(4)

Svetloba, ki jo oddaja žarnica iz serijske proizvodnje, je rdeča (glej tudi opombo 5).

| (5) | Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela ali rdeča. |
| --- | --- |

(5)

Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela ali rdeča.

KATEGORIJA WY2.3W — List WY2.3W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | 10,3 | 10,8 | 11,3 | 10,8 ± 0,3 |
| Bočno odstopanje (1) | | | 1,0 | največ 0,5 |
| β | –15° | 0° | +15° | 0° ± 5° |
| Podnožje W2x4.6d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-94-2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 2,3 | 2,3 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 2,5 | največ 2,5 |
| Svetlobni tok | 11,2 ± 20 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V | Bela: 18,6 lm | |
| Oranžna: 11,2 lm |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

10,3

10,8

11,3

10,8 ± 0,3

Bočno odstopanje (1)

1,0

največ 0,5

β

–15°

0°

+15°

0° ± 5°

Podnožje W2x4.6d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-94-2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

2,3

2,3

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 2,5

največ 2,5

Svetlobni tok

11,2 ± 20 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V

Bela: 18,6 lm

Oranžna: 11,2 lm

| (1) | Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X. |
| --- | --- |

(1)

Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X.

| (2) | Svetloba, ki jo oddajajo žarnice iz serijske proizvodnje, je oranžna (glej tudi opombo 3). |
| --- | --- |

(2)

Svetloba, ki jo oddajajo žarnice iz serijske proizvodnje, je oranžna (glej tudi opombo 3).

| (3) | Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je oranžna ali bela. |
| --- | --- |

(3)

Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je oranžna ali bela.

KATEGORIJA WY21W — List WY21W/1

Risbe le simbolično prikazujejo osnovne mere (v mm) žarnice z žarilno nitko.

Image

| Mere v mm | Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje | Standardna žarnica z žarilno nitko |
| --- | --- | --- |
| najmanj | nazivno | največ | |
| e | | 29,0 (2) | | 29,0 ± 0,3 |
| f | | | 7,5 | 7,5 + 0/– 2 |
| Bočno odstopanje (1) | | | (2) | največ 0,5 |
| β | –15° | 0° | +15° | 0° ± 5° |
| Podnožje W3x16d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-105-2) |
| ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI |
| Nazivne vrednosti | Volti | 12 | 12 |
| Vati | 21 | 21 |
| Preskusna napetost | Volti | 13,5 | 13,5 |
| Dejanske vrednosti | Vati | največ 26,5 | največ 26,5 |
| Svetlobni tok | 280 ± 20 % | |
| Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V: | Bela: 460 lm | |
| Oranžna: 280 lm |

Mere v mm

Žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje

Standardna žarnica z žarilno nitko

najmanj

nazivno

največ

e

29,0 (2)

29,0 ± 0,3

f

7,5

7,5 + 0/– 2

Bočno odstopanje (1)

(2)

največ 0,5

β

–15°

0°

+15°

0° ± 5°

Podnožje W3x16d v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-105-2)

ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Nazivne vrednosti

Volti

12

12

Vati

21

21

Preskusna napetost

Volti

13,5

13,5

Dejanske vrednosti

Vati

največ 26,5

največ 26,5

Svetlobni tok

280 ± 20 %

Referenčni svetlobni tok pri približno 13,5 V:

Bela: 460 lm

Oranžna: 280 lm

| (1) | Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X. |
| --- | --- |

(1)

Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X.

| (2) | Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je oranžna (glej tudi opombo 4). |
| --- | --- |

(2)

Svetloba, ki jo oddajajo žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, je oranžna (glej tudi opombo 4).

| (3) | Preverja se z „box sistemom“; list WY21W/2. |
| --- | --- |

(3)

Preverja se z „box sistemom“; list WY21W/2.

| (4) | Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je oranžna ali bela. |
| --- | --- |

(4)

Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je oranžna ali bela.

KATEGORIJA WY21W — List WY21W/2

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se ugotavlja, ali je žarnica z žarilno nitko skladna z zahtevami. To se naredi s preverjanjem, ali je žarilna nitka v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino ter ima os, ki je z odstopanjem ± 15° pravokotna na ravnino, ki poteka skozi os X-X in referenčno os.

| Stranski pogled | Pogled od spredaj |
| --- | --- |
| |

Stranski pogled

Pogled od spredaj

Image

| Oznaka | a | b | h | k |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mera | 3,5 | 3,0 | 9,5 | 1,0 |

Oznaka

a

b

h

k

Mera

3,5

3,0

9,5

1,0

Preskusni postopki in zahteve

1.   Žarnica z žarilno nitko se vstavi v nosilec, ki se lahko vrti okoli svoje osi in ima umerjeno lestvico ali fiksne mejne točke, ki ustrezajo mejam dovoljenega kotnega odstopanja, tj. ± 15°. Nosilec se nato zavrti tako, da zaslon, na katerega se projicira slika žarilne nitke, kaže pogled na žarilno nitko v smeri osi. Ta pogled se nastavi v mejah dovoljenega kotnega odstopanja (± 15°).

2.   Stranski pogled

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična, na zaslonu pa je pogled na žarilno nitko v smeri osi, projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „b“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke.

3.   Pogled od spredaj

Ko je žarnica z žarilno nitko nameščena s podnožjem navzdol in je referenčna os navpična ter se opazuje pod pravim kotom na os žarilne nitke:

| 3.1. | Projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke. |
| --- | --- |

3.1.

Projekcija žarilne nitke v celoti leži v pravokotniku z višino „a“ in širino „h“, katerega središče je v teoretičnem položaju središča žarilne nitke.

| 3.2. | Središče žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“. |
| --- | --- |

3.2.

Središče žarilne nitke ni zamaknjeno od referenčne osi za več kot „k“.

---

(1)  Preglednice, električne in fotometrične značilnosti:

| | napetost je izražena v V; |
| --- | --- |

napetost je izražena v V;

| | moč je izražena v W; |
| --- | --- |

moč je izražena v W;

| | svetlobni tok je izražen v lm. |
| --- | --- |

svetlobni tok je izražen v lm.

| | V primeru, da je za kategorijo žarnice z žarilno nitko določena več kot ena vrednost referenčnega svetlobnega toka, se uporabita vrednost približno 12 V za homologacijo svetlobne naprave in vrednost 13,5 V za homologacijo svetlobno-signalne naprave, razen če je drugače določeno v pravilniku za homologacijo naprave. |
| --- | --- |

V primeru, da je za kategorijo žarnice z žarilno nitko določena več kot ena vrednost referenčnega svetlobnega toka, se uporabita vrednost približno 12 V za homologacijo svetlobne naprave in vrednost 13,5 V za homologacijo svetlobno-signalne naprave, razen če je drugače določeno v pravilniku za homologacijo naprave.

(2)  Ni za uporabo v žarometih za kratki svetlobni pramen.

(3)  Ni za uporabo v prednjih žarometih za meglo, označenih z „B“, kot so opredeljeni v Pravilniku št. 19.

(4)  Ni za uporabo v žarometih iz Pravilnika št. 112.

(5)  Ni za uporabo v žarometih, razen v žarometih razreda C iz Pravilnika št. 113.

(6)  Ta mera ustreza razdalji med dvema odprtinama s premerom 3,5 mm, v kateri se potiskata podnožji žarnice.

(7)  Žarilna nitka je vgrajena v valjasto ohišje z dolžino 19 mm, koaksialno z osjo žarnice za žarilno nitko in simetrično glede na središče žarnice z žarilno nitko.

Pri 6-voltnih in 12-voltnih žarnicah z žarilno nitko je premer tega valja: d + 4 mm (pri standardnih žarnicah z žarilno nitko: d + 2 mm), pri 24-voltnih žarnicah z žarilno nitko pa: d + 5 mm, pri čemer je „d“ nazivni premer žarilne nitke, ki ga določi proizvajalec.

(8)  Odstopanje središča žarilne nitke od vzdolžne sredine žarnice z žarilno nitko ne presega ± 2,0 mm (pri standardnih žarnicah z žarilno nitko: ± 0,5 mm), merjeno v smeri referenčne osi.

(9)  4,5 mm pri 6-voltnih žarnicah z žarilno nitko.

(10)  16,5 mm pri 24-voltnih žarnicah z žarilno nitko.

(11)  Ta mera ustreza razdalji med dvema odprtinama s premerom 3,5 mm.

(12)  Položaj žarilne nitke se preverja z „box sistemom“; list C21W/2.

(13)  Ekscentričnost se meri samo v vodoravni in navpični smeri žarnice z žarilno nitko, kakor prikazuje slika. Merijo se tiste točke, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki je najbližje referenčni ravnini ali od nje najbolj oddaljen, seka os žarilne nitke.

(14)  Smer opazovanja je pravokotna na referenčno os, ki leži v ravnini, ki jo določata referenčna os in središče druge nožice podnožja žarnice.

(15)  Odmik žarilne nitke od osi balona, merjen 27,5 mm od referenčne ravnine.

(16)  d: premer žarilne nitke.

(17)  Preverja se z „box sistemom“; list H1/3.

(18)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja iz opombe 6/ zgoraj projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki je najbližje referenčni ravnini ali od nje najbolj oddaljen, seka os žarilne nitke (posebna navodila za žarilne nitke z dvojnim navitjem so v pripravi).

(19)  Preverja se z „box sistemom“; list H3/4.

(20)  Pri standardnih žarnicah so merilne točke tiste, kjer projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke.

(21)  Položaja prvega in zadnjega navoja žarilne nitke se določita kot presečišči zunanjega dela prvega in zadnjega navoja žarilne nitke, ki oddaja svetlobo, z ravnino, ki je vzporedna z referenčno ravnino in od nje oddaljena 18 mm. (Dodatna navodila za žarilne nitke z dvojnim navitjem so v pripravi.)

(22)  Vrednosti iz levega stolpca veljajo za žarilno nitko dolgega svetlobnega pramena. Vrednosti iz desnega stolpca veljajo za žarilno nitko kratkega svetlobnega pramena.

(23)  Merilni svetlobni tok za merjenje v skladu z odstavkom 3.9 tega pravilnika.

(24)  „.../26“ pomeni mero, ki se meri na oddaljenosti od referenčne ravnine, ki je navedena v mm za poševnico.

(25)  „29,5 mv“ ali „30,0 mv“ je vrednost, izmerjena na oddaljenosti 29,5 ali 30,0 mm od referenčne ravnine.

(26)  Ravnina V-V je ravnina, ki je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi referenčno os ter presečišče kroga s premerom „M“ z osjo referenčnega jezička.

(27)  Ravnina H-H je ravnina, ki je pravokotna na referenčno ravnino in ravnino V-V ter poteka skozi referenčno os.

(28)  30,0 mm za 24-voltne žarnice.

(29)  Končni navoji žarilnih nitk so določeni kot prvi in zadnji žarilni navoji s pravilnim kotom vzpona. Pri žarilnih nitkah z dvojnim navojem sta opredeljena z ovojnico primarnega navitja.

(30)  Pri žarilni nitki kratkega svetlobna pramena so točke, ki jih je treba meriti, presečišča – gledano v pogledu 1 – bočnega roba senčnika in zunanjega dela končnih navojev v skladu z opombo 11.

(31)  „e“ je razdalja med referenčno ravnino in zgoraj opredeljenim začetkom žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena.

(32)  Pri žarilni nitki dolgega svetlobnega pramena so točke, ki jih je treba meriti, presečišča – gledano v pogledu 1 – med ravnino, ki je vzporedna z ravnino H-H in je 0,8 mm pod to ravnino ter zunanjim delom končnih navojev v skladu z opombo 11.

(33)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja A s slike 1 na listu H7/1 projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke. (Posebna navodila za žarilne nitke z dvojnim navitjem so v pripravi.)

(34)  Preverja se z „box sistemom“; list H7/4.

(35)  Zamik žarilne nitke glede na referenčno os se meri le iz smeri opazovanja A in B, kot je prikazano na sliki 1 na listu H14/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

(36)  Zamik žarilne nitke glede na os balona se meri v dveh ravninah, ki sta vzporedni z referenčno ravnino in potekata skozi točki, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

(37)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja A s slike 1 na listu H8/1 projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke

(38)  Preverja se z „box sistemom“; list H8/4.

(39)  Smer opazovanja je smer A, prikazana na sliki 1 na listu H9/1.

(40)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja iz opombe 9/zgoraj projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke

(41)  Preverja se z „box sistemom“; list H9/4.

(42)  Ekscentričnost se meri le v smereh opazovanja A in B, ki sta prikazani na sliki 1 na listu H9/1. Točke merjenja so tiste, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

(43)  Mere se preverjajo ob snetem O-tesnilu.

(44)  Smer opazovanja je smer ()/B, kot je prikazana na sliki na listu H10/1.

(45)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja () iz opombe 9/zgoraj projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke.

(46)  Preverja se z „box sistemom“; list H10/3 ().

(47)  Ekscentričnost se meri le v smereh opazovanja () A in B, ki sta prikazani na sliki na listu H10/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

(48)  Proizvajalci lahko izberejo druge pravokotne smeri opazovanja. Smeri opazovanja, ki jih opredeli proizvajalec, preskuševalni laboratorij uporabi pri preverjanju mer in položaja žarilne nitke.

(49)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja, ki je pogled A s slike 1 na listu H11/1, projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke.

(50)  Preverja se z „box sistemom“; list H11/4.

(51)  Mere se preverjajo ob snetem O-tesnilu.

(52)  Smer opazovanja je smer A, kot je prikazana na sliki na listu H12/1.

(53)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja iz opombe 9/zgoraj projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke.

(54)  Preverja se z „box sistemom“; list H12/3.

(55)  Meri h1 in h2 se merita v smeri opazovanja A, mera h3 v smeri C in mera h4 v smeri B, kot je prikazano na sliki na listu H12/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

(56)  Mera k se meri le v smeri opazovanja A.

(57)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja A iz lista H13/1 projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke.

(58)  d1 je dejanski premer žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena. d2 je dejanski premer žarilne nitke dolgega svetlobnega pramena.

(59)  Vrednosti iz levih stolpcev veljajo za žarilno nitko kratkega svetlobnega pramena in tiste iz desnih stolpcev za žarilno nitko dolgega svetlobnega pramena.

(60)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja A s slike 1 na listu H14/1 projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke.

(61)  „f1“ je dolžina žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena in „f2“ dolžina žarilne nitke dolgega svetlobnega pramena.

(62)  Preverja se z „box sistemom“; list H14/4.

(63)  Vrednosti iz levega stolpca veljajo za žarilno nitko majhne moči. Vrednosti iz desnega stolpca veljajo za žarilno nitko velike moči.

(64)  „.../26,0“ pomeni mero, ki se meri na oddaljenosti od referenčne ravnine, ki je navedena v mm za poševnico.

(65)  „31,0 mv“ je vrednost, izmerjena na oddaljenosti 31,0 mm od referenčne ravnine.

(66)  Ravnina V-V je ravnina, ki je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi referenčno os in os referenčnega jezička.

(67)  Ravnina H-H je ravnina, ki je pravokotna na referenčno ravnino in ravnino V-V ter poteka skozi referenčno os.

(68)  Končni navoji žarilnih nitk so določeni kot prvi in zadnji žarilni navoji s pravilnim kotom vzpona.

(69)  Pri žarilni nitki velike moči so točke, ki jih je treba meriti, presečišča – gledano v pogledu 1 – bočnega roba senčnika in zunanjega dela končnih navojev v skladu z opombo 8/.

(70)  „e“ je razdalja med referenčno ravnino in zgoraj opredeljenim začetkom žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena.

(71)  Pri žarilni nitki majhne moči so točke, ki jih je treba meriti, presečišča – gledano v pogledu 1 – med ravnino, ki je vzporedna z ravnino H-H in je 1,8 mm nad to ravnino, ter končnimi navoji v skladu z opombo 8/.

(72)  34,0 za 24-voltne žarnice.

(73)  24,5 za 24-voltne žarnice.

(74)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja A s slike 1 na listu H16/1 projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke.

(75)  Preverja se z „box sistemom“; list H16/4.

(76)  Stekleni balon med kotoma γ1 in γ2 ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg med kotoma γ1 in γ2.

(77)  Preverja se z „box sistemom“; list H27W/3.

(78)  Pri standardnih žarnicah z žarilno nitko so merilne točke tiste, kjer projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke.

(79)  Konca žarilne nitke se določita kot presečišči zunanjega dela prvega in zadnjega navoja žarilne nitke, ki oddaja svetlobo, z ravnino, ki je vzporedna z referenčno ravnino in od nje oddaljena 31,75 mm.

(80)  Ekscentričnost se meri le v smereh opazovanja () A in B, ki sta prikazani na sliki na listu HB3/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

(81)  Smer opazovanja je smer () B, kot je prikazana na sliki na listu HB3/1.

(82)  Preverja se z „box sistemom“; list HB3/4. ().

(83)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja () iz opombe ()zgoraj projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke

(84)  Mere se preverjajo ob snetem O-tesnilu.

(85)  Žarnica z žarilno nitko HB3 je opremljena s podnožjem za desni kot, žarnica z žarilno nitko HB3A pa z ravnim podnožjem.

(86)  Proizvajalci lahko izberejo druge pravokotne smeri opazovanja. Smeri opazovanja, ki jih določi proizvajalec, uporabi preskuševalni laboratorij pri preverjanju mer in položaja žarilne nitke.

(87)  Ekscentričnost se meri le v smereh opazovanja () A in B, ki sta prikazani na sliki na listu HB4/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

(88)  Smer opazovanja je smer () B, kot je prikazana na sliki na listu HB4/1.

(89)  Preverja se z „box sistemom“; list HB4/4 ().

(90)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja () iz opombe 10/zgoraj projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke

(91)  Mere se preverjajo ob snetem O-tesnilu.

(92)  Žarnica z žarilno nitko HB3 je opremljena s podnožjem za desni kot, žarnica z žarilno nitko HB3A pa z ravnim podnožjem.

(93)  Proizvajalci lahko izberejo druge pravokotne smeri opazovanja. Smeri opazovanja, ki jih določi proizvajalec, uporabi preskuševalni laboratorij pri preverjanju mer in položaja žarilne nitke.

(94)  Ekscentričnost se meri le v smereh opazovanja */A in B, ki sta prikazani na sliki na listu HIR1/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

(95)  Smer opazovanja je smer */B, kot je prikazana na sliki na listu HIR1/1.

(96)  Preverja se z „box sistemom“; list HIR1/3.

(97)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja iz opombe 8/zgoraj projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke.

(98)  Mere se preverjajo ob nameščenem O-tesnilu.

(99)  Ekscentričnost se meri le v smereh opazovanja A in B, ki sta prikazani na sliki na listu HIR2/1. Točki, ki se merita, sta tisti, v katerih projekcija zunanjega dela končnih navojev, ki so najbliže referenčni ravnini ali najdlje od nje, seka os žarilne nitke.

(100)  Smer opazovanja je smer B, kot je prikazana na sliki na listu HIR2/1.

(101)  Preverja se z „box sistemom“; list HIR2/3.

(102)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja iz opombe 8/zgoraj projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke.

(103)  Mere se preverjajo ob snetem O-tesnilu.

(104)  Vrednosti iz levega stolpca veljajo za dolgi svetlobni pramen. Vrednosti iz desnega stolpca veljajo za kratki svetlobni pramen.

(105)  Merilni svetlobni tok za merjenje v skladu z odstavkom 3.9 tega pravilnika.

(106)  „.../26“ pomeni mero, ki se meri na oddaljenosti od referenčne ravnine, ki je navedena v mm za poševnico.

(107)  „29,5 mv“ je vrednost, izmerjena na oddaljenosti 29,5 mm od referenčne ravnine.

(108)  Ravnina V-V je ravnina, ki je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi referenčno os ter presečišče kroga s premerom „M“ z osjo referenčnega jezička.

(109)  Ravnina H-H je ravnina, ki je pravokotna na referenčno ravnino in ravnino V-V ter poteka skozi referenčno os.

(110)  (Prazno)

(111)  Končni navoji žarilnih nitk so določeni kot prvi in zadnji žarilni navoji s pravilnim kotom vzpona. Pri žarilnih nitkah z dvojnim navojem sta opredeljena z ovojnico primarnega navitja.

(112)  Pri žarilni nitki kratkega svetlobna pramena so točke, ki jih je treba meriti, presečišča – gledano v pogledu 1 – bočnega roba senčnika in zunanjega dela končnih navojev v skladu z opombo 11.

(113)  „e“ je razdalja med referenčno ravnino in zgoraj opredeljenim začetkom žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena.

(114)  Pri žarilni nitki dolgega svetlobnega pramena so točke, ki jih je treba meriti, presečišča – gledano v pogledu 1 – med ravnino, ki je vzporedna z ravnino H-H in je 0,8 mm pod to ravnino ter zunanjim delom končnih navojev v skladu z opombo 11/.

(115)  Preverja se z „box sistemom“; list HS2/3.

(116)  Da bi preprečili hitro odpoved žarilne nitke, napajalna napetost ne presega 8,5 V pri 6-voltnih žarnicah in 15 V pri 12-voltnih žarnicah.

(117)  Preverja se z „box sistemom“. List HS5/4

(118)  Položaja prvega in zadnjega navoja žarilne nitke se določita kot presečišči zunanjega dela prvega in zadnjega navoja žarilne nitke, ki oddaja svetlobo, z ravnino, ki je vzporedna z referenčno ravnino in od nje oddaljena 26 mm.

(119)  Položaja prvega in zadnjega navoja žarilne nitke se določita kot presečišči zunanjega dela prvega in zadnjega navoja žarilne nitke, ki oddaja svetlobo, z ravnino, ki je vzporedna z referenčno ravnino in od nje oddaljena 26 mm.

(120)  Vrednosti iz levih stolpcev veljajo za žarilno nitko dolgega svetlobnega pramena in tiste iz desnih stolpcev za žarilno nitko kratkega svetlobnega pramena.

(121)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja A iz lista HS6/1projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke.

(122)  d1 je dejanski premer žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena.

d2 je dejanski premer žarilne nitke dolgega svetlobnega pramena.

(123)  Vrednosti iz levih stolpcev veljajo za žarilno nitko dolgega svetlobnega pramena in tiste iz desnih stolpcev za žarilno nitko kratkega svetlobnega pramena.

(124)  Preverja se z „box sistemom“; list P13W/3.

(125)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja, ki je pravokotna na ravnino, ki poteka skozi dovodne žice žarilne nitke, projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke.

(126)  Noben del podnožja nad referenčno ravnino ne posega v kot α2, kot je prikazano na sliki 1 na listu P13W/1. Balon med kotoma α1+ α2 ne povzroča optičnih popačenj. To velja za celoten obseg balona.

(127)  Za kategorije PS19W, PSY19W in PSR19W se mere lahko preverjajo ob snetem O-tesnilu, da se zagotovi pravilna namestitev med preskusom.

(128)  Položaj žarilne nitke se preverja z „box sistemom“; list P19W/3.

(129)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja, ki je pravokotna na ravnino, ki poteka skozi dovodne žice žarilne nitke, kot je prikazano na sliki na listu P19W/1, projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke.

(130)  Noben del podnožja nad referenčno ravnino ne sme posegati v kot α. Balon med kotoma 2α + 180° ne povzroča optičnih popačenj.

(131)  Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela za kategoriji P19W in PS19W; bela ali oranžna za kategorije PY19W in PSY19W; bela ali rdeča za kategorije PR19W in PSR19W.

(132)  Za kategorije PS24W, PSX24W, PSY24W in PSR24W se mere lahko preverjajo ob snetem O-tesnilu, da se zagotovi pravilna namestitev med preskusom.

(133)  Položaj žarilne nitke se preverja z „box sistemom“; list P24W/3.

(134)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja, ki je pravokotna na ravnino, ki poteka skozi dovodne žice žarilne nitke, kot je prikazano na sliki na listu P24W/1, projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke.

(135)  Noben del podnožja nad referenčno ravnino ne sme posegati v kot α. Balon med kotoma 2α + 180°.ne povzroča optičnih popačenj.

(136)  Svetloba, ki jo oddajajo žarnice iz serijske proizvodnje, je bela za kategorije P24W, PX24W, PS24W in PSX24W; bela ali oranžna za kategoriji PY24W in PSY24W; bela ali rdeča za kategoriji PR24W in PSR24W.

(137)  Položaj žarilne nitke se preverja z „box sistemom“; list PC16W/3.

(138)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja, ki je pravokotna na ravnino, ki poteka skozi dovodne žice žarilne nitke, kot je prikazano na sliki na listu PC16W/1, projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke.

(139)  Noben del podnožja nad referenčno ravnino ne sme posegati v kot α. Balon med kotoma 2α + 180°.ne povzroča optičnih popačenj.

(140)  Svetloba, ki jo oddaja standardna žarnica z žarilno nitko, je bela za kategorijo PC16W; bela ali oranžna za kategorijo PCY16W; bela ali rdeča za kategorijo PCR16W.

(141)  Te mere se preverijo z „box sistemom“ () na podlagi zgoraj navedenih mer in dovoljenih odstopanj. „x“ in „y“ veljata za glavno žarilno nitko (velike moči) in ne za referenčno os. Načini povečanja položajne natančnosti žarilne nitke in sestava podnožja na nosilcu žarnice so v obravnavi.

(142)  Največje bočno odstopanje središča glavne žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os referenčnega zatiča.

(143)  „Box sistem“ je enak kot za žarnico z žarilno nitko kategorije P21/5W.

(144)  24-voltna žarnica z žarilno nitko ni priporočljiva za prihodnjo izvedbo.

(145)  Svetloba, ki jo oddajajo žarnice iz serijske proizvodnje, je rdeča (glej tudi opombo 6)

(146)  Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela ali rdeča.

(147)  Glej opombo 1/na listu P21/5W/2.

(148)  Glej opombo 2/na listu P21/5W/2.

(149)  Glej opombo 3/na listu P21/5W/2.

(150)  Svetloba, ki jo oddaja žarnica iz serijske proizvodnje, je rdeča (glej tudi opombo 5).

(151)  Svetloba, ki jo oddajajo standardne žarnice z žarilno nitko, je bela ali rdeča

(152)  Preverja se z „box sistemom“; list PSX26W/3.

(153)  Konca žarilne nitke sta točki, v katerih pri smeri opazovanja, ki je pravokotna na ravnino, ki poteka skozi dovodne žice žarilne nitke, projekcija zunanjega dela končnih navojev seka os žarilne nitke.

(154)  Noben del podnožja nad referenčno ravnino ne posega v kot a2, kot je prikazano na sliki 1 na listu PSX26W/1. Balon med kotoma α1+ α2 ne sme povzročati optičnih popačenj. To velja za celoten obseg balona.

(155)  Položaj in mere senčnika in žarilnih nitk se preverjajo z merilno metodo iz Publikacije IEC 60809.

(156)  Merijo se na oddaljenosti od referenčne ravnine, ki je navedena v mm za poševnico.

(157)  mv = merilna vrednost.

(158)  Kot γ velja le za konstrukcijo senčnika in se ga ne preverja na dokončani žarnici z žarilno nitko.

(159)  Mere a, b, c in β se nanašajo na ravnino, ki je vzporedna z referenčno ravnino in seka dva robova senčnika na razdalji e + 1,5 mm.

(160)  Dopustno kotno odstopanje položaja ravnine senčnika od normalnega položaja.

(161)  Vrednosti iz levega stolpca veljajo za žarilno nitko dolgega svetlobnega pramena. Vrednosti iz desnega stolpca veljajo za žarilno nitko kratkega svetlobnega pramena.

(162)  Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X.

(163)  Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X.

(164)  Preverja se z „box sistemom“; lista W15/5W/2 in 3..

(165)  Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X.

(166)  „x“ in „y“ označujeta zamik osi sekundarne žarilne nitke glede na os glavne žarilne nitke.

(167)  Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X.

(168)  Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X.

(169)  Preverja se z „box sistemom“; glej list W21W/2.

(170)  Preverja se z „box sistemom“; lista W21/5W/2 in 3.

(171)  Največje bočno odstopanje središča žarilne nitke od ravnin, ki sta medsebojno pravokotni in od katerih vsaka vključuje referenčno os, ena od njiju pa tudi os X-X.

(172)  „x“ in „y“ označujeta zamik osi sekundarne žarilne nitke glede na os glavne žarilne nitke.

---

PRILOGA 2

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOGA 3

PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE

(glej odstavek 2.4.3)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na žarnico z žarilno nitko, označuje, da je bila ta žarnica homologirana v Združenem kraljestvu (E11) v skladu s homologacijsko kodo A1.

Prvi znak homologacijske kode pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 37, kot je bil spremenjen s spremembami 02 in 03 (1).

---

(1)  Sprememba številke homologacije ni potrebna.

---

PRILOGA 4

SREDIŠČE SVETILNOSTI IN OBLIKE ŽARILNIH NITK

Ta standard velja za določanje središča svetilnosti različnih oblik žarilnih nitk, razen če je na podatkovnih listih za žarnice z žarilno nitko navedeno drugače.

Položaj središča svetilnosti je odvisen od oblike žarilne nitke.

| Št. | Oblike žarilnih nitk | Opažanja |
| --- | --- | --- |
| 1 | | Pri b > 1,5h odstopanje osi žarilne nitke glede na ravnino, ki je pravokotna na referenčno os, ne presega 15°. |
| 2 | | Velja le za žarilne nitke, ki jih je mogoče včrtati v pravokotnik b > 3h. |
| 3 | | Velja za žarilne nitke, ki jih je mogoče včrtati v pravokotnik b ≤ 3h, pri čemer je k < 2h. |

Št.

Oblike žarilnih nitk

Opažanja

1

Image

Pri b > 1,5h odstopanje osi žarilne nitke glede na ravnino, ki je pravokotna na referenčno os, ne presega 15°.

2

Image

Velja le za žarilne nitke, ki jih je mogoče včrtati v pravokotnik b > 3h.

3

Image

Velja za žarilne nitke, ki jih je mogoče včrtati v pravokotnik b ≤ 3h, pri čemer je k < 2h.

Stranice očrtanega pravokotnika pri številkah 2 in 3 so vzporedne z referenčno osjo ali pravokotne nanjo.

Središče svetilnosti je presečišče črtkasto-pikčastih črt.

Risbe so namenjene le prikazu osnovnih mer.

---

PRILOGA 5

PREVERJANJE BARVE ŽARNIC Z ŽARILNO NITKO

1.   Splošno

| 1.1 | Meritve se opravijo na dokončanih žarnicah. Žarnice s sekundarnim (zunanjim) balonom kot barvnim filtrom se obravnavajo kot žarnice s primarnim balonom. |
| --- | --- |

1.1

Meritve se opravijo na dokončanih žarnicah. Žarnice s sekundarnim (zunanjim) balonom kot barvnim filtrom se obravnavajo kot žarnice s primarnim balonom.

| 1.2 | Preskusi se izvajajo pri temperaturi okolja 23 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

1.2

Preskusi se izvajajo pri temperaturi okolja 23 °C ± 5 °C.

| 1.3 | Preskusi se izvajajo pri preskusni napetosti, ki je navedena na ustreznem podatkovnem listu za žarnico. |
| --- | --- |

1.3

Preskusi se izvajajo pri preskusni napetosti, ki je navedena na ustreznem podatkovnem listu za žarnico.

| 1.4 | Žarnice z žarilno nitko se po možnosti preverjajo v položaju, običajnem za delovanje. Pri žarnicah z dvema žarilnima nitkama deluje le žarilna nitka velike moči (glavna žarilna nitka ali žarilna nitka dolgega svetlobnega pramena). |
| --- | --- |

1.4

Žarnice z žarilno nitko se po možnosti preverjajo v položaju, običajnem za delovanje. Pri žarnicah z dvema žarilnima nitkama deluje le žarilna nitka velike moči (glavna žarilna nitka ali žarilna nitka dolgega svetlobnega pramena).

| 1.5 | Pred preskusom se z 10-minutnim delovanjem pri preskusni napetosti zagotovi stalna temperatura žarnice z žarilno nitko. |
| --- | --- |

1.5

Pred preskusom se z 10-minutnim delovanjem pri preskusni napetosti zagotovi stalna temperatura žarnice z žarilno nitko.

2.   Barva

| 2.1 | Barvni preskusi se izvajajo z merilnim sistemom, ki določa trikromatske koordinate CIE prejete svetlobe s točnostjo ± 0,002. |
| --- | --- |

2.1

Barvni preskusi se izvajajo z merilnim sistemom, ki določa trikromatske koordinate CIE prejete svetlobe s točnostjo ± 0,002.

| 2.2 | Trikromatske koordinate se merijo v središču žarilne nitke s kolorimetričnim sprejemnikom v obsegu pokončnega krožnega stožca, ki zajema kot najmanj 5° in največ 15°. |
| --- | --- |

2.2

Trikromatske koordinate se merijo v središču žarilne nitke s kolorimetričnim sprejemnikom v obsegu pokončnega krožnega stožca, ki zajema kot najmanj 5° in največ 15°.

| 2.3 | Smeri merjenja (glej sliko spodaj)






  2.3.1 | Sprejemnik se najprej namesti pravokotno na os žarnice in os žarilne nitke (ali ravnino v primeru ukrivljene žarilne nitke). Po meritvi se sprejemnik pomika okrog žarnice z žarilno nitko v obeh smereh za približno 30°, dokler ni zajeto območje iz odstavka 2.3.2 ali 2.3.3. V vsakem položaju se izvede meritev. Vendar se meritev ne izvede, ko:






  (a) | središčnica sprejemnika sovpada z osjo žarilne nitke ali |
| --- | --- | --- | --- |

2.3

Smeri merjenja (glej sliko spodaj)

2.3.1

Sprejemnik se najprej namesti pravokotno na os žarnice in os žarilne nitke (ali ravnino v primeru ukrivljene žarilne nitke). Po meritvi se sprejemnik pomika okrog žarnice z žarilno nitko v obeh smereh za približno 30°, dokler ni zajeto območje iz odstavka 2.3.2 ali 2.3.3. V vsakem položaju se izvede meritev. Vendar se meritev ne izvede, ko:

(a)

središčnica sprejemnika sovpada z osjo žarilne nitke ali

| (b) | smer opazovanja med sprejemnikom in žarilno nitko ovirajo neprosojni(neprepustni)deli svetlobnega vira, kot so dovodne žice ali druga žarilna nitka, če obstajajo. |
| --- | --- |

(b)

smer opazovanja med sprejemnikom in žarilno nitko ovirajo neprosojni(neprepustni)deli svetlobnega vira, kot so dovodne žice ali druga žarilna nitka, če obstajajo.

| 2.3.2 | Pri žarnicah z žarilno nitko, ki se uporabljajo v žarometih, se meritve izvajajo v smereh okoli žarnice z žarilno nitko, ko je središčnica odprtine sprejemnika ± 30° od ravnine, ki je pravokotna na os žarnice, ki izhaja iz središča žarilne nitke. V primeru žarnic z dvema žarilnima nitkama se upošteva središče žarilne nitke dolgega svetlobnega pramena. |
| --- | --- |

2.3.2

Pri žarnicah z žarilno nitko, ki se uporabljajo v žarometih, se meritve izvajajo v smereh okoli žarnice z žarilno nitko, ko je središčnica odprtine sprejemnika ± 30° od ravnine, ki je pravokotna na os žarnice, ki izhaja iz središča žarilne nitke. V primeru žarnic z dvema žarilnima nitkama se upošteva središče žarilne nitke dolgega svetlobnega pramena.

| 2.3.3 | Pri žarnicah z žarilno nitko, ki se uporabljajo v svetlobno-signalnih napravah, se meritve izvajajo v smereh okoli žarnice z žarilno nitko, razen na:






  (a) | območju, na katerem je ali ki ga prekriva podnožje žarnice; in |
| --- | --- | --- |

2.3.3

Pri žarnicah z žarilno nitko, ki se uporabljajo v svetlobno-signalnih napravah, se meritve izvajajo v smereh okoli žarnice z žarilno nitko, razen na:

(a)

območju, na katerem je ali ki ga prekriva podnožje žarnice; in

| (b) | bližnjem prehodnem območju vzdolž podnožja. |
| --- | --- |

(b)

bližnjem prehodnem območju vzdolž podnožja.

V primeru žarnic z dvema žarilnima nitkama se upošteva središče glavne žarilne nitke.

Slika, ki prikazuje položaje kolorimetričnega sprejemnika

Image

---

PRILOGA 6

MINIMALNE ZAHTEVE ZA POSTOPKE NADZORA KAKOVOSTI, KI GA OPRAVI PROIZVAJALEC

1.   Splošno

Zahteve glede skladnosti se štejejo za izpolnjene z vidika fotometričnih, geometrijskih, vizualnih in električnih lastnosti, če se upoštevajo določena dovoljena odstopanja za proizvodnjo žarnic z žarilno nitko iz ustreznih podatkovnih listov iz Priloge 1 in ustreznih podatkovnih listov za podnožja.

2.   Minimalne zahteve za preverjanje skladnosti, ki ga opravi proizvajalec

Proizvajalec ali imetnik homologacijske oznake v skladu z določbami tega pravilnika v ustreznih časovnih presledkih izvaja preskuse za vsak tip žarnic z žarilno nitko.

2.1   Vrsta preskusov

Preskusi skladnosti teh specifikacij vključujejo njihove fotometrične, geometrijske in optične značilnosti.

2.2   Metode, ki se uporabljajo pri preskusih

| 2.2.1 | Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.1

Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

| 2.2.2 | Uporaba odstavka 2.2.1 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. |
| --- | --- |

2.2.2

Uporaba odstavka 2.2.1 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.

2.3   Vrsta vzorčenja

Vzorci žarnic z žarilno nitko se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto žarnic z žarilno nitko istega tipa, ki je določen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.

2.4   Pregledane in zapisane značilnosti

Žarnice z žarilno nitko se pregledajo in rezultati preskusa se zapišejo glede na skupine značilnosti iz preglednice 1 Priloge 7.

2.5   Merila sprejemljivosti

Proizvajalec ali imetnik homologacije je odgovoren za izvajanje statistične študije rezultatov preskusa, da bi izpolnil zahteve za preverjanje skladnosti proizvodnje iz odstavka 4.1 tega pravilnika.

Skladnost se zagotovi, če v ustrezni skupini značilnosti iz preglednice 1 Priloge 7 raven sprejemljive neskladnosti ni presežena. To pomeni, da število žarnic z žarilno nitko, ki niso v skladu z zahtevo za katero koli skupino značilnosti katerega koli tipa žarnic z žarilno nitko, ne presega mejnih vrednosti iz ustreznih preglednic 2, 3 ali 4 Priloge 7.

Opomba: Vsaka zahteva za posamezno žarnico z žarilno nitko se obravnava kot značilnost.

---

PRILOGA 7

VZORČENJE IN RAVNI SKLADNOSTI ZA PROIZVAJALČEVE ZAPISE O PRESKUSIH

Preglednica 1

Značilnosti

| Skupina značilnosti | Skupina (1) zapisov o preskusih različnih tipov žarnic | Najmanjši 12-mesečni vzorec na skupino (1) | Sprejemljiva raven neskladnosti za vsako skupino značilnosti (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Označevanje, čitljivost in trajnost | Vsi tipi z enakimi zunanjimi merami | 315 | 1 |
| Kakovost balona | Vsi tipi z enakim balonom | 315 | 1 |
| Barva balona | Vsi tipi (ki oddajajo rdečo ali oranžno svetlobo) iste kategorije in barvne tehnologije | 20 |
| unanje mere žarnice (brez podnožja/podlage) | Vsi tipi iste kategorije | 200 | 1 |
| Mere podnožja in podlage | Vsi tipi iste kategorije | 200 | 6,5 |
| Mere glede na notranje dele (2) | Vse žarnice enakega tipa | 200 | 6,5 |
| Začetne vrednosti, moč in svetlobni tok (2) | Vse žarnice enakega tipa | 200 | 1 |
| Preskus barvne obstojnosti | Vse žarnice (ki oddajajo rdečo, oranžno in belo svetlobo) ene tehnologije nanašanja barve | 20 (3) | 1 |

Skupina značilnosti

Skupina (1) zapisov o preskusih različnih tipov žarnic

Najmanjši 12-mesečni vzorec na skupino (1)

Sprejemljiva raven neskladnosti za vsako skupino značilnosti (%)

Označevanje, čitljivost in trajnost

Vsi tipi z enakimi zunanjimi merami

315

1

Kakovost balona

Vsi tipi z enakim balonom

315

1

Barva balona

Vsi tipi (ki oddajajo rdečo ali oranžno svetlobo) iste kategorije in barvne tehnologije

20

unanje mere žarnice (brez podnožja/podlage)

Vsi tipi iste kategorije

200

1

Mere podnožja in podlage

Vsi tipi iste kategorije

200

6,5

Mere glede na notranje dele (2)

Vse žarnice enakega tipa

200

6,5

Začetne vrednosti, moč in svetlobni tok (2)

Vse žarnice enakega tipa

200

1

Preskus barvne obstojnosti

Vse žarnice (ki oddajajo rdečo, oranžno in belo svetlobo) ene tehnologije nanašanja barve

20 (3)

1

Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preskusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v preglednici 2 kot največja dovoljena raven neskladnosti. Meje temeljijo na ravni sprejemljivosti z 1-odstotno neskladnostjo, če je verjetnost sprejemljivosti vsaj 0,95.

Preglednica 2 (4)

| Število rezultatov preskusa za vsako značilnost | Meje sprejemljivosti |
| --- | --- |
| 20 | 0 |
| 21 - 50 | 1 |
| 51 - 80 | 2 |
| 81 - 125 | 3 |
| 126 - 200 | 5 |
| 201 - 260 | 6 |
| 261 - 315 | 7 |
| 316 - 370 | 8 |
| 371 - 435 | 9 |
| 436 - 500 | 10 |
| 501 - 570 | 11 |
| 571 - 645 | 12 |
| 646 - 720 | 13 |
| 721 - 800 | 14 |
| 801 - 860 | 15 |
| 861 - 920 | 16 |
| 921 - 990 | 17 |
| 991 - 1 060 | 18 |
| 1 061 - 1 125 | 19 |
| 1 126 - 1 190 | 20 |
| 1 191 - 1 249 | 21 |

Število rezultatov preskusa za vsako značilnost

Meje sprejemljivosti

20

0

21 - 50

1

51 - 80

2

81 - 125

3

126 - 200

5

201 - 260

6

261 - 315

7

316 - 370

8

371 - 435

9

436 - 500

10

501 - 570

11

571 - 645

12

646 - 720

13

721 - 800

14

801 - 860

15

861 - 920

16

921 - 990

17

991 - 1 060

18

1 061 - 1 125

19

1 126 - 1 190

20

1 191 - 1 249

21

Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preskusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v preglednici 3 kot največja dovoljena raven neskladnosti. Meje temeljijo na ravni sprejemljivosti s 6,5-odstotno neskladnostjo, če je verjetnost sprejemljivosti vsaj 0,95.

Preglednica 3

| Število žarnic v zapisniku | Mejne vrednosti |
| --- | --- |
| - 200 | 21 |
| 201 - 213 | 22 |
| 214 - 227 | 23 |
| 228 - 240 | 24 |
| 241 - 254 | 25 |
| 255 - 268 | 26 |
| 269 - 281 | 27 |
| 282 - 295 | 28 |
| 296 - 308 | 29 |
| 309 - 322 | 30 |
| 323 - 336 | 31 |
| 337 - 349 | 32 |
| 350 - 363 | 33 |
| 364 - 376 | 34 |
| 377 - 390 | 35 |
| 391 - 404 | 36 |
| 405 - 417 | 37 |
| 418 - 431 | 38 |
| 432 - 444 | 39 |
| 445 - 458 | 40 |
| 459 - 472 | 41 |
| 473 - 485 | 42 |
| 486 - 499 | 43 |
| 500 - 512 | 44 |
| 513 - 526 | 45 |
| 527 - 540 | 46 |
| 541 - 553 | 47 |
| 554 - 567 | 48 |
| 568 - 580 | 49 |
| 581 - 594 | 50 |
| 595 - 608 | 51 |
| 609 - 621 | 52 |
| 622 - 635 | 53 |
| 636 - 648 | 54 |
| 649 - 662 | 55 |
| 663 - 676 | 56 |
| 677 - 689 | 57 |
| 690 - 703 | 58 |
| 704 - 716 | 59 |
| 717 - 730 | 60 |
| 731 - 744 | 61 |
| 745 - 757 | 62 |
| 758 - 771 | 63 |
| 772 - 784 | 64 |
| 785 - 798 | 65 |
| 799 - 812 | 66 |
| 813 - 825 | 67 |
| 826 - 839 | 68 |
| 840 - 852 | 69 |
| 853 - 866 | 70 |
| 867 - 880 | 71 |
| 881 - 893 | 72 |
| 894 - 907 | 73 |
| 908 - 920 | 74 |
| 921 - 934 | 75 |
| 935 - 948 | 76 |
| 949 - 961 | 77 |
| 962 - 975 | 78 |
| 976 - 988 | 79 |
| 989 - 1 002 | 80 |
| 1 003 - 1 016 | 81 |
| 1 017 - 1 029 | 82 |
| 1 030 - 1 043 | 83 |
| 1 044 - 1 056 | 84 |
| 1 057 - 1 070 | 85 |
| 1 071 - 1 084 | 86 |
| 1 085 - 1 097 | 87 |
| 1 098 - 1 111 | 88 |
| 1 112 - 1 124 | 89 |
| 1 125 - 1 138 | 90 |
| 1 139 - 1 152 | 91 |
| 1 153 - 1 165 | 92 |
| 1 166 - 1 179 | 93 |
| 1 180 - 1 192 | 94 |
| 1 193 - 1 206 | 95 |
| 1 207 - 1 220 | 96 |
| 1 221 - 1 233 | 97 |
| 1 234 - 1 249 | 98 |

Število žarnic v zapisniku

Mejne vrednosti

- 200

21

201 - 213

22

214 - 227

23

228 - 240

24

241 - 254

25

255 - 268

26

269 - 281

27

282 - 295

28

296 - 308

29

309 - 322

30

323 - 336

31

337 - 349

32

350 - 363

33

364 - 376

34

377 - 390

35

391 - 404

36

405 - 417

37

418 - 431

38

432 - 444

39

445 - 458

40

459 - 472

41

473 - 485

42

486 - 499

43

500 - 512

44

513 - 526

45

527 - 540

46

541 - 553

47

554 - 567

48

568 - 580

49

581 - 594

50

595 - 608

51

609 - 621

52

622 - 635

53

636 - 648

54

649 - 662

55

663 - 676

56

677 - 689

57

690 - 703

58

704 - 716

59

717 - 730

60

731 - 744

61

745 - 757

62

758 - 771

63

772 - 784

64

785 - 798

65

799 - 812

66

813 - 825

67

826 - 839

68

840 - 852

69

853 - 866

70

867 - 880

71

881 - 893

72

894 - 907

73

908 - 920

74

921 - 934

75

935 - 948

76

949 - 961

77

962 - 975

78

976 - 988

79

989 - 1 002

80

1 003 - 1 016

81

1 017 - 1 029

82

1 030 - 1 043

83

1 044 - 1 056

84

1 057 - 1 070

85

1 071 - 1 084

86

1 085 - 1 097

87

1 098 - 1 111

88

1 112 - 1 124

89

1 125 - 1 138

90

1 139 - 1 152

91

1 153 - 1 165

92

1 166 - 1 179

93

1 180 - 1 192

94

1 193 - 1 206

95

1 207 - 1 220

96

1 221 - 1 233

97

1 234 - 1 249

98

Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preskusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v preglednici 4 kot odstotek rezultatov, če je verjetnost sprejemljivosti vsaj 0,95.

Preglednica 4

| Število rezultatov preskusa za vsako značilnost | Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov.
  Sprejemljiva raven neskladnosti 1 % | Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov.
  Sprejemljiva raven neskladnosti 6,5 % |
| --- | --- | --- |
| 1 250 | 1,68 | 7,91 |
| 2 000 | 1,52 | 7,61 |
| 4 000 | 1,37 | 7,29 |
| 6 000 | 1,30 | 7,15 |
| 8 000 | 1,26 | 7,06 |
| 10 000 | 1,23 | 7,00 |
| 20 000 | 1,16 | 6,85 |
| 40 000 | 1,12 | 6,75 |
| 80 000 | 1,09 | 6,68 |
| 100 000 | 1,08 | 6,65 |
| 1 000 000 | 1,02 | 6,55 |

Število rezultatov preskusa za vsako značilnost

Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov.

Sprejemljiva raven neskladnosti 1 %

Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov.

Sprejemljiva raven neskladnosti 6,5 %

1 250

1,68

7,91

2 000

1,52

7,61

4 000

1,37

7,29

6 000

1,30

7,15

8 000

1,26

7,06

10 000

1,23

7,00

20 000

1,16

6,85

40 000

1,12

6,75

80 000

1,09

6,68

100 000

1,08

6,65

1 000 000

1,02

6,55

---

(1)  Ocenjevanje na splošno zajema serijsko izdelane žarnice z žarilno nitko iz posameznih tovarn. Proizvajalec lahko združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem zagotavljanja in upravljanja kakovosti.

(2)  Pri žarnici z več kot enim notranjim elementom (žarilna nitka, senčnik) veljajo podatki skupine značilnosti (mere, moč, svetlobni tok) za vsak posamezni element.

(3)  Reprezentativna razdelitev po kategorijah žarnic, izdelanih z enako tehnologijo nanašanja barve in končne obdelave, ki vključuje žarnice z najmanjšim in največjim premerom zunanjega balona, od katerih vse delujejo pri najvišji nazivni moči.

(4)  V skladu z ISO 2859-1:1999 „Postopki vzorčenja za preverjanje po atributih - Del 1: Programi vzorčenja, indeksirani s sprejemljivo ravnjo kakovosti (AQL) za preverjanje po lotih“, vključno s tehničnim popravkom 1:2001.

---

PRILOGA 8

MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREGLEDE NAKLJUČNIH VZORCEV, KI JIH OPRAVI UPRAVNI ORGAN

1.   Splošno

Zahteve glede skladnosti veljajo za izpolnjene z vidika fotometričnih, geometrijskih, vizualnih in električnih lastnosti, če se upoštevajo določena dovoljena odstopanja za proizvodnjo žarnic z žarilno nitko iz ustreznih podatkovnih listov iz Priloge 1 in ustreznih podatkovnih listov za podnožja.

2.   Skladnost serijsko izdelanih žarnic z žarilno nitko ni sporna, če so rezultati skladni s Prilogo 9 k temu pravilniku.

3.   Če rezultati niso skladni s Prilogo 9 k temu pravilniku, je skladnost proizvodnje sporna in od proizvajalca se zahteva izpolnjevanje zahtev.

4.   Če se uporablja odstavek 3 te priloge, se v dveh mesecih iz zadnje proizvodne serije naključno izbere dodatni vzorec, ki vključuje 250 žarnic z žarilno nitko.

---

PRILOGA 9

SKLADNOST, POTRJENA S PREGLEDOM NAKLJUČNIH VZORCEV

O potrditvi ali zavrnitvi skladnosti se odloča glede na vrednosti iz preglednice 1. Pri vsaki skupini značilnosti se žarnice z žarilno nitko sprejmejo ali zavrnejo v skladu z vrednostmi iz preglednice 1 (1).

Preglednica 1

| | 1 % (2) | 6,5 % (2) |
| --- | --- | --- |
| | Sprejetje | Zavrnitev | Sprejetje | Zavrnitev |
| Velikost prvega vzorca: 125 | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Če je število neskladnih enot večje od 2 (11) in manjše od 5 (16), se izbere drugi vzorec s 125 enotami in oceni 250 enot. | 6 | 7 | 26 | 27 |

1 % (2)

6,5 % (2)

Sprejetje

Zavrnitev

Sprejetje

Zavrnitev

Velikost prvega vzorca: 125

2

5

11

16

Če je število neskladnih enot večje od 2 (11) in manjše od 5 (16), se izbere drugi vzorec s 125 enotami in oceni 250 enot.

6

7

26

27

---

(1)  Predlagani sistem je oblikovan za ocenjevanje skladnosti žarnic z žarilno nitko glede na sprejemljivo raven neskladnosti 1 % in 6,5 % ter temelji na načrtu dvojnega vzorčenja za običajno preverjanje iz Publikacije IEC 60410: Načrti in postopki vzorčenja za preverjanje lastnosti.

(2)  Žarnice z žarilno nitko se pregledajo in rezultati preskusa se zapišejo glede na skupine značilnosti iz preglednice 1 Priloge 7.

---

PRILOGA 10

PREVOD IZRAZOV, UPORABLJENIH NA SLIKAH V PRILOGI 1

| English | Slovenian |
| --- | --- |
| a = major (high wattage) filament | a = glavna žarilna nitka (velike moči) |
| Auxiliary reference plane | Pomožna referenčna ravnina |
| Axis of bulb | Os balona |
| Axis of driving-beam filament | Os žarilne nitke dolgega svetlobnega pramena |
| Axis of high wattage filament | Os žarilne nitke velike moči |
| Axis of low wattage filament | Os žarilne nitke majhne moči |
| Axis of passing-beam filament | Os žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena |
| Axis of the bulb | Os balona |
| b = minor (low wattage) filament | b = sekundarna žarilna nitka (majhne moči) |
| Bulb axis | Os balona |
| Category | Kategorija |
| Central axis sought | Iskana sredinska os |
| Definition of Z – Z line | Opredelitev premice Z – Z |
| Definition: Ring centre and reference axis | Opredelitev: središče odoba in referenčna os |
| Distorsion free area and black top | Območje brez popačenosti in črna kapica |
| Driving | Dolgi |
| Driving-beam | Dolgi svetlobni pramen |
| Driving-beam filament | Žarilna nitka dolgega svetlobnega pramena |
| Driving-beam filament axis | Os žarilne nitke dolgega svetlobnega pramena |
| Earth | Ozemljitev |
| Enlarged centre of View A | Povečano središče pogleda A |
| Enlarged centre of View B | Povečano središče pogleda B |
| Filament axis | Os žarilne nitke |
| Filament centre | Središče žarilne nitke |
| Filament centres | Središča žarilne nitke |
| Filament position | Položaj žarilne nitke |
| Filament position and dimensions | Položaj in mere žarilne nitke |
| First filament turn | Prvi navoj žarilne nitke |
| For driving-beam filament | Za žarilne nitke dolgega svetlobnega pramena |
| For passing-beam filament | Za žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena |
| Ground | Tla |
| High wattage | Velika moč |
| High-wattage filament | Žarilna nitka velike moči |
| Low wattage | Majhna moč |
| Low-wattage filament | Žarilna nitka majhne moči |
| Lug width 3 mm | Širina jezička 3 mm |
| max | Največ |
| Maximum lamp outlines | Največji zunanji deli svetilke |
| Metal free zone | Območje brez kovine |
| Nominal position of lampholder studs | Nominalni položaj vijakov okova žarnice |
| Obscuration angle limits of cap | Omejitve kota zatemnitve podnožja |
| Offset of filament | Zamik žarilne nitke |
| Passing | Kratki |
| Passing beam filament axis | Os žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena |
| Passing-beam | Kratki svetlobni pramen |
| Passing-beam filament | Žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena |
| Permissible offset of filament axis | Dovoljen zamik osi žarilne nitke |
| Plane C | Ravnina C |
| Position and dimensions of filaments | Položaj in mere žarilnih nitk |
| Position of the filaments | Položaj žarilnih nitk |
| Position of the shield | Položaj senčnika |
| Reference axis | Referenčna os |
| Reference boss | Referenčna izboklina |
| Reference diameter | Referenčni premer |
| Reference key | Referenčni nastavek |
| Reference lug | Referenčni jeziček |
| Reference mark | Referenčna oznaka |
| Reference notch | Referenčna zareza |
| Reference pin | Referenčni zatič |
| Reference plane | Referenčna ravnina |
| Ring centre | Središče oboda |
| Second pin | Drugi zatič |
| Section A-B | Razdelek A-B |
| Section D-E | Razdelek D-E |
| Shield | Senčnik |
| Top view | Pogled od zgoraj |
| Top view of driving-beam and passing-beam filament | Pogled of zgoraj na žarilno nitko dolgega in kratkega svetlobnega pramena |
| View A | Pogled A |
| View A passing-beam filament | Pogled A žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena |
| View A: measuring H2 | Pogled A: merjenje H2 |
| View B | Pogled B |
| View B driving-beam filament | Pogled B žarilna nitka dolgega svetlobnega pramena |
| View B: measuring k, h1, h3, f | Pogled B: merjenje k, h1, h3, f |
| View C | Pogled C |
| View C: measuring h4 | Pogled C: merjenje h4 |
| View from A / View from 1 | Pogled od A / pogled od 1 |
| View from B / View from 2 | Pogled od B / pogled od 2 |
| View from C / View from 3 | Pogled od C / pogled od 3 |
| Views A and C | Pogleda A in C |
| Views B and C | Pogleda B in C |
| x mm to reference plane | x mm na referenčno ravnino |
| x to reference plane | x na referenčno ravnino |

English

Slovenian

a = major (high wattage) filament

a = glavna žarilna nitka (velike moči)

Auxiliary reference plane

Pomožna referenčna ravnina

Axis of bulb

Os balona

Axis of driving-beam filament

Os žarilne nitke dolgega svetlobnega pramena

Axis of high wattage filament

Os žarilne nitke velike moči

Axis of low wattage filament

Os žarilne nitke majhne moči

Axis of passing-beam filament

Os žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena

Axis of the bulb

Os balona

b = minor (low wattage) filament

b = sekundarna žarilna nitka (majhne moči)

Bulb axis

Os balona

Category

Kategorija

Central axis sought

Iskana sredinska os

Definition of Z – Z line

Opredelitev premice Z – Z

Definition: Ring centre and reference axis

Opredelitev: središče odoba in referenčna os

Distorsion free area and black top

Območje brez popačenosti in črna kapica

Driving

Dolgi

Driving-beam

Dolgi svetlobni pramen

Driving-beam filament

Žarilna nitka dolgega svetlobnega pramena

Driving-beam filament axis

Os žarilne nitke dolgega svetlobnega pramena

Earth

Ozemljitev

Enlarged centre of View A

Povečano središče pogleda A

Enlarged centre of View B

Povečano središče pogleda B

Filament axis

Os žarilne nitke

Filament centre

Središče žarilne nitke

Filament centres

Središča žarilne nitke

Filament position

Položaj žarilne nitke

Filament position and dimensions

Položaj in mere žarilne nitke

First filament turn

Prvi navoj žarilne nitke

For driving-beam filament

Za žarilne nitke dolgega svetlobnega pramena

For passing-beam filament

Za žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena

Ground

Tla

High wattage

Velika moč

High-wattage filament

Žarilna nitka velike moči

Low wattage

Majhna moč

Low-wattage filament

Žarilna nitka majhne moči

Lug width 3 mm

Širina jezička 3 mm

max

Največ

Maximum lamp outlines

Največji zunanji deli svetilke

Metal free zone

Območje brez kovine

Nominal position of lampholder studs

Nominalni položaj vijakov okova žarnice

Obscuration angle limits of cap

Omejitve kota zatemnitve podnožja

Offset of filament

Zamik žarilne nitke

Passing

Kratki

Passing beam filament axis

Os žarilne nitke kratkega svetlobnega pramena

Passing-beam

Kratki svetlobni pramen

Passing-beam filament

Žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena

Permissible offset of filament axis

Dovoljen zamik osi žarilne nitke

Plane C

Ravnina C

Position and dimensions of filaments

Položaj in mere žarilnih nitk

Position of the filaments

Položaj žarilnih nitk

Position of the shield

Položaj senčnika

Reference axis

Referenčna os

Reference boss

Referenčna izboklina

Reference diameter

Referenčni premer

Reference key

Referenčni nastavek

Reference lug

Referenčni jeziček

Reference mark

Referenčna oznaka

Reference notch

Referenčna zareza

Reference pin

Referenčni zatič

Reference plane

Referenčna ravnina

Ring centre

Središče oboda

Second pin

Drugi zatič

Section A-B

Razdelek A-B

Section D-E

Razdelek D-E

Shield

Senčnik

Top view

Pogled od zgoraj

Top view of driving-beam and passing-beam filament

Pogled of zgoraj na žarilno nitko dolgega in kratkega svetlobnega pramena

View A

Pogled A

View A passing-beam filament

Pogled A žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena

View A: measuring H2

Pogled A: merjenje H2

View B

Pogled B

View B driving-beam filament

Pogled B žarilna nitka dolgega svetlobnega pramena

View B: measuring k, h1, h3, f

Pogled B: merjenje k, h1, h3, f

View C

Pogled C

View C: measuring h4

Pogled C: merjenje h4

View from A / View from 1

Pogled od A / pogled od 1

View from B / View from 2

Pogled od B / pogled od 2

View from C / View from 3

Pogled od C / pogled od 3

Views A and C

Pogleda A in C

Views B and C

Pogleda B in C

x mm to reference plane

x mm na referenčno ravnino

x to reference plane

x na referenčno ravnino

---

| 13.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 297/183 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 297/183

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Spremembe Pravilnika št. 13 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil kategorij M, N in O v zvezi z zaviranjem

Spremembe 11

Spremembe Pravilnika št. 13, objavljene v UL L 257 z dne 30. septembra 2010, str. 1.

Vključuje:

| | Spremembe 11 – začetek veljavnosti: 11. julij 2008 |
| --- | --- |

Spremembe 11 – začetek veljavnosti: 11. julij 2008

| | Revizijo 6 – Spremembo 1 – Popravek 1 |
| --- | --- |

Revizijo 6 – Spremembo 1 – Popravek 1

| | Revizijo 6 – Spremembo 1 – Popravek 2 |
| --- | --- |

Revizijo 6 – Spremembo 1 – Popravek 2

| | Dodatek 1 k Spremembam 11 – začetek veljavnosti: 22. julij 2009 |
| --- | --- |

Dodatek 1 k Spremembam 11 – začetek veljavnosti: 22. julij 2009

| | Dodatek 2 k Spremembam 11 – začetek veljavnosti: 24. oktober 2009 |
| --- | --- |

Dodatek 2 k Spremembam 11 – začetek veljavnosti: 24. oktober 2009

| | Popravek 2 Sprememb 11 – začetek veljavnosti: 24. junij 2009 |
| --- | --- |

Popravek 2 Sprememb 11 – začetek veljavnosti: 24. junij 2009

| | Dodatek 3 k Spremembam 11 – začetek veljavnosti: 17. marec 2010 |
| --- | --- |

Dodatek 3 k Spremembam 11 – začetek veljavnosti: 17. marec 2010

Spremembe kazala

Naslov Priloge 16 se spremeni:

„Priloga 16: Združljivost vlečnih vozil in priklopnikov v zvezi s prenosom podatkov ISO11992“

Priloga 19 Vstavita se nova dodatka 7 in 8:

| | „Priloga 19 – Dodatek 7 – Opisni list za funkcijo stabilnosti vozila |
| --- | --- |

„Priloga 19 – Dodatek 7 – Opisni list za funkcijo stabilnosti vozila

| | Priloga 19 – Dodatek 8 – Poročilo o preskusu funkcije stabilnosti vozila“ |
| --- | --- |

Priloga 19 – Dodatek 8 – Poročilo o preskusu funkcije stabilnosti vozila“

Dodatka 7 in 8 (prejšnja) se preštevilčita v dodatka 9 in 10.

Vstavi se nova Priloga 21

| „Priloga 21: | Posebne zahteve za vozila, opremljena s funkcijo stabilnosti vozila
  Priloga 21 – Dodatek 1 – Uporaba simulacije dinamične stabilnosti
  Priloga 21 – Dodatek 2 – Simulacijsko orodje dinamične stabilnosti in njegovo potrjevanje







  Priloga 21 – | Dodatek 3 – | Poročilo o preskusu s simulacijskim orodjem funkcije stabilnosti vozila“ |
| --- | --- | --- | --- |

„Priloga 21:

Posebne zahteve za vozila, opremljena s funkcijo stabilnosti vozila

Priloga 21 – Dodatek 1 – Uporaba simulacije dinamične stabilnosti

Priloga 21 – Dodatek 2 – Simulacijsko orodje dinamične stabilnosti in njegovo potrjevanje

Priloga 21 –

Dodatek 3 –

Poročilo o preskusu s simulacijskim orodjem funkcije stabilnosti vozila“

Spremembe glavnega besedila Pravilnika

Spremembe glavnega besedila Pravilnika

V celotnem besedilu Pravilnika št. 13 se sklic na „standard ISO 11992:2003“ nadomesti s „standard ISO 11992:2003, vključno s standardom ISO 11992-2:2003 in njegovimi spremembami 1:2007“.

Dodajo se novi odstavki 2.34 do 2.36:

| „2.34. | ‚funkcija stabilnosti vozila‘ pomeni funkcijo elektronskega nadzora vozila, ki izboljša dinamično stabilnost vozila.






  2.34.1 | Funkcija stabilnosti vozila vključuje eno ali oboje od naslednjega:






  (a) | nadzor smeri |
| --- | --- | --- | --- |

„2.34.

‚funkcija stabilnosti vozila‘ pomeni funkcijo elektronskega nadzora vozila, ki izboljša dinamično stabilnost vozila.

2.34.1

Funkcija stabilnosti vozila vključuje eno ali oboje od naslednjega:

(a)

nadzor smeri

| (b) | nadzor proti prevrnitvi |
| --- | --- |

(b)

nadzor proti prevrnitvi

| 2.34.2 | Nadzorne funkcije v okviru funkcije stabilnosti vozila:






  2.34.2.1 | ‚nadzor smeri‘ pomeni funkcijo v okviru funkcije stabilnosti vozila, ki vozniku motornega vozila v primeru podkrmiljenja ali prekrmiljenja pomaga ohraniti želeno smer znotraj fizičnih omejitev vozila ter pomaga ohranjati priklopnik v smeri vožnje vlečnega vozila. |
| --- | --- | --- |

2.34.2

Nadzorne funkcije v okviru funkcije stabilnosti vozila:

2.34.2.1

‚nadzor smeri‘ pomeni funkcijo v okviru funkcije stabilnosti vozila, ki vozniku motornega vozila v primeru podkrmiljenja ali prekrmiljenja pomaga ohraniti želeno smer znotraj fizičnih omejitev vozila ter pomaga ohranjati priklopnik v smeri vožnje vlečnega vozila.

| 2.34.2.2 | ‚nadzor proti prevrnitvi‘ pomeni funkcijo v okviru funkcije stabilnosti vozila, ki se v primeru nevarnosti prevrnitve odzove tako, da stabilizira motorno vozilo ali kombinacijo vlečnega vozila in priklopnika ali priklopnik med dinamičnimi manevri znotraj fizičnih omejitev vozila. |
| --- | --- |

2.34.2.2

‚nadzor proti prevrnitvi‘ pomeni funkcijo v okviru funkcije stabilnosti vozila, ki se v primeru nevarnosti prevrnitve odzove tako, da stabilizira motorno vozilo ali kombinacijo vlečnega vozila in priklopnika ali priklopnik med dinamičnimi manevri znotraj fizičnih omejitev vozila.

| 2.35. | ‚zadevni priklopnik‘ je priklopnik, ki predstavlja tip priklopnika, za katerega se zahteva homologacija. |
| --- | --- |

2.35.

‚zadevni priklopnik‘ je priklopnik, ki predstavlja tip priklopnika, za katerega se zahteva homologacija.

| 2.36. | „faktor zaviranja (BF)“ je vhodno in izhodno razmerje ojačanja zavore.“ |
| --- | --- |

2.36.

„faktor zaviranja (BF)“ je vhodno in izhodno razmerje ojačanja zavore.“

V odstavku 4.2 se „(zdaj 10)“ glasi „(zdaj 11)“.

Vstavi se nov odstavek 5.1.3.6.1:

| „5.1.3.6.1 | Podpora sporočil, opredeljenih v standardu ISO 11992-2:2003, ki vključuje spremembe 1:2007, je določena v Prilogi 16 k temu pravilniku za bodisi vlečno vozilo ali priklopnik.“ |
| --- | --- |

„5.1.3.6.1

Podpora sporočil, opredeljenih v standardu ISO 11992-2:2003, ki vključuje spremembe 1:2007, je določena v Prilogi 16 k temu pravilniku za bodisi vlečno vozilo ali priklopnik.“

Odstavka 5.1.3.6.1 in 5.1.3.6.2 (prej) se preštevilčita v odstavka 5.1.3.6.2 in 5.1.3.6.3.

V odstavku 5.2.1.30.5 se črtata sklic na opombo 12 in opomba 12.

Doda se nov odstavek 5.2.1.32 (vključno s sklicem na novo opombo 12 in novo opombo 12):

| „5.2.1.32. | Ob upoštevanju določb odstavka 12.4 tega pravilnika se vsa vozila kategorij M2, M3, N2 in N3
   (1), ki nimajo več kot tri osi, opremijo s funkcijo stabilnosti vozila. Ta mora vključevati nadzor proti prevrnitvi in nadzor smeri ter izpolnjevati tehnične zahteve iz Priloge 21 k temu pravilniku.“ |
| --- | --- |

„5.2.1.32.

Ob upoštevanju določb odstavka 12.4 tega pravilnika se vsa vozila kategorij M2, M3, N2 in N3
   (1), ki nimajo več kot tri osi, opremijo s funkcijo stabilnosti vozila. Ta mora vključevati nadzor proti prevrnitvi in nadzor smeri ter izpolnjevati tehnične zahteve iz Priloge 21 k temu pravilniku.“

Odstavek 5.2.2.17.1 se spremeni (vključno s črtanjem opombe):

| „5.2.2.17.1 | Priklopniki, opremljeni s funkcijo stabilnosti vozila, kot je opredeljena v odstavku 2.34 tega pravilnika morajo v primeru okvare ali napake funkcije stabilnosti priklopnika na okvaro ali napako opozoriti z ločenim rumenim opozorilnim signalom iz odstavka 5.2.1.29.2 prek sponke 5 konektorja iz standarda ISO 7638:1997.
  Opozorilni signal mora biti stalen in ostati prižgan, dokler se okvara ali napaka ne odpravi in je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno.“ |
| --- | --- |

„5.2.2.17.1

Priklopniki, opremljeni s funkcijo stabilnosti vozila, kot je opredeljena v odstavku 2.34 tega pravilnika morajo v primeru okvare ali napake funkcije stabilnosti priklopnika na okvaro ali napako opozoriti z ločenim rumenim opozorilnim signalom iz odstavka 5.2.1.29.2 prek sponke 5 konektorja iz standarda ISO 7638:1997.

Opozorilni signal mora biti stalen in ostati prižgan, dokler se okvara ali napaka ne odpravi in je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno.“

V odstavku 5.2.2.22.1 se črtata sklic na opombo 19 in opomba 19.

V odstavku 5.2.2.22.2 se sklic na opombo 20 in opomba 20 preštevilčita v opombo 19, sklic na opombo 21 in opomba 21 pa se črtata.

Doda se nov odstavek 5.2.2.23 (vključno s sklicem na novo opombo 20 in novo opombo 20):

| „5.2.2.23. | Ob upoštevanju določb odstavka 12.4 tega pravilnika se vsa vozila kategorij O3 in O4
   (2), ki nimajo več kot 3 osi in imajo zračno vzmetenje, opremijo s funkcijo stabilnosti vozila. Ta mora vključevati vsaj nadzor proti prevrnitvi in izpolnjevati tehnične zahteve iz Priloge 21 k temu pravilniku.“ |
| --- | --- |

„5.2.2.23.

Ob upoštevanju določb odstavka 12.4 tega pravilnika se vsa vozila kategorij O3 in O4
   (2), ki nimajo več kot 3 osi in imajo zračno vzmetenje, opremijo s funkcijo stabilnosti vozila. Ta mora vključevati vsaj nadzor proti prevrnitvi in izpolnjevati tehnične zahteve iz Priloge 21 k temu pravilniku.“

Doda se nov odstavek 12.1.6 (vključno z opombo 21):

| „12.1.6 | Od uradnega začetka veljavnosti Sprememb 11 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s Spremembami 11 (3). |
| --- | --- |

„12.1.6

Od uradnega začetka veljavnosti Sprememb 11 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s Spremembami 11 (3).

Doda se nov odstavek 12.1.7:

| „12.1.7 | Dodatek 1 k Spremembam 11 tega pravilnika se uporablja, kakor je določeno v odstavku 12.4.1“ |
| --- | --- |

„12.1.7

Dodatek 1 k Spremembam 11 tega pravilnika se uporablja, kakor je določeno v odstavku 12.4.1“

Doda se nov odstavek 12.1.8:

| „12.1.8 | Od uradnega začetka veljavnosti Dodatka 2 k Spremembam 11 tega pravilnika nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dodatkom 2 k Spremembam 11.“ |
| --- | --- |

„12.1.8

Od uradnega začetka veljavnosti Dodatka 2 k Spremembam 11 tega pravilnika nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dodatkom 2 k Spremembam 11.“

Doda se nov odstavek 12.2.6:

| „12.2.6 | Po 48 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 1 k Spremembam 11 tega pravilnika pogodbenice podelijo homologacijo za vozila, ki so izvzeta na podlagi odstavkov 5.2.1.32 in 5.2.2.23, vključno z opombami, le če izpolnjujejo zahteve Dodatka 1 k Spremembam 11 tega pravilnika.“ |
| --- | --- |

„12.2.6

Po 48 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 1 k Spremembam 11 tega pravilnika pogodbenice podelijo homologacijo za vozila, ki so izvzeta na podlagi odstavkov 5.2.1.32 in 5.2.2.23, vključno z opombami, le če izpolnjujejo zahteve Dodatka 1 k Spremembam 11 tega pravilnika.“

Doda se nov odstavek 12.2.7:

| „12.2.7 | Po 48 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 2 k Spremembam 11 tega pravilnika pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip vozila, ki je v homologacijskem postopku, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 2 k Spremembam 11.“ |
| --- | --- |

„12.2.7

Po 48 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 2 k Spremembam 11 tega pravilnika pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip vozila, ki je v homologacijskem postopku, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 2 k Spremembam 11.“

Doda se nov odstavek 12.3.2:

| „12.3.2 | Po 84 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 2 k Spremembam 11 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prvo nacionalno registracijo (začetek uporabe) vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz Dodatka 2 k Spremembam 11 tega pravilnika.“ |
| --- | --- |

„12.3.2

Po 84 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 2 k Spremembam 11 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prvo nacionalno registracijo (začetek uporabe) vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz Dodatka 2 k Spremembam 11 tega pravilnika.“

Doda se nov odstavek 12.4 (vključno z opombo (*)

„12.4   Obvezne določbe za vozila, opremljena s funkcijo stabilnosti vozila

| 12.4.1 | Zahteve za opremo vozil s funkcijo stabilnosti vozila, kot je določeno v odstavkih 5.2.1.32 in 5.2.2.23 tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s Spremembami 11, se uporabljajo:







  Kategorija vozila | Datum začetka uporabe (od datuma po začetku veljavnosti Sprememb 11) |
| --- | --- | --- |
| Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip vozila, ki je v homologacijskem postopku, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s Spremembami 11. | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko zavrnejo prvo nacionalno ali regionalno registracijo vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz Sprememb 11 tega pravilnika. |
| M2 | 60 mesecev | 84 mesecev |
| M3 (razred III) (4) | 12 mesecev | 36 mesecev |
| MM3 < 16 ton (pnevmatski prenos) | 24 mesecev | 48 mesecev |
| M3 (razred II in B (hidravlični prenos) | 60 mesecev | 84 mesecev |
| M3 (razred III) (hidravlični prenos) | 60 mesecev | 84 mesecev |
| M3 (razred III) | (pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči) |

12.4.1

Zahteve za opremo vozil s funkcijo stabilnosti vozila, kot je določeno v odstavkih 5.2.1.32 in 5.2.2.23 tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s Spremembami 11, se uporabljajo:

Kategorija vozila

Datum začetka uporabe (od datuma po začetku veljavnosti Sprememb 11)

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip vozila, ki je v homologacijskem postopku, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s Spremembami 11.

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko zavrnejo prvo nacionalno ali regionalno registracijo vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz Sprememb 11 tega pravilnika.

M2

60 mesecev

84 mesecev

M3 (razred III) (4)

12 mesecev

36 mesecev

MM3 < 16 ton (pnevmatski prenos)

24 mesecev

48 mesecev

M3 (razred II in B (hidravlični prenos)

60 mesecev

84 mesecev

M3 (razred III) (hidravlični prenos)

60 mesecev

84 mesecev

M3 (razred III)

(pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči)

72 mesecev

96 mesecev

| M3 (razred II) | (pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči) |
| --- | --- |

M3 (razred II)

(pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči)

72 mesecev

96 mesecev

M3 (drugo)

24 mesecev

48 mesecev

N2 (hidravlični prenos)

60 mesecev

84 mesecev

| N2 | (pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči) |
| --- | --- |

N2

(pnevmatski prenos signala in hidravlični prenos moči)

72 mesecev

96 mesecev

NN2 (drugo)

48 mesecev

72 mesecev

N3 (dvoosni vlačilci za polpriklopnike)

12 mesecev

36 mesecev

| N3 | (dvoosni vlačilci za polpriklopnike s pnevmatskim prenosom signala (ABS)) |
| --- | --- |

N3

(dvoosni vlačilci za polpriklopnike s pnevmatskim prenosom signala (ABS))

36 mesecev

60 mesecev

N3 (3 osi z elektronskim prenosom signala (EBS))

36 mesecev

60 mesecev

N3 (2 in 3 osi s pnevmatskim prenosom signala (ABS))

48 mesecev

72 mesecev

N3 (drugo)

24 mesecev

48 mesecev

O3 (kombinirana osna obremenitev od 3,5 do 7,5 tone)

48 mesecev

72 mesecev

O3 (drugo)

36 mesecev

60 mesecev

O4

24 mesecev

36 mesecev

Odstavka 12.4 in 12.4.1 (prej) se preštevilčita v odstavka 12.5 in 12.5.1.

Spremembe Priloge 2

Spremembe Priloge 2

V Prilogi 2 se dodata novi točki 14.14 in 14.14.1:

| „14.14. | Vozilo je opremljeno s funkcijo stabilnosti vozila: | da/ne (2) |
| --- | --- | --- |
| Če je odgovor pritrdilen: ... | |
| Funkcija stabilnosti vozila je bila preskušena v skladu z in izpolnjuje zahteve iz Priloge 21: | da/ne (2) |
| Funkcija stabilnosti vozila je neobvezna oprema: | da/ne (2) |
| Funkcija stabilnosti vozila vključuje nadzor smeri: | da/ne (2) |
| Funkcija stabilnosti vozila vključuje nadzor proti prevrnitvi: | da/ne (2) |
| 14.14.1 | Če se uporablja poročilo o preskusu iz Priloge 19, se navede številka poročila o preskusu: ...“ | |

„14.14.

Vozilo je opremljeno s funkcijo stabilnosti vozila:

da/ne (2)

Če je odgovor pritrdilen: ...

Funkcija stabilnosti vozila je bila preskušena v skladu z in izpolnjuje zahteve iz Priloge 21:

da/ne (2)

Funkcija stabilnosti vozila je neobvezna oprema:

da/ne (2)

Funkcija stabilnosti vozila vključuje nadzor smeri:

da/ne (2)

Funkcija stabilnosti vozila vključuje nadzor proti prevrnitvi:

da/ne (2)

14.14.1

Če se uporablja poročilo o preskusu iz Priloge 19, se navede številka poročila o preskusu: ...“

Spremembe Priloge 10

Spremembe Priloge 10

Opomba 2 v odstavku 1.3.1 Priloge 10 se spremeni:

| „(2) | Pri večkratnih oseh, pri katerih je razmik med dvema sosednjim osema večji od 2,0 m, se vsaka posamezna os šteje za neodvisno skupino osi.“ |
| --- | --- |

„(2)

Pri večkratnih oseh, pri katerih je razmik med dvema sosednjim osema večji od 2,0 m, se vsaka posamezna os šteje za neodvisno skupino osi.“

Spremembe Priloge 11

Spremembe Priloge 11

Priloga 11

Priloga 11

Odstavek 2 se spremeni:

| „2. | Izraz ‚enak‘, kot je uporabljen v odstavkih 1.1, 1.2 in 1.3 zgoraj, pomeni enak v geometrijskih in mehanskih značilnostih sestavnih delov vozila iz navedenih odstavkov in v materialih, iz katerih so ti sestavni deli izdelani.
  Pri priklopnikih se šteje, da so te zahteve izpolnjene glede odstavkov 1.1 in 1.2 zgoraj, če poročilo za referenčno os/zavoro vsebuje identifikacijske oznake iz odstavka 3.7 Dodatka 2 te priloge za os/zavoro zadevnega priklopnika.
  ‚Referenčna os/zavora‘ je os/zavora, za katero obstaja poročilo, navedeno v odstavku 3.9 Dodatka 2 te priloge.“ |
| --- | --- |

„2.

Izraz ‚enak‘, kot je uporabljen v odstavkih 1.1, 1.2 in 1.3 zgoraj, pomeni enak v geometrijskih in mehanskih značilnostih sestavnih delov vozila iz navedenih odstavkov in v materialih, iz katerih so ti sestavni deli izdelani.

Pri priklopnikih se šteje, da so te zahteve izpolnjene glede odstavkov 1.1 in 1.2 zgoraj, če poročilo za referenčno os/zavoro vsebuje identifikacijske oznake iz odstavka 3.7 Dodatka 2 te priloge za os/zavoro zadevnega priklopnika.

‚Referenčna os/zavora‘ je os/zavora, za katero obstaja poročilo, navedeno v odstavku 3.9 Dodatka 2 te priloge.“

Priloga 11 – Dodatek 1

Priloga 11 – Dodatek 1

Preglednica I se spremeni (vključno z opombo (1)):

1

| | „Osi vozila | Referenčne osi |
| --- | --- | --- |
| Statična masa (P) (5) | Zavorna sila, potrebna na kolesih | Hitrost | Preskusna masa (Pe) (5) | Zavorna sila, ki se razvije na kolesih | Hitrost |
| kg | N | km/h | kg | N | km/h |
| Os št. 1 | | | | | | |
| Os št. 2 | | | | | | |
| Os št. 3 | | | | | | |
| Os št. 4 | | | | | | |

„Osi vozila

Referenčne osi

Statična masa (P) (5)

Zavorna sila, potrebna na kolesih

Hitrost

Preskusna masa (Pe) (5)

Zavorna sila, ki se razvije na kolesih

Hitrost

kg

N

km/h

kg

N

km/h

Os št. 1

Os št. 2

Os št. 3

Os št. 4

Tretja vrstica preglednice III se spremeni (vključno z opombo 2):

| | „REFERENČNA OS ...
  (priložen izvod) |
| --- | --- |

„REFERENČNA OS ...

(priložen izvod)

| | POROČILO ŠT ... |
| --- | --- |

POROČILO ŠT ...

| | Datum ... |
| --- | --- |

Datum ...

| | Tip I | Tip III |
| --- | --- | --- |
| Zavorna sila na os (N)
  (glej odstavek 4.2.1 Dodatka 2) | | |
| Os št. 1 | T1 = ... % Fe | T1 = ... % Fe |
| Os št. 2 | T2 = ... % Fe | T2 = ... % Fe |
| Os št. 3 | T3 = ... % Fe | T3 = ... % Fe |
| ... | ... | ...“ |

Tip I

Tip III

Zavorna sila na os (N)

(glej odstavek 4.2.1 Dodatka 2)

Os št. 1

T1 = ... % Fe

T1 = ... % Fe

Os št. 2

T2 = ... % Fe

T2 = ... % Fe

Os št. 3

T3 = ... % Fe

T3 = ... % Fe

...

...

...“

Priloga 11 – Dodatek 2

Priloga 11 – Dodatek 2

Vstavi se nov odstavek 1.2.2:

| „1.2.2 | Preskusi, ki se opravijo skladno s tem dodatkom pred Dodatkom 2 k Spremembam 11 tega pravilnika, ki skupaj z dopolnilnimi podatki proizvajalca vozila/osi/zavore zagotavljajo dovolj informacij za izpolnjevanje zahtev dodatka 2 k Spremembam 11, se lahko uporabijo za novo poročilo ali razširitev obstoječega poročila o preskusu, ne da bi bilo treba izvesti dejanske preskuse.“ |
| --- | --- |

„1.2.2

Preskusi, ki se opravijo skladno s tem dodatkom pred Dodatkom 2 k Spremembam 11 tega pravilnika, ki skupaj z dopolnilnimi podatki proizvajalca vozila/osi/zavore zagotavljajo dovolj informacij za izpolnjevanje zahtev dodatka 2 k Spremembam 11, se lahko uporabijo za novo poročilo ali razširitev obstoječega poročila o preskusu, ne da bi bilo treba izvesti dejanske preskuse.“

Odstavek 2 se spremeni:

‚2.   SIMBOLI IN OPREDELITVE

2.1   Simboli

| P | = | del mase vozila, ki jo nosi os pod statičnimi pogoji |
| --- | --- | --- |
| F | = | normalna reakcija površine ceste na os pod statičnimi pogoji = P·g |
| FR | = | skupna normalna statična reakcija cestišča na kolesa priklopnega vozila |
| Fe | = | preskusna osna obremenitev |
| Pe | = | Fe/g |
| g | = | gravitacijski pospešek: g = 9,81 m/s2 |
| C | = | vhodni navor zavore |
| C0 | = | prag vhodnega navora zavore, opredelitev je v odstavku 2.2.2 |
| C0,dec | = | določen prag vhodnega navora zavore |
| Cmax | = | določen najvišji vhodni navor zavore |
| R | = | kotalni (dinamični) polmer pnevmatike |
| T | = | zavorna sila na dotikališču pnevmatike s cesto |
| TR | = | skupna zavorna sila na dotikališču pnevmatike priklopnika s cesto |
| M | = | zavorni navor = T·R |
| z | = | zavorno razmerje = T/F ali M/(R·F) |
| s | = | hod bata zavornega valja (delovni hod plus prazni hod) |
| sp | = | glej Dodatek 9 Priloge 19 |
| ThA | = | glej Dodatek 9 Priloge 19 |
| l | = | dolžina vzvoda |
| r | = | notranji polmer zavornih bobnov ali učinkoviti polmer zavornih kolutov |
| p | = | tlak aktiviranja zavor |

P

=

del mase vozila, ki jo nosi os pod statičnimi pogoji

F

=

normalna reakcija površine ceste na os pod statičnimi pogoji = P·g

FR

=

skupna normalna statična reakcija cestišča na kolesa priklopnega vozila

Fe

=

preskusna osna obremenitev

Pe

=

Fe/g

g

=

gravitacijski pospešek: g = 9,81 m/s2

C

=

vhodni navor zavore

C0

=

prag vhodnega navora zavore, opredelitev je v odstavku 2.2.2

C0,dec

=

določen prag vhodnega navora zavore

Cmax

=

določen najvišji vhodni navor zavore

R

=

kotalni (dinamični) polmer pnevmatike

T

=

zavorna sila na dotikališču pnevmatike s cesto

TR

=

skupna zavorna sila na dotikališču pnevmatike priklopnika s cesto

M

=

zavorni navor = T·R

z

=

zavorno razmerje = T/F ali M/(R·F)

s

=

hod bata zavornega valja (delovni hod plus prazni hod)

sp

=

glej Dodatek 9 Priloge 19

ThA

=

glej Dodatek 9 Priloge 19

l

=

dolžina vzvoda

r

=

notranji polmer zavornih bobnov ali učinkoviti polmer zavornih kolutov

p

=

tlak aktiviranja zavor

Opomba: Simboli s pripono ‚e‘ se nanašajo na parametre, povezane s preskusom referenčnih zavor in se lahko po potrebi dodajo drugim simbolom.

2.2   Opredelitev pojmov

2.2.1   Masa koluta ali bobna

| 2.2.1.1 | ‚Določena masa‘ je masa, ki jo določi proizvajalec in je reprezentativna masa za identifikacijsko oznako zavore (glej odstavek 3.7.2.2 tega dodatka). |
| --- | --- |

2.2.1.1

‚Določena masa‘ je masa, ki jo določi proizvajalec in je reprezentativna masa za identifikacijsko oznako zavore (glej odstavek 3.7.2.2 tega dodatka).

| 2.2.1.2 | ‚Nazivna preskusna masa‘ je masa, ki jo proizvajalec določi za boben ali kolut kot maso, s katero tehnična služba izvede ustrezne preskuse. |
| --- | --- |

2.2.1.2

‚Nazivna preskusna masa‘ je masa, ki jo proizvajalec določi za boben ali kolut kot maso, s katero tehnična služba izvede ustrezne preskuse.

| 2.2.1.3 | ‚Dejanska preskusna masa‘ je masa, ki jo tehnična služba izmeri pred preskusom. |
| --- | --- |

2.2.1.3

‚Dejanska preskusna masa‘ je masa, ki jo tehnična služba izmeri pred preskusom.

2.2.2   ‚Prag vhodnega navora zavore‘:

| 2.2.2.1 | Prag vhodnega navora zavore ‚C0‘ je vhodni navor, ki je potreben za merljivi zavorni navor. Ta navor se lahko določi z ekstrapolacijo meritev v območju, ki ne presega 15 odstotkov vrednosti zaviranja ali z drugimi enakovrednimi metodami (npr. odstavek 1.3.1.1 Priloge 10). |
| --- | --- |

2.2.2.1

Prag vhodnega navora zavore ‚C0‘ je vhodni navor, ki je potreben za merljivi zavorni navor. Ta navor se lahko določi z ekstrapolacijo meritev v območju, ki ne presega 15 odstotkov vrednosti zaviranja ali z drugimi enakovrednimi metodami (npr. odstavek 1.3.1.1 Priloge 10).

| 2.2.2.2 | Prag vhodnega navora zavore ‚C0,dec‘ je prag vhodnega navora zavore, ki ga določi proizvajalec in je reprezentativen prag vhodnega navora zavore (glej odstavek 3.7.2.2.1 tega dodatka) in je potreben za izdelavo diagrama 2 Priloge 19. |
| --- | --- |

2.2.2.2

Prag vhodnega navora zavore ‚C0,dec‘ je prag vhodnega navora zavore, ki ga določi proizvajalec in je reprezentativen prag vhodnega navora zavore (glej odstavek 3.7.2.2.1 tega dodatka) in je potreben za izdelavo diagrama 2 Priloge 19.

| 2.2.2.3 | Prag vhodnega navora zavore ‚C0,e‘ se določi s postopkom iz odstavka 2.2.2.1 zgoraj, in sicer ga izmeri tehnična služba ob koncu preskusa. |
| --- | --- |

2.2.2.3

Prag vhodnega navora zavore ‚C0,e‘ se določi s postopkom iz odstavka 2.2.2.1 zgoraj, in sicer ga izmeri tehnična služba ob koncu preskusa.

2.2.3   ‚Zunanji premer koluta‘:

| 2.2.3.1 | ‚Določen zunanji premer‘ je zunanji premer koluta, ki ga določi proizvajalec in je reprezentativen zunanji premer za kolut (glej odstavek 3.7.2.2.1 tega dodatka). |
| --- | --- |

2.2.3.1

‚Določen zunanji premer‘ je zunanji premer koluta, ki ga določi proizvajalec in je reprezentativen zunanji premer za kolut (glej odstavek 3.7.2.2.1 tega dodatka).

| 2.2.3.2 | ‚Nazivni zunanji premer‘ je zunanji premer, ki ga proizvajalec določi za kolut, na katerem tehnična služba izvede ustrezen preskus. |
| --- | --- |

2.2.3.2

‚Nazivni zunanji premer‘ je zunanji premer, ki ga proizvajalec določi za kolut, na katerem tehnična služba izvede ustrezen preskus.

| 2.2.3.3 | ‚Dejanski zunanji premer‘ je zunanji premer, ki ga tehnična služba izmeri pred preskusom. |
| --- | --- |

2.2.3.3

‚Dejanski zunanji premer‘ je zunanji premer, ki ga tehnična služba izmeri pred preskusom.

2.2.4   ‚Dejanska dolžina odmične gredi‘ je razdalja od središčnice odmikača v obliki črke S do središčnice prestavne ročice.‘

Odstavek 3.4 se spremeni tako, da se glasi:

„3.4   Preskusni pogoji (splošno)“

Odstavki 3.7 do 3.7.3 se črtajo.

Vstavijo se novi odstavki 3.7 do 3.9.4 jo:

„3.7   Podatki za identifikacijo

3.7.1   Na osi morajo biti na vidnem mestu čitljivo in neizbrisno skupaj in v kateremkoli vrstnem redu navedeni vsaj naslednji identifikacijski podatki:

| (a) | proizvajalec osi in/ali znamka; |
| --- | --- |

(a)

proizvajalec osi in/ali znamka;

| (b) | identifikacijska oznaka osi (glej odstavek 3.7.2.1 tega dodatka); |
| --- | --- |

(b)

identifikacijska oznaka osi (glej odstavek 3.7.2.1 tega dodatka);

| (c) | identifikacijska oznaka zavore (glej odstavek 3.7.2.2 tega dodatka); |
| --- | --- |

(c)

identifikacijska oznaka zavore (glej odstavek 3.7.2.2 tega dodatka);

| (d) | identifikacijska oznaka Fe (glej odstavek 3.7.2.3 tega dodatka); |
| --- | --- |

(d)

identifikacijska oznaka Fe (glej odstavek 3.7.2.3 tega dodatka);

| (e) | osnovni del številke poročila o preskusu (glej odstavek 3.9 tega dodatka). |
| --- | --- |

(e)

osnovni del številke poročila o preskusu (glej odstavek 3.9 tega dodatka).

Spodaj je podan primer:

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

3.7.1.1   Na nevgrajeni napravi za samodejno nastavljanje zavor morajo biti na vidnem mestu čitljivo in neizbrisno skupaj navedeni vsaj naslednji identifikacijski podatki:

| (a) | proizvajalec in/ali znamka; |
| --- | --- |

(a)

proizvajalec in/ali znamka;

| (b) | tip; |
| --- | --- |

(b)

tip;

| (c) | različica. |
| --- | --- |

(c)

različica.

3.7.1.2   Znamka in tip vsake zavorne obloge morata biti čitljivo in neizbrisno vidna, ko je obloga/ploščica vgrajena na zavorno čeljust/nosilno ploščo.

3.7.2   Identifikacijske oznake

3.7.2.1   Identifikacijska oznaka osi

Identifikacijska oznaka osi razvršča os glede zavorne sile/navorne zmogljivosti, kot jih navaja proizvajalec osi.

Identifikacijska oznaka osi je alfanumerična številka, sestavljena iz štirih znakov „ID1-“, ki jim sledi največ 20 znakov.

3.7.2.2   Identifikacijska oznaka zavore

Identifikacijska oznaka je alfanumerična številka, sestavljena iz štirih znakov „ID2-“, ki jim sledi največ 20 znakov.

Zavora z enako identifikacijsko oznako je zavora, ki se ne razlikuje glede na naslednja merila:

| (a) | tip zavor (npr. bobnasta (z odmikačem v obliki črke S, zagozda itd.) ali kolutna zavora (pritrjen, plavajoč, enojni ali dvojni kolut itd.)); |
| --- | --- |

(a)

tip zavor (npr. bobnasta (z odmikačem v obliki črke S, zagozda itd.) ali kolutna zavora (pritrjen, plavajoč, enojni ali dvojni kolut itd.));

| (b) | osnovni material (npr. železen ali neželezen) za ohišje sedla kolutne zavore, nosilec zavor, zavorni kolut in zavorni boben; |
| --- | --- |

(b)

osnovni material (npr. železen ali neželezen) za ohišje sedla kolutne zavore, nosilec zavor, zavorni kolut in zavorni boben;

| (c) | mere s pripono „e“ skladno s slikama 2A in 2B v Dodatku 2B k tej prilogi; |
| --- | --- |

(c)

mere s pripono „e“ skladno s slikama 2A in 2B v Dodatku 2B k tej prilogi;

| (d) | osnovno metodo, ki se uporablja v zavori za ustvarjanje zavorne sile; |
| --- | --- |

(d)

osnovno metodo, ki se uporablja v zavori za ustvarjanje zavorne sile;

| (e) | pri kolutnih zavorah način vgradnje tornega obroča: pritrjeno ali plavajoče; |
| --- | --- |

(e)

pri kolutnih zavorah način vgradnje tornega obroča: pritrjeno ali plavajoče;

| (f) | faktor zaviranja BF; |
| --- | --- |

(f)

faktor zaviranja BF;

| (g) | različne značilnosti zavor glede na zahteve Priloge 11, ki niso zajete v pododstavku 3.7.2.2.1. |
| --- | --- |

(g)

različne značilnosti zavor glede na zahteve Priloge 11, ki niso zajete v pododstavku 3.7.2.2.1.

3.7.2.2.1   Razlike, ki so dovoljene v okviru iste identifikacijske oznake

Ista identifikacijska oznaka zavore lahko vključuje različne značilnosti glede na naslednja merila:

| (a) | povečanje najvišjega določenega vhodnega navora zavore Cmax; |
| --- | --- |

(a)

povečanje najvišjega določenega vhodnega navora zavore Cmax;

| (b) | odstopanje določene mase zavornega bobna in zavornega koluta mdec: ± 20 odstotkov; |
| --- | --- |

(b)

odstopanje določene mase zavornega bobna in zavornega koluta mdec: ± 20 odstotkov;

| (c) | način pritrditve zavornih oblog ali zavornih ploščic na zavorno čeljust/nosilno ploščo; |
| --- | --- |

(c)

način pritrditve zavornih oblog ali zavornih ploščic na zavorno čeljust/nosilno ploščo;

| (d) | pri kolutnih zavorah povečanje največje zmogljivosti hoda zavore; |
| --- | --- |

(d)

pri kolutnih zavorah povečanje največje zmogljivosti hoda zavore;

| (e) | učinkovito dolžino odmične gredi; |
| --- | --- |

(e)

učinkovito dolžino odmične gredi;

| (f) | določen prag navora C0,dec; |
| --- | --- |

(f)

določen prag navora C0,dec;

| (g) | ± 5 mm od določenega zunanjega premera koluta; |
| --- | --- |

(g)

± 5 mm od določenega zunanjega premera koluta;

| (h) | tip hlajenja koluta (prezračevani ali neprezračevani); |
| --- | --- |

(h)

tip hlajenja koluta (prezračevani ali neprezračevani);

| (i) | pesto (z vgrajenim pestom ali brez njega); |
| --- | --- |

(i)

pesto (z vgrajenim pestom ali brez njega);

| (j) | kolut z vgrajenim bobnom – z delovanjem parkirne zavore ali brez njega; |
| --- | --- |

(j)

kolut z vgrajenim bobnom – z delovanjem parkirne zavore ali brez njega;

| (k) | geometrijsko razmerje med tornimi površinami kolutov in vgradnjo koluta; |
| --- | --- |

(k)

geometrijsko razmerje med tornimi površinami kolutov in vgradnjo koluta;

| (l) | tip zavorne obloge; |
| --- | --- |

(l)

tip zavorne obloge;

| (m) | različice materiala (razen sprememb osnovnega materiala, glej odstavek 3.7.2.2), za katere proizvajalec potrdi, da taka sprememba materiala ne spreminja učinkovitosti glede na zahtevane preskuse; |
| --- | --- |

(m)

različice materiala (razen sprememb osnovnega materiala, glej odstavek 3.7.2.2), za katere proizvajalec potrdi, da taka sprememba materiala ne spreminja učinkovitosti glede na zahtevane preskuse;

| (n) | nosilno ploščo in čeljusti. |
| --- | --- |

(n)

nosilno ploščo in čeljusti.

3.7.2.3   Identifikacijska oznaka Fe

Identifikacijska oznaka Fe navaja preskusno osno obremenitev. Je alfanumerična številka, sestavljena iz štirih znakov „ID3-“, ki jim sledi vrednost Fe v daN, brez identifikacijske oznake enote „daN“.

3.7.2.4   Identifikacijska oznaka poročila o preskusu

Identifikacijska oznaka poročila o preskusu je alfanumerična številka, sestavljena iz štirih znakov „ID4-“, ki jim sledi osnovni del številke poročila o preskusu.

3.7.3   Naprava za samodejno nastavljanje zavor (vgrajena in nevgrajena)

3.7.3.1   Tipi naprave za samodejno nastavljanje zavor

Isti tip naprave za samodejno nastavljanje zavor se ne razlikuje glede na naslednja merila:

| (a) | telo: osnovni material (npr. železen ali neželezen, lito železo ali kovano jeklo); |
| --- | --- |

(a)

telo: osnovni material (npr. železen ali neželezen, lito železo ali kovano jeklo);

| (b) | najvišji dovoljeni moment zavorne gredi; |
| --- | --- |

(b)

najvišji dovoljeni moment zavorne gredi;

| (c) | nastavitev načina delovanja, npr. odvisen od hoda (poti), odvisen od sile ali elektronski/mehanski. |
| --- | --- |

(c)

nastavitev načina delovanja, npr. odvisen od hoda (poti), odvisen od sile ali elektronski/mehanski.

3.7.3.2   Različice naprave za samodejno nastavljanje zavor glede na obnašanje pri nastavljanju

Šteje se, da so naprave za samodejno nastavljanje zavor v okviru tipa, ki vpliva na vozni profil zavore, različice naprave.

3.8   Merila za preskušanje

S preskušanjem se dokaže skladnost z vsemi zahtevami iz Dodatka 2 k tej prilogi.

Če je za spremenjeno os/zavoro v okviru omejitev iz odstavka 3.7.2.2.1 potrebno novo poročilo o preskusu ali razširitev poročila o preskusu, se uporabijo naslednja merila, da se določi, ali je potrebno nadaljnje preskušanje ob upoštevanju najbolj neugodnih sestavov, ki so dogovorjeni s tehnično službo.

| V naslednji preglednici se uporabljajo spodaj prikazane okrajšave: |
| --- |
| CT (celotni preskus) | Preskus skladno z Dodatkom 2 Priloge 11:






  3.5.1 | Dodaten preskus zaviranja pri hladnih zavorah |

V naslednji preglednici se uporabljajo spodaj prikazane okrajšave:

CT (celotni preskus)

Preskus skladno z Dodatkom 2 Priloge 11:

3.5.1

Dodaten preskus zaviranja pri hladnih zavorah

| 3.5.2 | Preskus pojemanja zavornega učinka (preskus tipa I) (6) |
| --- | --- |

3.5.2

Preskus pojemanja zavornega učinka (preskus tipa I) (6)

| 3.5.3 | Preskus pojemanja zavornega učinka (preskus tipa III) (6) |
| --- | --- |

3.5.3

Preskus pojemanja zavornega učinka (preskus tipa III) (6)

Preskus skladno s Prilogo 19:

| 4 | Zavorni učinek priklopnika pri hladnih zavorah (6) |
| --- | --- |

4

Zavorni učinek priklopnika pri hladnih zavorah (6)

FT (preskus pojemanja zavornega učinka)

Preskus skladno z Dodatkom 2 Priloge 11:

| 3.5.1 | Dodaten preskus zaviranja pri hladnih zavorah |
| --- | --- |

3.5.1

Dodaten preskus zaviranja pri hladnih zavorah

| 3.5.2 | Preskus pojemanja zavornega učinka (preskus tipa I) (6) |
| --- | --- |

3.5.2

Preskus pojemanja zavornega učinka (preskus tipa I) (6)

| 3.5.3 | Preskus pojemanja zavornega učinka (preskus tipa III) (6) |
| --- | --- |

3.5.3

Preskus pojemanja zavornega učinka (preskus tipa III) (6)

| Razlike skladno z odstavkom 3.7.2.2.1 zgoraj | Merila za preskušanje |
| --- | --- |
| (a) | Povečanje najvišjega določenega vhodnega navora zavore Cmax |

Razlike skladno z odstavkom 3.7.2.2.1 zgoraj

Merila za preskušanje

(a)

Povečanje najvišjega določenega vhodnega navora zavore Cmax

Sprememba, dovoljena brez dodatnega preskušanja

| (b) | Odstopanje določene mase zavornega bobna in zavornega koluta mdec: ± 20 odstotkov |
| --- | --- |

(b)

Odstopanje določene mase zavornega bobna in zavornega koluta mdec: ± 20 odstotkov

CT: Preskusi se najlažja različica. Če nazivna preskusna masa za novo različico odstopa za manj kot 5 odstotkov od prej preskušene različice z višjo nazivno vrednostjo, preskus lažje različice ni potreben.

Dejanska preskusna masa preskusnega vzorca lahko odstopa od nazivne preskusne mase za ± 5 odstotkov.

| (c) | Način pritrditve zavornih oblog/zavornih ploščic na zavorno čeljust/nosilno ploščo |
| --- | --- |

(c)

Način pritrditve zavornih oblog/zavornih ploščic na zavorno čeljust/nosilno ploščo

Najbolj neugoden primer, ki ga določi proizvajalec in s katerim se strinjajo tehnične službe, ki izvajajo preskus

| (d) | Pri kolutnih zavorah povečanje največje zmogljivosti hoda zavore |
| --- | --- |

(d)

Pri kolutnih zavorah povečanje največje zmogljivosti hoda zavore

Sprememba, dovoljena brez dodatnega preskušanja

| (e) | Učinkovita dolžina odmične gredi |
| --- | --- |

(e)

Učinkovita dolžina odmične gredi

Šteje se, da je najbolj neugoden primer torzijska togost najnižje odmične gredi in se preveri bodisi s:

| (i) | FT ali |
| --- | --- |

(i)

FT ali

| (ii) | sprememba, dovoljena brez dodatnega preskušanja, če se z izračunom lahko prikaže vpliv na hod in zavorno silo. V tem primeru morajo biti v poročilu o preskusu navedene naslednje ekstrapolirane vrednosti: se, Ce, Te, Te/Fe. |
| --- | --- |

(ii)

sprememba, dovoljena brez dodatnega preskušanja, če se z izračunom lahko prikaže vpliv na hod in zavorno silo. V tem primeru morajo biti v poročilu o preskusu navedene naslednje ekstrapolirane vrednosti: se, Ce, Te, Te/Fe.

| (f) | Določen prag navora C0,dec |
| --- | --- |

(f)

Določen prag navora C0,dec

Treba je preveriti, ali zavorni učinek ostaja znotraj poti diagrama 2 Priloge 19.

| (g) | ± 5 mm od določenega zunanjega premera koluta |
| --- | --- |

(g)

± 5 mm od določenega zunanjega premera koluta

Šteje se, da je najbolj neugoden primer najmanjši premer

Dejanski zunanji premer preskusnega vzorca lahko odstopa od nazivnega zunanjega premera, ki ga določi proizvajalec osi, za ± 1 mm.

| (h) | Tip hlajenja koluta (prezračevani ali neprezračevani) |
| --- | --- |

(h)

Tip hlajenja koluta (prezračevani ali neprezračevani)

Vsak tip se preskusi

| (i) | Pesto (z vgrajenim pestom ali brez njega); |
| --- | --- |

(i)

Pesto (z vgrajenim pestom ali brez njega);

Vsak tip se preskusi

| (j) | Kolut z vgrajenim bobnom – z delovanjem parkirne zavore ali brez njega |
| --- | --- |

(j)

Kolut z vgrajenim bobnom – z delovanjem parkirne zavore ali brez njega

Za to značilnost preskušanje ni potrebno

| (k) | Geometrijsko razmerje med tornimi površinami kolutov in vgradnjo koluta |
| --- | --- |

(k)

Geometrijsko razmerje med tornimi površinami kolutov in vgradnjo koluta

Za to značilnost preskušanje ni potrebno

| (l) | Tip zavorne obloge |
| --- | --- |

(l)

Tip zavorne obloge

Vsak tip zavorne obloge

| (m) | Različice materiala (razen sprememb osnovnega materiala, glej odstavek 3.7.2.2) za katere proizvajalec potrdi, da taka sprememba materiala ne spreminja učinkovitosti glede na zahtevane preskuse |
| --- | --- |

(m)

Različice materiala (razen sprememb osnovnega materiala, glej odstavek 3.7.2.2) za katere proizvajalec potrdi, da taka sprememba materiala ne spreminja učinkovitosti glede na zahtevane preskuse

Za ta pogoj preskušanje ni potrebno

| (n) | Nosilna plošča in čeljusti |
| --- | --- |

(n)

Nosilna plošča in čeljusti

Preskusni pogoji najbolj neugodnega primer (7):

Nosilna plošča: najmanjša debelina

Čeljust: najlažja zavorna čeljust

| 3.8.1 | Če naprava za samodejno nastavljanje zavor odstopa od naprave, ki je bila preskušena skladno z odstavkoma 3.7.3.1 in 3.7.3.2, je potreben dodaten preskus v skladu z odstavkom 3.6.2 tega dodatka. |
| --- | --- |

3.8.1

Če naprava za samodejno nastavljanje zavor odstopa od naprave, ki je bila preskušena skladno z odstavkoma 3.7.3.1 in 3.7.3.2, je potreben dodaten preskus v skladu z odstavkom 3.6.2 tega dodatka.

3.9   Poročilo o preskusu

3.9.1   Številka poročila o preskusu

Številka poročila o preskusu je sestavljena iz dveh delov: osnovnega dela in pripone, ki navaja raven izdaje poročila o preskusu.

Osnovni del, ki je sestavljen iz največ 20 znakov, in pripona sta jasno ločena, na primer s piko ali poševnico.

Osnovni del številke poročila o preskusu zajema samo zavore z isto identifikacijsko oznako zavore in z enakim faktorjem zaviranja (v skladu z odstavkom 4 Priloge 19 k temu pravilniku).

3.9.2   Šifra preskusa

Poleg številke poročila o preskusu „šifra preskusa“, sestavljena iz največ osmih znakov (npr. ABC123), navaja rezultate preskusa, ki veljajo za identifikacijske oznake in preskusne vzorce, kar je podrobneje opisano v odstavku 3.7 zgoraj.

3.9.3   Rezultati preskusa

| 3.9.3.1 | Rezultati preskusov, ki se izvajajo v skladu z odstavkoma 3.5 in 3.6.1 tega dodatka, se vpišejo na obrazec, katerega vzorec je prikazan v Dodatku 3 k tej prilogi. |
| --- | --- |

3.9.3.1

Rezultati preskusov, ki se izvajajo v skladu z odstavkoma 3.5 in 3.6.1 tega dodatka, se vpišejo na obrazec, katerega vzorec je prikazan v Dodatku 3 k tej prilogi.

| 3.9.3.2 | Če ima zavora napravo za samodejno nastavljanje zavor, se rezultati preskusov, ki se izvajajo v skladu z odstavkom 3.6.2 tega dodatka, vpišejo na obrazec, katerega vzorec je prikazan v Dodatku 4 k tej prilogi. |
| --- | --- |

3.9.3.2

Če ima zavora napravo za samodejno nastavljanje zavor, se rezultati preskusov, ki se izvajajo v skladu z odstavkom 3.6.2 tega dodatka, vpišejo na obrazec, katerega vzorec je prikazan v Dodatku 4 k tej prilogi.

3.9.4   Opisni list

Opisni list, ki ga zagotovi proizvajalec osi ali vozila in vsebuje vsaj podatke iz Dodatka 5 k tej prilogi, mora biti del poročila o preskusu.

Po potrebi se v opisnem listu navedejo različice opreme zavore/osi glede na osnovna merila, navedena v odstavku 3.7.2.2.1 zgoraj.“

Odstavek 4.1 se spremeni:

„4.1   Preverjanje sestavnih delov

Zavorna specifikacija vozila, ki je v postopku homologacije, mora izpolnjevati zahteve iz odstavkov 3.7 in 3.8 zgoraj.“

Odstavki 4.1.1 do 4.1.7 se črtajo.

Enačba v odstavku 4.3.1.4 se spremeni:

Formula

Enačba v odstavku 4.3.2 se spremeni:

Formula

Priloga 11 – Dodatek 3

Priloga 11 – Dodatek 3

se spremeni (vključno s črtanjem slik 1A, 1B, 2A in 2B):

„DODATEK 3

Vzorec obrazca poročila o preskusu, kot je predpisano v odstavku 3.9 dodatka 2 k tej prilogi

POROČILO O PRESKUSU št.: ...

| | Osnovni del: ID4- ... |
| --- | --- |

Osnovni del: ID4- ...

| | Pripona: ... |
| --- | --- |

Pripona: ...

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Proizvajalec osi (ime in naslov): ... |
| --- | --- |

1.1

Proizvajalec osi (ime in naslov): ...

| 1.1.1 | Znamka proizvajalca osi: ... |
| --- | --- |

1.1.1

Znamka proizvajalca osi: ...

| 1.2 | Proizvajalec zavore (ime in naslov): ... |
| --- | --- |

1.2

Proizvajalec zavore (ime in naslov): ...

| 1.2.1 | Identifikacijska oznaka zavore ID2-: ... |
| --- | --- |

1.2.1

Identifikacijska oznaka zavore ID2-: ...

| 1.2.2 | Naprava za samodejno nastavljanje zavor: vgrajena/nevgrajena (8) |
| --- | --- |

1.2.2

Naprava za samodejno nastavljanje zavor: vgrajena/nevgrajena (8)

| 1.3 | Opisni list proizvajalca: ... |
| --- | --- |

1.3

Opisni list proizvajalca: ...

2.   ZAPIS O PRESKUSU

Za vsak preskus je treba zabeležiti:

| 2.1 | Šifro preskusa (glej odstavek 3.9.2 Dodatka 2 k tej prilogi): ... |
| --- | --- |

2.1

Šifro preskusa (glej odstavek 3.9.2 Dodatka 2 k tej prilogi): ...

| 2.2 | Preskusni vzorec: (natančna opredelitev preskušene različice, povezane z opisnim listom proizvajalca. (Glej tudi odstavek 3.9.2 Dodatka 2 k tej prilogi) |
| --- | --- |

2.2

Preskusni vzorec: (natančna opredelitev preskušene različice, povezane z opisnim listom proizvajalca. (Glej tudi odstavek 3.9.2 Dodatka 2 k tej prilogi)

| 2.2.1 | Os |
| --- | --- |

2.2.1

Os

| 2.2.1.1 | Identifikacijska oznaka osi: ID1-... |
| --- | --- |

2.2.1.1

Identifikacijska oznaka osi: ID1-...

| 2.2.1.2 | Identifikacija preskušene osi: ... |
| --- | --- |

2.2.1.2

Identifikacija preskušene osi: ...

| 2.2.1.3 | Preskusna osna obremenitev (identifikacijska oznaka Fe): ID3-... daN |
| --- | --- |

2.2.1.3

Preskusna osna obremenitev (identifikacijska oznaka Fe): ID3-... daN

| 2.2.2 | Zavora |
| --- | --- |

2.2.2

Zavora

| 2.2.2.1 | Identifikacijska oznaka zavore: ID2-... |
| --- | --- |

2.2.2.1

Identifikacijska oznaka zavore: ID2-...

| 2.2.2.2 | Identifikacija preskušene zavore: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2

Identifikacija preskušene zavore: ...

| 2.2.2.3 | Največja zmogljivost hoda zavore (9): ... |
| --- | --- |

2.2.2.3

Največja zmogljivost hoda zavore (9): ...

| 2.2.2.4 | Učinkovita dolžina odmične gredi (10): ... |
| --- | --- |

2.2.2.4

Učinkovita dolžina odmične gredi (10): ...

| 2.2.2.5 | Sprememba materiala v skladu z odstavkom 3.8 (m) Dodatka 2 k tej prilogi: ... |
| --- | --- |

2.2.2.5

Sprememba materiala v skladu z odstavkom 3.8 (m) Dodatka 2 k tej prilogi: ...

| 2.2.2.6 | Zavorni boben / kolut (8) |
| --- | --- |

2.2.2.6

Zavorni boben / kolut (8)

| 2.2.2.6.1 | Dejanska preskusna masa koluta / bobna (8): ... |
| --- | --- |

2.2.2.6.1

Dejanska preskusna masa koluta / bobna (8): ...

| 2.2.2.6.2 | Nazivni zunanji premer koluta (9): ... |
| --- | --- |

2.2.2.6.2

Nazivni zunanji premer koluta (9): ...

| 2.2.2.6.3 | Tip hlajenja koluta prezračevani/neprezračevani (8) |
| --- | --- |

2.2.2.6.3

Tip hlajenja koluta prezračevani/neprezračevani (8)

| 2.2.2.6.4 | Z vgrajenim pestom ali brez njega (8) |
| --- | --- |

2.2.2.6.4

Z vgrajenim pestom ali brez njega (8)

| 2.2.2.6.5 | Kolut z vgrajenim bobnom – z delovanjem parkirne zavore ali brez njega (8)
   (9) |
| --- | --- |

2.2.2.6.5

Kolut z vgrajenim bobnom – z delovanjem parkirne zavore ali brez njega (8)
   (9)

| 2.2.2.6.6 | Geometrijsko razmerje med tornimi površinami kolutov in vgradnjo koluta: ... |
| --- | --- |

2.2.2.6.6

Geometrijsko razmerje med tornimi površinami kolutov in vgradnjo koluta: ...

| 2.2.2.6.7 | Osnovni material: ... |
| --- | --- |

2.2.2.6.7

Osnovni material: ...

| 2.2.2.7 | Zavorna obloga ali zavorna ploščica 1 (8) |
| --- | --- |

2.2.2.7

Zavorna obloga ali zavorna ploščica 1 (8)

| 2.2.2.7.1 | Proizvajalec: ... |
| --- | --- |

2.2.2.7.1

Proizvajalec: ...

| 2.2.2.7.2 | Znamka: ... |
| --- | --- |

2.2.2.7.2

Znamka: ...

| 2.2.2.7.3 | Tip: ... |
| --- | --- |

2.2.2.7.3

Tip: ...

| 2.2.2.7.4 | Način pritrditve zavornih oblog/ zavornih ploščic na zavorno čeljust/nosilno ploščo (8): ... |
| --- | --- |

2.2.2.7.4

Način pritrditve zavornih oblog/ zavornih ploščic na zavorno čeljust/nosilno ploščo (8): ...

| 2.2.2.7.5 | Debelina nosilne plošče, teža čeljusti ali druge opisne informacije (opisni list proizvajalca) (8): |
| --- | --- |

2.2.2.7.5

Debelina nosilne plošče, teža čeljusti ali druge opisne informacije (opisni list proizvajalca) (8):

| 2.2.2.7.6 | Osnovni material zavorne čeljusti/nosilne plošče (8): ... |
| --- | --- |

2.2.2.7.6

Osnovni material zavorne čeljusti/nosilne plošče (8): ...

| 2.2.3 | Naprava za samodejno nastavljanje zavor (ne velja v primeru vgrajene naprave za samodejno nastavljanje zavor) (8) |
| --- | --- |

2.2.3

Naprava za samodejno nastavljanje zavor (ne velja v primeru vgrajene naprave za samodejno nastavljanje zavor) (8)

| 2.2.3.1 | Proizvajalec (ime in naslov) ... |
| --- | --- |

2.2.3.1

Proizvajalec (ime in naslov) ...

| 2.2.3.2 | Znamka: ... |
| --- | --- |

2.2.3.2

Znamka: ...

| 2.2.3.3 | Tip: ... |
| --- | --- |

2.2.3.3

Tip: ...

| 2.2.3.4 | Različica: ... |
| --- | --- |

2.2.3.4

Različica: ...

| 2.2.4 | Kolesa (mere so na slikah 1A in 1B v Dodatku 5 k tej prilogi) |
| --- | --- |

2.2.4

Kolesa (mere so na slikah 1A in 1B v Dodatku 5 k tej prilogi)

| 2.2.4.1 | Referenčni kotalni polmer pnevmatike (Re) pri preskusni osni obremenitvi (Fe): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1

Referenčni kotalni polmer pnevmatike (Re) pri preskusni osni obremenitvi (Fe): ...

| 2.2.4.2 | Podatki o nameščenem kolesu med preskušanjem:










  Velikost pnevmatike | Velikost platišča | Xe (mm) | De (mm) | Ee (mm) | Ge (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

2.2.4.2

Podatki o nameščenem kolesu med preskušanjem:

Velikost pnevmatike

Velikost platišča

Xe (mm)

De (mm)

Ee (mm)

Ge (mm)

| 2.2.5 | Dolžina vzvoda le: ... |
| --- | --- |

2.2.5

Dolžina vzvoda le: ...

| 2.2.6 | Zavorni valj |
| --- | --- |

2.2.6

Zavorni valj

| 2.2.6.1 | Proizvajalec: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1

Proizvajalec: ...

| 2.2.6.2 | Znamka: ... |
| --- | --- |

2.2.6.2

Znamka: ...

| 2.2.6.3 | Tip: ... |
| --- | --- |

2.2.6.3

Tip: ...

| 2.2.6.4 | (Preskus) Identifikacijska številka: ... |
| --- | --- |

2.2.6.4

(Preskus) Identifikacijska številka: ...

| 2.3 | Rezultati preskusov (popravljeni, da se upošteva kotalni upor 0,01·Fe) |
| --- | --- |

2.3

Rezultati preskusov (popravljeni, da se upošteva kotalni upor 0,01·Fe)

| 2.3.1 | Pri vozilih kategorij O2 in O3










  Tip preskusa: | 0 | I |
| --- | --- | --- | --- |
| Priloga 11, Dodatek 2, odstavek: | 3.5.1.2 | 3.5.2.2/3 | 3.5.2.4 |
| preskusna hitrost | km/h | 40 | 40 | 40 |
| tlak v zavornem valju pe | kPa | | — | |
| zavorni čas | min | — | 2,55 | — |
| dosežena zavorna sila Te | daN | | | |
| učinkovitost zavor Te/Fe | — | | | |
| hod bata zavornega valja se | mm | | — | |
| vhodni navor zavore Ce | Nm | | — | |
| prag vhodnega navora zavore C0,e | Nm | | — | |

2.3.1

Pri vozilih kategorij O2 in O3

Tip preskusa:

0

I

Priloga 11, Dodatek 2, odstavek:

3.5.1.2

3.5.2.2/3

3.5.2.4

preskusna hitrost

km/h

40

40

40

tlak v zavornem valju pe

kPa

—

zavorni čas

min

—

2,55

—

dosežena zavorna sila Te

daN

učinkovitost zavor Te/Fe

—

hod bata zavornega valja se

mm

—

vhodni navor zavore Ce

Nm

—

prag vhodnega navora zavore C0,e

Nm

—

| 2.3.2 | Pri vozilih kategorije O4










  Tip preskusa: | 0 | III |
| --- | --- | --- | --- |
| Priloga 11, Dodatek 2, odstavek: | 3.5.1.2 | 3.5.3.1 | 3.5.3.2 |
| začetna preskusna hitrost | km/h | 60 | | 60 |
| končna preskusna hitrost | km/h | | | |
| tlak v zavornem valju pe | kPa | | — | |
| število zaviranj | — | — | 20 | — |
| trajanje cikla zaviranja | s | — | 60 | — |
| dosežena zavorna sila Te | daN | | | |
| učinkovitost zavor Te/Fe | — | | | |
| hod bata zavornega valja se | mm | | — | |
| vhodni navor zavore Ce | Nm | | — | |
| prag vhodnega navora zavore C0,e | Nm | | — | |

2.3.2

Pri vozilih kategorije O4

Tip preskusa:

0

III

Priloga 11, Dodatek 2, odstavek:

3.5.1.2

3.5.3.1

3.5.3.2

začetna preskusna hitrost

km/h

60

60

končna preskusna hitrost

km/h

tlak v zavornem valju pe

kPa

—

število zaviranj

—

—

20

—

trajanje cikla zaviranja

s

—

60

—

dosežena zavorna sila Te

daN

učinkovitost zavor Te/Fe

—

hod bata zavornega valja se

mm

—

vhodni navor zavore Ce

Nm

—

prag vhodnega navora zavore C0,e

Nm

—

| 2.3.3 | Ta predmet se dopolni le, če je bila zavora preskušena s preskusnim postopkom iz odstavka 4 Priloge 19 k temu pravilniku, da se preveri zavorni učinek pri zaviranju s hladnimi zavorami s faktorjem zaviranja (BF). |
| --- | --- |

2.3.3

Ta predmet se dopolni le, če je bila zavora preskušena s preskusnim postopkom iz odstavka 4 Priloge 19 k temu pravilniku, da se preveri zavorni učinek pri zaviranju s hladnimi zavorami s faktorjem zaviranja (BF).

| 2.3.3.1 | Faktor zaviranja BF: |
| --- | --- |

2.3.3.1

Faktor zaviranja BF:

| 2.3.3.2 | Določen prag navora C0,dec Nm |
| --- | --- |

2.3.3.2

Določen prag navora C0,dec Nm

| 2.3.4 | Učinkovitost naprave za samodejno nastavljanje zavor (po potrebi) |
| --- | --- |

2.3.4

Učinkovitost naprave za samodejno nastavljanje zavor (po potrebi)

| 2.3.4.1 | Prosti tek v skladu z odstavkom 3.6.3 Dodatka 2 k Prilogi 11: da / ne (8) |
| --- | --- |

2.3.4.1

Prosti tek v skladu z odstavkom 3.6.3 Dodatka 2 k Prilogi 11: da / ne (8)

3.   OBSEG UPORABE

Obseg uporabe določa različice osi/zavore, ki so zajete v tem poročilu o preskusu tako, da je prikazano, katere spremenljivke posamezne šifre preskusa zajemajo.

4.   Ta preskus je bil izveden ter rezultati sporočeni v skladu z Dodatkom 2 k Prilogi 11 in po potrebi z odstavkom 4 Priloge 19 k Pravilniku št. 13, kakor je bil nazadnje spremenjen s spremembami ...

Ob koncu preskusa, določenega v odstavku 3.6 Dodatka 2 k Prilogi 11 (11), so bile zahteve iz odstavka 5.2.2.8.1 Pravilnika št. 13 izpolnjene/neizpolnjene (8).

TEHNIČNA SLUŽBA (12), PRISTOJNA ZA OPRAVLJANJE PRESKUSA

Podpisal: ...Datum: ...

5.   HOMOLOGACIJSKI ORGAN (12)

Podpisal: ...Datum: ...

Priloga 11 – Dodatek 4

Priloga 11 – Dodatek 4

V točki 1.1 Dodatka 4 k Prilogi 11 se „Tehnično dovoljena obremenitev osi (Pe)“ nadomesti s „Preskusna osna obremenitev (identifikacijska oznaka Fe): ID3-“

K Prilogi 11 se doda se nov Dodatek 5:

K Prilogi 11 se doda se nov Dodatek 5:

„DODATEK 5

Opisni list za osi in zavore priklopnika glede na alternativni postopek za tip I in tip III

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Ime in naslov proizvajalca osi ali vozila: ... |
| --- | --- |

1.1

Ime in naslov proizvajalca osi ali vozila: ...

2.   PODATKI O OSEH

| 2.1 | Proizvajalec (ime in naslov) ... |
| --- | --- |

2.1

Proizvajalec (ime in naslov) ...

| 2.2 | Tip/različica: ... |
| --- | --- |

2.2

Tip/različica: ...

| 2.3 | Identifikacijska oznaka osi: ID1-... |
| --- | --- |

2.3

Identifikacijska oznaka osi: ID1-...

| 2.4 | Preskusna osna obremenitev (Fe): ... daN |
| --- | --- |

2.4

Preskusna osna obremenitev (Fe): ... daN

| 2.5 | Podatki o kolesih in zavorah v skladu z naslednjima slikama 1A in 1B

  Slika 1A





  Slika 1B |
| --- | --- |

2.5

Podatki o kolesih in zavorah v skladu z naslednjima slikama 1A in 1B

Slika 1A

Image

Slika 1B

Image

3.   ZAVORA

| 3.1 | Splošne informacije |
| --- | --- |

3.1

Splošne informacije

| 3.1.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

3.1.1

Znamka: ...

| 3.1.2 | Proizvajalec (ime in naslov) ... |
| --- | --- |

3.1.2

Proizvajalec (ime in naslov) ...

| 3.1.3 | Tip zavore (npr. bobnasta/kolutna): ... |
| --- | --- |

3.1.3

Tip zavore (npr. bobnasta/kolutna): ...

| 3.1.3.1 | Različica (npr. odmikač v obliki črke S, enojna zagozda itd.): ... |
| --- | --- |

3.1.3.1

Različica (npr. odmikač v obliki črke S, enojna zagozda itd.): ...

| 3.1.4 | Identifikacijska oznaka zavore: ID2-... |
| --- | --- |

3.1.4

Identifikacijska oznaka zavore: ID2-...

| 3.1.5 | Podatki o zavorah v skladu z naslednjima slikama 2A in 2B:

  Slika 2A





  Slika 2B






















  xe (mm) | ae (mm) | he (mm) | ce (mm) | de (mm) | ee (mm) | α0e | α1e | be (mm) | re (mm) | Ae (cm2) | S1e (mm) | S2e (mm) | S3e (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.1.5

Podatki o zavorah v skladu z naslednjima slikama 2A in 2B:

Slika 2A

Image

Slika 2B

Image

xe (mm)

ae (mm)

he (mm)

ce (mm)

de (mm)

ee (mm)

α0e

α1e

be (mm)

re (mm)

Ae (cm2)

S1e (mm)

S2e (mm)

S3e (mm)

| 3.2 | Podatki o bobnasti zavori |
| --- | --- |

3.2

Podatki o bobnasti zavori

| 3.2.1 | Naprava za nastavljanje zavor (zunanja/vgrajena): ... |
| --- | --- |

3.2.1

Naprava za nastavljanje zavor (zunanja/vgrajena): ...

| 3.2.2 | Določen najvišji vhodni navor zavore Cmax: ... Nm |
| --- | --- |

3.2.2

Določen najvišji vhodni navor zavore Cmax: ... Nm

| 3.2.3 | Mehanska učinkovitost: η = ... |
| --- | --- |

3.2.3

Mehanska učinkovitost: η = ...

| 3.2.4 | Določen prag vhodnega navora zavore C0,dec: ... Nm |
| --- | --- |

3.2.4

Določen prag vhodnega navora zavore C0,dec: ... Nm

| 3.2.5 | Učinkovita dolžina odmične gredi: ... mm |
| --- | --- |

3.2.5

Učinkovita dolžina odmične gredi: ... mm

| 3.3 | Zavorni boben |
| --- | --- |

3.3

Zavorni boben

| 3.3.1 | Največji premer torne površine (mejna obraba) ...mm |
| --- | --- |

3.3.1

Največji premer torne površine (mejna obraba) ...mm

| 3.3.2 | Osnovni material: ... |
| --- | --- |

3.3.2

Osnovni material: ...

| 3.3.3 | Določena masa: ... kg |
| --- | --- |

3.3.3

Določena masa: ... kg

| 3.3.4 | Nazivna masa: ... kg |
| --- | --- |

3.3.4

Nazivna masa: ... kg

| 3.4 | Zavorna obloga |
| --- | --- |

3.4

Zavorna obloga

| 3.4.1 | Proizvajalec in naslov ... |
| --- | --- |

3.4.1

Proizvajalec in naslov ...

| 3.4.2 | Znamka ... |
| --- | --- |

3.4.2

Znamka ...

| 3.4.3 | Tip ... |
| --- | --- |

3.4.3

Tip ...

| 3.4.4 | Identifikacija (identifikacija tipa na oblogi) ... |
| --- | --- |

3.4.4

Identifikacija (identifikacija tipa na oblogi) ...

| 3.4.5 | Najmanjša debelina (mejna obraba) ... mm |
| --- | --- |

3.4.5

Najmanjša debelina (mejna obraba) ... mm

| 3.4.6 | Način pritrditve tornega materiala na zavorno čeljust: ... |
| --- | --- |

3.4.6

Način pritrditve tornega materiala na zavorno čeljust: ...

| 3.4.6.1 | Najbolj neugoden primer pritrditve (če je več kot eden): ... |
| --- | --- |

3.4.6.1

Najbolj neugoden primer pritrditve (če je več kot eden): ...

| 3.5 | Podatki o kolutni zavori |
| --- | --- |

3.5

Podatki o kolutni zavori

| 3.5.1 | Vrsta povezave z osjo (osna, radialna, vgrajena itd.): ... |
| --- | --- |

3.5.1

Vrsta povezave z osjo (osna, radialna, vgrajena itd.): ...

| 3.5.2 | Naprava za nastavljanje zavor (zunanja/vgrajena): ... |
| --- | --- |

3.5.2

Naprava za nastavljanje zavor (zunanja/vgrajena): ...

| 3.5.3 | Največji hod bata zavornega valja: ... mm |
| --- | --- |

3.5.3

Največji hod bata zavornega valja: ... mm

| 3.5.4 | Določena največja vhodna sila ThAmax: ... daN |
| --- | --- |

3.5.4

Določena največja vhodna sila ThAmax: ... daN

| 3.5.4.1 | Cmax = ThAmax · le: ... Nm |
| --- | --- |

3.5.4.1

Cmax = ThAmax · le: ... Nm

| 3.5.5 | Polmer trenja: re = ... mm |
| --- | --- |

3.5.5

Polmer trenja: re = ... mm

| 3.5.6 | Dolžina vzvoda: le = ... mm |
| --- | --- |

3.5.6

Dolžina vzvoda: le = ... mm

| 3.5.7 | Vhodno/izhodno razmerje (le/ee): i = ... |
| --- | --- |

3.5.7

Vhodno/izhodno razmerje (le/ee): i = ...

| 3.5.8 | Mehanska učinkovitost: η = ... |
| --- | --- |

3.5.8

Mehanska učinkovitost: η = ...

| 3.5.9 | Določen prag vhodne sile zavore ThA0,dec: ... N |
| --- | --- |

3.5.9

Določen prag vhodne sile zavore ThA0,dec: ... N

| 3.5.9.1 | C0,dec = ThA0,dec · le: ... Nm |
| --- | --- |

3.5.9.1

C0,dec = ThA0,dec · le: ... Nm

| 3.5.10. | Najmanjša debelina rotorja (mejna obraba): ...mm |
| --- | --- |

3.5.10.

Najmanjša debelina rotorja (mejna obraba): ...mm

| 3.6 | Podatki o zavornem kolutu |
| --- | --- |

3.6

Podatki o zavornem kolutu

| 3.6.1 | Opis tipa koluta: ... |
| --- | --- |

3.6.1

Opis tipa koluta: ...

| 3.6.2 | Povezava/montaža na pesto: ... |
| --- | --- |

3.6.2

Povezava/montaža na pesto: ...

| 3.6.3 | Prezračevanje (da/ne): ... |
| --- | --- |

3.6.3

Prezračevanje (da/ne): ...

| 3.6.4 | Določena masa: ... kg |
| --- | --- |

3.6.4

Določena masa: ... kg

| 3.6.5 | Nazivna masa: ... kg |
| --- | --- |

3.6.5

Nazivna masa: ... kg

| 3.6.6 | Določen zunanji premer: ... mm |
| --- | --- |

3.6.6

Določen zunanji premer: ... mm

| 3.6.7 | Najmanjši zunanji premer: ... mm |
| --- | --- |

3.6.7

Najmanjši zunanji premer: ... mm

| 3.6.8 | Notranji premer tornega obroča: ...mm |
| --- | --- |

3.6.8

Notranji premer tornega obroča: ...mm

| 3.6.9 | Širina prezračevalnega kanala (če se uporablja): ...mm |
| --- | --- |

3.6.9

Širina prezračevalnega kanala (če se uporablja): ...mm

| 3.6.10. | Osnovni material: ... |
| --- | --- |

3.6.10.

Osnovni material: ...

| 3.7 | Podatki o zavornih ploščicah |
| --- | --- |

3.7

Podatki o zavornih ploščicah

| 3.7.1 | Proizvajalec in naslov: ... |
| --- | --- |

3.7.1

Proizvajalec in naslov: ...

| 3.7.2 | Znamka: ... |
| --- | --- |

3.7.2

Znamka: ...

| 3.7.3 | Tip: ... |
| --- | --- |

3.7.3

Tip: ...

| 3.7.4 | Identifikacija (identifikacija tipa na tablici nosilne plošče): ... |
| --- | --- |

3.7.4

Identifikacija (identifikacija tipa na tablici nosilne plošče): ...

| 3.7.5 | Najmanjša debelina (mejna obraba): ... mm |
| --- | --- |

3.7.5

Najmanjša debelina (mejna obraba): ... mm

| 3.7.6 | Način pritrditve tornega materiala na tablico nosilne plošče: ... |
| --- | --- |

3.7.6

Način pritrditve tornega materiala na tablico nosilne plošče: ...

| 3.7.6.1 | Najbolj neugoden primer pritrditve (če je več kot eden): ...“ |
| --- | --- |

3.7.6.1

Najbolj neugoden primer pritrditve (če je več kot eden): ...“

Spremembe Priloge 13

Spremembe Priloge 13

Odstavek 4.3 Priloge 13 se spremeni:

| „4.3 | V primeru okvare iz odstavka 4.1 zgoraj veljajo naslednje zahteve:







  Motorna vozila | : | Preostali zavorni učinek mora biti takšen, kot je predpisan za zadevno vozilo v primeru okvare dela prenosa v delovnem zavornem sistemu, kot je opredeljeno v odstavka 5.2.1.4 tega pravilnika. Ta zahteva se ne sme razlagati kot opustitev zahteve glede pomožnega zaviranja. |
| --- | --- | --- | --- |
| Priklopniki | : | Preostali zavorni učinek mora biti takšen, kot je opredeljen v odstavku 5.2.2.15.2 tega pravilnika.“ |

„4.3

V primeru okvare iz odstavka 4.1 zgoraj veljajo naslednje zahteve:

Motorna vozila

:

Preostali zavorni učinek mora biti takšen, kot je predpisan za zadevno vozilo v primeru okvare dela prenosa v delovnem zavornem sistemu, kot je opredeljeno v odstavka 5.2.1.4 tega pravilnika. Ta zahteva se ne sme razlagati kot opustitev zahteve glede pomožnega zaviranja.

Priklopniki

:

Preostali zavorni učinek mora biti takšen, kot je opredeljen v odstavku 5.2.2.15.2 tega pravilnika.“

Spremembe Priloge 16

Spremembe Priloge 16

Priloga 16 se spremeni:

„PRILOGA 16

Združljivost vlečnih vozil in priklopnikov v zvezi s prenosom podatkov iso11992

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Zahteve iz te priloge veljajo samo za vlečna vozila in priklopnike, opremljene z električnim upravljalnim vodom, kot je opredeljeno v odstavku 2.24 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.1

Zahteve iz te priloge veljajo samo za vlečna vozila in priklopnike, opremljene z električnim upravljalnim vodom, kot je opredeljeno v odstavku 2.24 tega pravilnika.

| 1.2 | Konektor iz standarda ISO7638 zagotavlja energijo za zavorni sistem ali protiblokirni zavorni sistem priklopnika. Pri vozilih, opremljenih z električnim upravljalnim vodom, kot je opredeljeno v odstavku 2.24 tega pravilnika, ta konektor zagotavlja tudi vmesnik za prenos podatkov prek sponk 6 in 7 – glej odstavek 5.1.3.6 Pravilnika. |
| --- | --- |

1.2

Konektor iz standarda ISO7638 zagotavlja energijo za zavorni sistem ali protiblokirni zavorni sistem priklopnika. Pri vozilih, opremljenih z električnim upravljalnim vodom, kot je opredeljeno v odstavku 2.24 tega pravilnika, ta konektor zagotavlja tudi vmesnik za prenos podatkov prek sponk 6 in 7 – glej odstavek 5.1.3.6 Pravilnika.

| 1.3 | Ta priloga določa zahteve, ki se uporabljajo za vlečno vozilo in priklopnik glede podpornih sporočil, opredeljenih v standardu ISO 11992-2:2003, ki vključuje spremembe 1:2007. |
| --- | --- |

1.3

Ta priloga določa zahteve, ki se uporabljajo za vlečno vozilo in priklopnik glede podpornih sporočil, opredeljenih v standardu ISO 11992-2:2003, ki vključuje spremembe 1:2007.

2.   Parametri, opredeljeni v standardu ISO 11992-2:2003, ki vključuje spremembe 1:2007, ki se posredujejo prek električnega upravljalnega voda, so podprti takole:

| 2.1 | Naslednje funkcije in z njimi povezana sporočila so funkcije in sporočila, določena v tem pravilniku, ki jih vlečno vozilo ali priklopnik po potrebi podpira:






  2.1.1 | Sporočila, ki jih vlečno vozilo posreduje priklopniku:







  Funkcija/parameter | ISO 11992-2:2003
  Sklic | Pravilnik št. 13
  Sklic |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrednost zahteve za delovno/pomožno zaviranje | EBS11
  zlog 3-4 | Odstavek 3.1.3.2 Priloge 10 |
| Vrednost zahteve za zaviranje dveh električnih vodov | EBS12
  zlog 3 bita 1-2 | Odstavek 5.1.3.2 Pravilnika št. 13 |
| Pnevmatski upravljalni vod | EBS12
  zlog 3 biti 5-6 | Odstavek 5.1.3.2 Pravilnika št. 13 |

2.1

Naslednje funkcije in z njimi povezana sporočila so funkcije in sporočila, določena v tem pravilniku, ki jih vlečno vozilo ali priklopnik po potrebi podpira:

2.1.1

Sporočila, ki jih vlečno vozilo posreduje priklopniku:

Funkcija/parameter

ISO 11992-2:2003

Sklic

Pravilnik št. 13

Sklic

Vrednost zahteve za delovno/pomožno zaviranje

EBS11

zlog 3-4

Odstavek 3.1.3.2 Priloge 10

Vrednost zahteve za zaviranje dveh električnih vodov

EBS12

zlog 3 bita 1-2

Odstavek 5.1.3.2 Pravilnika št. 13

Pnevmatski upravljalni vod

EBS12

zlog 3 biti 5-6

Odstavek 5.1.3.2 Pravilnika št. 13

| 2.1.2 | Sporočila, ki jih priklopnik posreduje vlečnemu vozilu:







  Funkcija / Parameter | ISO 11992-2:2003
  Sklic | Pravilnik št. 13
  Sklic |
| --- | --- | --- | --- |
| ENS dejaven/nedejaven | EBS21 Zlog 2
  bita 1-2 | Odstavek 2.1.6 Priloge 21 |
| Električno napajanje vozila zadovoljivo/nezadovoljivo | EBS22 Zlog 2
  bita 1-2 | Odstavek 5.2.2.20 Pravilnika št. 13 |
| Zahteva za rdeč opozorilni signal | EBS22 Zlog 2
  bita 3-4 | Odstavki 5.2.2.15.2.1, 5.2.2.16 in 5.2.2.20 Pravilnika št. 13 |
| Zahteva za zaviranje prek napajalnega voda | EBS22 Zlog 4
  bita 3-4 | Odstavek 5.2.2.15.2 Pravilnika št. 13 |
| Zahteva za zavorne svetilke | EBS22 Zlog 4
  bita 5-6 | Odstavek 5.2.2.22.1 Pravilnika št. 13 |
| Pnevmatsko napajanje vozila zadovoljivo/nezadovoljivo | EBS23 Zlog 1
  bita 7-8 | Odstavek 5.2.2.16 Pravilnika št. 13 |

2.1.2

Sporočila, ki jih priklopnik posreduje vlečnemu vozilu:

Funkcija / Parameter

ISO 11992-2:2003

Sklic

Pravilnik št. 13

Sklic

ENS dejaven/nedejaven

EBS21 Zlog 2

bita 1-2

Odstavek 2.1.6 Priloge 21

Električno napajanje vozila zadovoljivo/nezadovoljivo

EBS22 Zlog 2

bita 1-2

Odstavek 5.2.2.20 Pravilnika št. 13

Zahteva za rdeč opozorilni signal

EBS22 Zlog 2

bita 3-4

Odstavki 5.2.2.15.2.1, 5.2.2.16 in 5.2.2.20 Pravilnika št. 13

Zahteva za zaviranje prek napajalnega voda

EBS22 Zlog 4

bita 3-4

Odstavek 5.2.2.15.2 Pravilnika št. 13

Zahteva za zavorne svetilke

EBS22 Zlog 4

bita 5-6

Odstavek 5.2.2.22.1 Pravilnika št. 13

Pnevmatsko napajanje vozila zadovoljivo/nezadovoljivo

EBS23 Zlog 1

bita 7-8

Odstavek 5.2.2.16 Pravilnika št. 13

| 2.2 | Ko priklopnik posreduje naslednja sporočila, mora vlečno vozilo opozoriti voznika:







  Funkcija / Parameter | ISO 11992-2:2003
  Sklic | Potrebno je opozarjanje voznika |
| --- | --- | --- | --- |
| ENS dejaven/nedejaven (13) | EBS21 Zlog 2
  bita 1-2 | Odstavek 2.1.6 Priloge 21 |
| Zahteva za rdeč opozorilni signal | EBS22 Zlog 2
  bita 3-4 | Odstavek 5.2.1.29.2.1 Pravilnika št. 13 |

2.2

Ko priklopnik posreduje naslednja sporočila, mora vlečno vozilo opozoriti voznika:

Funkcija / Parameter

ISO 11992-2:2003

Sklic

Potrebno je opozarjanje voznika

ENS dejaven/nedejaven (13)

EBS21 Zlog 2

bita 1-2

Odstavek 2.1.6 Priloge 21

Zahteva za rdeč opozorilni signal

EBS22 Zlog 2

bita 3-4

Odstavek 5.2.1.29.2.1 Pravilnika št. 13

| 2.3 | Vlečno vozilo ali priklopnik mora podpirati naslednja sporočila, opredeljena v standardu ISO 11992-2:2003, ki vključuje spremembe 1:2007:






  2.3.1 | Sporočila, ki jih vlečno vozilo posreduje priklopniku:
  Trenutno ni opredeljeno nobeno sporočilo. |
| --- | --- | --- |

2.3

Vlečno vozilo ali priklopnik mora podpirati naslednja sporočila, opredeljena v standardu ISO 11992-2:2003, ki vključuje spremembe 1:2007:

2.3.1

Sporočila, ki jih vlečno vozilo posreduje priklopniku:

Trenutno ni opredeljeno nobeno sporočilo.

| 2.3.2 | Sporočila, ki jih priklopnik posreduje vlečnemu vozilu:






  Funkcija/parameter | ISO 11992-2:2003 Sklic |
| --- | --- | --- |
| Delovna zavora vozila dejavna/nedejavna | EBS22 Zlog 1biti 5-6 |
| Zaviranje, podprto prek električnega upravljalnega voda | EBS22 Zlog 4biti 7-8 |
| Kazalo geometrijskih podatkov | EBS24 Zlog 1 |
| Vsebina kazala geometrijskih podatkov | EBS24 Zlog 2 |

2.3.2

Sporočila, ki jih priklopnik posreduje vlečnemu vozilu:

Funkcija/parameter

ISO 11992-2:2003 Sklic

Delovna zavora vozila dejavna/nedejavna

EBS22 Zlog 1biti 5-6

Zaviranje, podprto prek električnega upravljalnega voda

EBS22 Zlog 4biti 7-8

Kazalo geometrijskih podatkov

EBS24 Zlog 1

Vsebina kazala geometrijskih podatkov

EBS24 Zlog 2

| 2.4 | Vlečno vozilo ali priklopnik mora podpirati naslednja sporočila, če je na vozilu vgrajena funkcija, povezana s tem parametrom:






  2.4.1 | Sporočila, ki jih vlečno vozilo posreduje priklopniku:






  Funkcija / Parameter | ISO 11992-2:2003 Sklic |
| --- | --- | --- | --- |
| Tip vozila | EBS11 Zlog 2bita 3-4 |
| ENS (elektronski nadzor stabilnosti) Dejaven/nedejaven (14) | EBS11 Zlog 2bita 5-6 |
| Vrednost zahtev za zaviranje za sprednjo ali levo stran vozila | EBS11 Zlog 7 |
| Vrednost zahtev za zaviranje za zadnjo ali desno stran vozila | EBS11 Zlog 8 |
| Varnostni sistem proti prevrnitvi omogočen/onemogočen (15) | EBS12 Zlog 1bita 3-4 |
| Sistem krmiljenja nihanja omogočen/onemogočen (16) | EBS12 Zlog 1bita 5-6 |
| Omogoči/onemogoči varnostni sistem proti prevrnitvi priklopnika (15) | EBS12 Zlog 2bita 1-2 |
| Omogoči/onemogoči sistem krmiljenja nihanja priklopnika (16) | EBS12 Zlog 2bita 3-4 |
| Zahteva za pomoč pri vleki | RGE11 Zlog 1bita 7-8 |
| Dvižna os 1 – zahteva za položaj | RGE11 Zlog 2bita 1-2 |
| Dvižna os 2 – zahteva za položaj | RGE11 Zlog 2bita 3-4 |
| Zahteva za blokiranje krmiljene osi | RGE11 Zlog 2bita 5-6 |
| Sekunde | TD11 Zlog 1 |
| Minute | TD11 Zlog 2 |
| Ure | TD11 Zlog 3 |
| Meseci | TD11 Zlog 4 |
| Dan | TD11 Zlog 5 |
| Leto | TD11 Zlog 6 |
| Lokalna minutna izravnava | TD11 Zlog 7 |
| Lokalna urna izravnava | TD11 Zlog 8 |

2.4

Vlečno vozilo ali priklopnik mora podpirati naslednja sporočila, če je na vozilu vgrajena funkcija, povezana s tem parametrom:

2.4.1

Sporočila, ki jih vlečno vozilo posreduje priklopniku:

Funkcija / Parameter

ISO 11992-2:2003 Sklic

Tip vozila

EBS11 Zlog 2bita 3-4

ENS (elektronski nadzor stabilnosti) Dejaven/nedejaven (14)

EBS11 Zlog 2bita 5-6

Vrednost zahtev za zaviranje za sprednjo ali levo stran vozila

EBS11 Zlog 7

Vrednost zahtev za zaviranje za zadnjo ali desno stran vozila

EBS11 Zlog 8

Varnostni sistem proti prevrnitvi omogočen/onemogočen (15)

EBS12 Zlog 1bita 3-4

Sistem krmiljenja nihanja omogočen/onemogočen (16)

EBS12 Zlog 1bita 5-6

Omogoči/onemogoči varnostni sistem proti prevrnitvi priklopnika (15)

EBS12 Zlog 2bita 1-2

Omogoči/onemogoči sistem krmiljenja nihanja priklopnika (16)

EBS12 Zlog 2bita 3-4

Zahteva za pomoč pri vleki

RGE11 Zlog 1bita 7-8

Dvižna os 1 – zahteva za položaj

RGE11 Zlog 2bita 1-2

Dvižna os 2 – zahteva za položaj

RGE11 Zlog 2bita 3-4

Zahteva za blokiranje krmiljene osi

RGE11 Zlog 2bita 5-6

Sekunde

TD11 Zlog 1

Minute

TD11 Zlog 2

Ure

TD11 Zlog 3

Meseci

TD11 Zlog 4

Dan

TD11 Zlog 5

Leto

TD11 Zlog 6

Lokalna minutna izravnava

TD11 Zlog 7

Lokalna urna izravnava

TD11 Zlog 8

| 2.4.2 | Sporočila, ki jih priklopnik posreduje vlečnemu vozilu:






  Funkcija / Parameter | ISO 11992-2:2003 Sklic |
| --- | --- | --- |
| Podpora stranske ali osne porazdelitve zavorne sile | EBS21 Zlog 2bita 3-4 |
| Hitrost vozila na kolesih | EBS21 bita 3-4 |
| Bočni pospešek | EBS21 Zlog 8 |
| ABS vozila dejaven/nedejaven | EBS22 Zlog 1bita 1-2 |
| Zahteva za oranžni opozorilni signal | EBS22 Zlog 2 bita 5-6 |
| Tip vozila | EBS22 Zlog 3 bita 5-6 |
| Pomoč pri približevanju tovorni klančini | EBS22 Zlog 4 bita 1-2 |
| Vsote osne obremenitve | EBS22 bita 5-6 |
| Tlak v pnevmatikah zadovoljiv/nezadovoljiv | EBS23 Zlog 1 bita 1-2 |
| Zavorna obloga zadovoljiva/nezadovoljiva | EBS23 Zlog 1 bita 3-4 |
| Stanje temperature zavor | EBS23 Zlog 1 bita 5-6 |
| Identifikacija pnevmatike/kolesa (tlak) | EBS23 Zlog 2 |
| Identifikacija pnevmatike/kolesa (obloga) | EBS23 Zlog 3 |
| Identifikacija pnevmatike/kolesa (temperatura) | EBS23 Zlog 4 |
| Tlak v pnevmatikah (dejanski tlak v pnevmatikah) | EBS23 Zlog 5 |
| Zavorna obloga | EBS23 Zlog 6 |
| Temperatura zavore | EBS23 Zlog 7 |
| Tlak v zavornem valju prva os levo kolo | EBS25 Zlog 1 |
| Tlak v zavornem valju prva os desno kolo | EBS25 Zlog 2 |
| Tlak v zavornem valju druga os levo kolo | EBS25 Zlog 3 |
| Tlak v zavornem valju druga os desno kolo | EBS25 Zlog 4 |
| Tlak v zavornem valju tretja os levo kolo | EBS25 Zlog 5 |
| Tlak v zavornem valju tretja os desno kolo | EBS25 Zlog 6 |
| Varnostni sistem proti prevrnitvi omogočen/onemogočen (17) | EBS25 Zlog 7 bita 1-2 |
| Sistem krmiljenja nihanja omogočen/onemogočen (18) | EBS25 Zlog 7 bita 3-4 |
| Pomoč pri vleki | RGE21 Zlog 1 bita 5-6 |
| Položaj dvižne osi 1 | RGE21 Zlog 2 bita 1-2 |
| Položaj dvižne osi 2 | RGE21 Zlog 2 bita 3-4 |
| Blokiranje krmiljene osi | RGE21 Zlog 2 bita 5-6 |
| Identifikacija pnevmatike/kolesa | RGE23 Zlog 1 |
| Temperatura pnevmatike | RGE23 bita 2-3 |
| Odkrivanje puščanja zraka (pnevmatika) | RGE23 bita 4-5 |
| Odkrivanje praga tlaka v pnevmatikah | RGE23 Zlog 6 biti 1-3 |

2.4.2

Sporočila, ki jih priklopnik posreduje vlečnemu vozilu:

Funkcija / Parameter

ISO 11992-2:2003 Sklic

Podpora stranske ali osne porazdelitve zavorne sile

EBS21 Zlog 2bita 3-4

Hitrost vozila na kolesih

EBS21 bita 3-4

Bočni pospešek

EBS21 Zlog 8

ABS vozila dejaven/nedejaven

EBS22 Zlog 1bita 1-2

Zahteva za oranžni opozorilni signal

EBS22 Zlog 2 bita 5-6

Tip vozila

EBS22 Zlog 3 bita 5-6

Pomoč pri približevanju tovorni klančini

EBS22 Zlog 4 bita 1-2

Vsote osne obremenitve

EBS22 bita 5-6

Tlak v pnevmatikah zadovoljiv/nezadovoljiv

EBS23 Zlog 1 bita 1-2

Zavorna obloga zadovoljiva/nezadovoljiva

EBS23 Zlog 1 bita 3-4

Stanje temperature zavor

EBS23 Zlog 1 bita 5-6

Identifikacija pnevmatike/kolesa (tlak)

EBS23 Zlog 2

Identifikacija pnevmatike/kolesa (obloga)

EBS23 Zlog 3

Identifikacija pnevmatike/kolesa (temperatura)

EBS23 Zlog 4

Tlak v pnevmatikah (dejanski tlak v pnevmatikah)

EBS23 Zlog 5

Zavorna obloga

EBS23 Zlog 6

Temperatura zavore

EBS23 Zlog 7

Tlak v zavornem valju prva os levo kolo

EBS25 Zlog 1

Tlak v zavornem valju prva os desno kolo

EBS25 Zlog 2

Tlak v zavornem valju druga os levo kolo

EBS25 Zlog 3

Tlak v zavornem valju druga os desno kolo

EBS25 Zlog 4

Tlak v zavornem valju tretja os levo kolo

EBS25 Zlog 5

Tlak v zavornem valju tretja os desno kolo

EBS25 Zlog 6

Varnostni sistem proti prevrnitvi omogočen/onemogočen (17)

EBS25 Zlog 7 bita 1-2

Sistem krmiljenja nihanja omogočen/onemogočen (18)

EBS25 Zlog 7 bita 3-4

Pomoč pri vleki

RGE21 Zlog 1 bita 5-6

Položaj dvižne osi 1

RGE21 Zlog 2 bita 1-2

Položaj dvižne osi 2

RGE21 Zlog 2 bita 3-4

Blokiranje krmiljene osi

RGE21 Zlog 2 bita 5-6

Identifikacija pnevmatike/kolesa

RGE23 Zlog 1

Temperatura pnevmatike

RGE23 bita 2-3

Odkrivanje puščanja zraka (pnevmatika)

RGE23 bita 4-5

Odkrivanje praga tlaka v pnevmatikah

RGE23 Zlog 6 biti 1-3

| 2.5 | Podpora vseh drugih sporočil, opredeljenih v standardu ISO 11992-2:2003, ki vključuje spremembe 1:2007, za vlečno vozilo in priklopnike ni obvezna.“ |
| --- | --- |

2.5

Podpora vseh drugih sporočil, opredeljenih v standardu ISO 11992-2:2003, ki vključuje spremembe 1:2007, za vlečno vozilo in priklopnike ni obvezna.“

Spremembe Priloge 17

Spremembe Priloge 17

Priloga 17

Dodata se nova odstavka 3.2.2.6 in 3.2.2.7:

„3.2.2.6   Osvetlitev zavornih svetilk

Simulira se sporočilo EBS 22, zlog 4 z bitoma 5–6, nastavljeno na 00, da se preveri, ali zavorne svetilke ne svetijo.

Simulira se sporočilo EBS 22, zlog 4 z bitoma 5–6, nastavljeno na 01, da se preveri, ali zavorne svetilke svetijo.

3.2.2.7   Poseg funkcije stabilnosti priklopnika

Simulira se sporočilo EBS 21, zlog 2 z bitoma 1–2, nastavljeno na 00, da se preveri, ali opozorilo za voznika, opredeljeno v odstavku 2.1.6 Priloge 21, ni osvetljeno.

Simulira se sporočilo EBS 21, zlog 2 z bitoma 1–2, nastavljeno na 01, da se preveri, ali je opozorilo za voznika, opredeljeno v odstavku 2.1.6 Priloge 21, osvetljeno.“

Doda se nov odstavek 3.2.3.2:

| „3.2.3.2 | Odstavek 2.4.1 Priloge 16 opredeljuje dodatna sporočila, ki jih mora v posebnih okoliščinah podpirati vlečno vozilo. Izvedejo se lahko dodatna preverjanja, da se preveri stanje podprtih sporočil in zagotovi, da so izpolnjene zahteve iz odstavka 5.1.3.6.2 Pravilnika.“ |
| --- | --- |

„3.2.3.2

Odstavek 2.4.1 Priloge 16 opredeljuje dodatna sporočila, ki jih mora v posebnih okoliščinah podpirati vlečno vozilo. Izvedejo se lahko dodatna preverjanja, da se preveri stanje podprtih sporočil in zagotovi, da so izpolnjene zahteve iz odstavka 5.1.3.6.2 Pravilnika.“

Dodajo se novi odstavki 4.2.2.4 do 4.2.2.6:

„4.2.2.4   Samodejno krmiljeno zaviranje

Če ima priklopnik funkcijo, katere delovanje povzroči samodejno krmiljenje zaviranja, je treba preveriti naslednje:

Če se zaviranje ne krmili samodejno, se preveri, ali je sporočilo EBS 22, zlog 4 z bitoma 5–6 nastavljeno na 00.

Simulira se samodejno krmiljeno zaviranje in ko je pojemek ≥ 0,7 m/s2, se preveri, ali je sporočilo EBS 22, zlog 4 z bitoma 5–6 nastavljen0 na 01.

4.2.2.5   Funkcija stabilnosti vozila

Če je priklopnik opremljen s funkcijo stabilnosti vozila, je treba preveriti naslednje:

| | Ko je funkcija stabilnosti vozila nedejavna, je treba preveriti, ali je sporočilo EBS 21, zlog 2 z bitoma 1–2 nastavljeno na 00. |
| --- | --- |

Ko je funkcija stabilnosti vozila nedejavna, je treba preveriti, ali je sporočilo EBS 21, zlog 2 z bitoma 1–2 nastavljeno na 00.

| | Simulira se poseg funkcije stabilnosti vozila, kot je določeno v odstavku 2.2.4 Priloge 21 in preveri, ali je sporočilo EBS 21, zlog 2 z bitoma 1–2 nastavljeno na 01. |
| --- | --- |

Simulira se poseg funkcije stabilnosti vozila, kot je določeno v odstavku 2.2.4 Priloge 21 in preveri, ali je sporočilo EBS 21, zlog 2 z bitoma 1–2 nastavljeno na 01.

4.2.2.6   Podpora električnega upravljalnega voda

Če zavorni sistem priklopnika ne podpira zaviranja prek električnega upravljalnega voda, se preveri, ali je sporočilo EBS 22, zlog 4 z bitoma 7–8 nastavljeno na 00.

Če zavorni sistem priklopnika podpira zaviranje prek električnega upravljalnega voda, se preveri, ali je sporočilo EBS 22, zlog 4 z bitoma 7–8 nastavljeno na 01.“

Doda se nov odstavek 4.2.3.2:

| „4.2.3.2 | Odstavek 2.4.2 Priloge 16 opredeljuje dodatna sporočila, ki jih mora v posebnih okoliščinah podpirati priklopnik. Izvedejo se lahko dodatna preverjanja, da se preveri stanje podprtih sporočil in zagotovi, da so izpolnjene zahteve iz odstavka 5.1.3.6.2 Pravilnika.“ |
| --- | --- |

„4.2.3.2

Odstavek 2.4.2 Priloge 16 opredeljuje dodatna sporočila, ki jih mora v posebnih okoliščinah podpirati priklopnik. Izvedejo se lahko dodatna preverjanja, da se preveri stanje podprtih sporočil in zagotovi, da so izpolnjene zahteve iz odstavka 5.1.3.6.2 Pravilnika.“

Spremembe Priloge 19

Spremembe Priloge 19

Priloga 19

Doda se nov odstavek 1.1.5:

| „1.1.5 | Funkcija stabilnosti vozila (glej odstavek 6.)“ |
| --- | --- |

„1.1.5

Funkcija stabilnosti vozila (glej odstavek 6.)“

V odstavku 2.2.3 se Dodatek 7 spremeni v Dodatek 9

Odstavek 4.2.2 se spremeni:

| „4.2.2 | Faktor zaviranja se določi z naslednjo enačbo:



  in ga je treba preveriti za vsak material obloge ali zavornih ploščic, določen v odstavku 4.3.1.3.“ |
| --- | --- |

„4.2.2

Faktor zaviranja se določi z naslednjo enačbo:

Formula

in ga je treba preveriti za vsak material obloge ali zavornih ploščic, določen v odstavku 4.3.1.3.“

Odstavek 4.3.2.3 se spremeni:

| „4.3.2.3 | Določen prag navora C0,dec“ |
| --- | --- |

„4.3.2.3

Določen prag navora C0,dec“

Dodajo se novi odstavki 6 do 6.6.1:

„6.   Funkcija stabilnosti vozila

6.1   Splošno

| 6.1.1 | Ta oddelek določa preskusni postopek za določanje dinamičnih značilnosti vozila, opremljenega s funkcijo stabilnosti vozila, ki ima vsaj naslednje funkcije:






  (a) | nadzor smeri |
| --- | --- | --- |

6.1.1

Ta oddelek določa preskusni postopek za določanje dinamičnih značilnosti vozila, opremljenega s funkcijo stabilnosti vozila, ki ima vsaj naslednje funkcije:

(a)

nadzor smeri

| (b) | nadzor proti prevrnitvi |
| --- | --- |

(b)

nadzor proti prevrnitvi

6.2   Opisni list

| 6.2.1 | Proizvajalec sistema/vozila mora tehnični službi predložiti opisni list o nadzorni funkciji oziroma funkcijah, za katere je potrebno preverjanje učinka. Ta dokument mora vsebovati vsaj podatke iz Dodatka 7 k tej prilogi. |
| --- | --- |

6.2.1

Proizvajalec sistema/vozila mora tehnični službi predložiti opisni list o nadzorni funkciji oziroma funkcijah, za katere je potrebno preverjanje učinka. Ta dokument mora vsebovati vsaj podatke iz Dodatka 7 k tej prilogi.

6.3   Definicija preskusnega vozila oziroma vozil

| 6.3.1 | Na podlagi funkcije oziroma funkcij nadzora stabilnosti in njihove uporabe, oziroma uporab, opredeljenih v opisnem listu proizvajalca, tehnična služba izvede preverjanje učinka. To lahko vključuje enega ali več dinamičnih manevrov, kot je določeno v odstavku 2.2.3 Priloge 21 k temu pravilniku, na priklopniku oziroma priklopnikih, ki imajo do tri osi in predstavljajo uporabo oziroma uporabe iz odstavka 2.1 opisnega lista proizvajalca. |
| --- | --- |

6.3.1

Na podlagi funkcije oziroma funkcij nadzora stabilnosti in njihove uporabe, oziroma uporab, opredeljenih v opisnem listu proizvajalca, tehnična služba izvede preverjanje učinka. To lahko vključuje enega ali več dinamičnih manevrov, kot je določeno v odstavku 2.2.3 Priloge 21 k temu pravilniku, na priklopniku oziroma priklopnikih, ki imajo do tri osi in predstavljajo uporabo oziroma uporabe iz odstavka 2.1 opisnega lista proizvajalca.

| 6.3.1.1 | Pri izbiranju priklopnika oziroma priklopnikov za preskušanje, je treba upoštevati naslednje:






  (a) | Tip vzmetenja: za vsako skupino vzmetenja, npr. uravnoteženo pnevmatsko, se ocenjuje polpriklopnik z navedeno specifikacijo. |
| --- | --- | --- |

6.3.1.1

Pri izbiranju priklopnika oziroma priklopnikov za preskušanje, je treba upoštevati naslednje:

(a)

Tip vzmetenja: za vsako skupino vzmetenja, npr. uravnoteženo pnevmatsko, se ocenjuje polpriklopnik z navedeno specifikacijo.

| (b) | Medosna razdalja: medosna razdalja ni omejujoči dejavnik. |
| --- | --- |

(b)

Medosna razdalja: medosna razdalja ni omejujoči dejavnik.

| (c) | Tip zavor: homologacija je omejena na priklopnike z zavorami z odmikačem v obliki črke S ali kolutnimi zavorami, vendar se lahko zahteva primerjalne preskuse za druge tipe zavor, če so na voljo. |
| --- | --- |

(c)

Tip zavor: homologacija je omejena na priklopnike z zavorami z odmikačem v obliki črke S ali kolutnimi zavorami, vendar se lahko zahteva primerjalne preskuse za druge tipe zavor, če so na voljo.

| (d) | Zavorni sistem: zavorni sistem priklopnika oziroma priklopnikov, ki se ocenjujejo, izpolnjuje vse ustrezne zahteve tega pravilnika. |
| --- | --- |

(d)

Zavorni sistem: zavorni sistem priklopnika oziroma priklopnikov, ki se ocenjujejo, izpolnjuje vse ustrezne zahteve tega pravilnika.

6.4   Potek preskusov

| 6.4.1 | O preskusih, s katerimi se ocenjuje funkcija nadzora stabilnosti vozila, se dogovorita proizvajalec sistema/vozila in tehnična služba in vsebujejo pogoje, primerne za funkcijo, ki se ocenjuje in bi brez posega funkcije nadzora stabilnosti povzročili izgubo nadzora smeri ali prevrnitev. Poročilo o preskusu vključuje dinamične manevre, preskusne pogoje in rezultate. |
| --- | --- |

6.4.1

O preskusih, s katerimi se ocenjuje funkcija nadzora stabilnosti vozila, se dogovorita proizvajalec sistema/vozila in tehnična služba in vsebujejo pogoje, primerne za funkcijo, ki se ocenjuje in bi brez posega funkcije nadzora stabilnosti povzročili izgubo nadzora smeri ali prevrnitev. Poročilo o preskusu vključuje dinamične manevre, preskusne pogoje in rezultate.

6.5   Vlečno vozilo

| 6.5.1 | Vlečno vozilo, ki se uporablja za ugotavljanje učinka funkcije stabilnosti vozila (priklopnika), mora imeti potrebne pnevmatske in električne priključke in če je vlečno vozilo opremljeno s funkcijo stabilnosti vozila, kot je določena v odstavku 2.34 tega pravilnika, je treba to funkcijo onemogočiti. |
| --- | --- |

6.5.1

Vlečno vozilo, ki se uporablja za ugotavljanje učinka funkcije stabilnosti vozila (priklopnika), mora imeti potrebne pnevmatske in električne priključke in če je vlečno vozilo opremljeno s funkcijo stabilnosti vozila, kot je določena v odstavku 2.34 tega pravilnika, je treba to funkcijo onemogočiti.

6.6   Poročilo o preskusu

| 6.6.1 | Izdela se poročilo o preskusu, ki mora vsebovati vsaj podatke iz Dodatka 8 k tej prilogi.“ |
| --- | --- |

6.6.1

Izdela se poročilo o preskusu, ki mora vsebovati vsaj podatke iz Dodatka 8 k tej prilogi.“

K Prilogi 19 se doda nov Dodatek 7:

„DODATEK 7

Opisni list za funkcijo stabilnosti vozila

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Ime proizvajalca |
| --- | --- |

1.1

Ime proizvajalca

| 1.2 | Oznaka sistema |
| --- | --- |

1.2

Oznaka sistema

| 1.3 | Različice sistema |
| --- | --- |

1.3

Različice sistema

| 1.4 | Funkcija nadzora (smeri / prevrnitve / obojega) vključno z razlago osnovne funkcije in/ali načina delovanja nadzora |
| --- | --- |

1.4

Funkcija nadzora (smeri / prevrnitve / obojega) vključno z razlago osnovne funkcije in/ali načina delovanja nadzora

| 1.5 | Sestava sistema (kadar je to potrebno) |
| --- | --- |

1.5

Sestava sistema (kadar je to potrebno)

| 1.6 | Identifikacija sistema |
| --- | --- |

1.6

Identifikacija sistema

2.   NAČINI UPORABE

| 2.1 | Seznam tipov in konfiguracij priklopnikov, za katere se vloži vloga za homologacijo |
| --- | --- |

2.1

Seznam tipov in konfiguracij priklopnikov, za katere se vloži vloga za homologacijo

| 2.2 | Shematične skice ustreznih sestav, vgrajenih v priklopnike, kot je določeno v točki 2.1 zgoraj, ob upoštevanju naslednjega:






  (a) | dvižnih osi |
| --- | --- | --- |

2.2

Shematične skice ustreznih sestav, vgrajenih v priklopnike, kot je določeno v točki 2.1 zgoraj, ob upoštevanju naslednjega:

(a)

dvižnih osi

| (b) | krmiljenih osi |
| --- | --- |

(b)

krmiljenih osi

| (c) | konfiguracij protiblokirnega zavornega sistema |
| --- | --- |

(c)

konfiguracij protiblokirnega zavornega sistema

| 2.3 | Področje uporabe v zvezi s tipom vzmetenja:






  (a) | Zračno vzmetenje: kateri koli tip uravnoteženega zračnega vzmetenja z ‚roko‘. |
| --- | --- | --- |

2.3

Področje uporabe v zvezi s tipom vzmetenja:

(a)

Zračno vzmetenje: kateri koli tip uravnoteženega zračnega vzmetenja z ‚roko‘.

| (b) | Druga vzmetenja: določi se jih posamezno glede na proizvajalca, model in tip (uravnoteženo/neuravnoteženo). |
| --- | --- |

(b)

Druga vzmetenja: določi se jih posamezno glede na proizvajalca, model in tip (uravnoteženo/neuravnoteženo).

| 2.4 | Dodatni podatki (po potrebi) za uporabo funkcije oziroma funkcij nadzora smeri in/ali nadzora proti prevrnitvi |
| --- | --- |

2.4

Dodatni podatki (po potrebi) za uporabo funkcije oziroma funkcij nadzora smeri in/ali nadzora proti prevrnitvi

3.   OPIS SESTAVNIH DELOV

3.1   Senzorji zunaj regulatorja

| (a) | Način delovanja |
| --- | --- |

(a)

Način delovanja

| (b) | Omejitve položajev senzorjev |
| --- | --- |

(b)

Omejitve položajev senzorjev

| (c) | Podatki za identifikacijo, npr. številke delov |
| --- | --- |

(c)

Podatki za identifikacijo, npr. številke delov

3.2   Regulatorji

| (a) | Splošen opis in funkcija |
| --- | --- |

(a)

Splošen opis in funkcija

| (b) | Podatki za identifikacijo, npr. številke delov |
| --- | --- |

(b)

Podatki za identifikacijo, npr. številke delov

| (c) | Omejitve položajev regulatorjev |
| --- | --- |

(c)

Omejitve položajev regulatorjev

| (d) | Dodatne posebnosti |
| --- | --- |

(d)

Dodatne posebnosti

3.3   Modulatorji

| (a) | Splošen opis in funkcija |
| --- | --- |

(a)

Splošen opis in funkcija

| (b) | Podatki za identifikacijo |
| --- | --- |

(b)

Podatki za identifikacijo

| (c) | Omejitve |
| --- | --- |

(c)

Omejitve

3.4   Električna oprema

| (a) | Diagrami tokokrogov |
| --- | --- |

(a)

Diagrami tokokrogov

| (b) | Metode napajanja z električno energijo |
| --- | --- |

(b)

Metode napajanja z električno energijo

3.5   Pnevmatski sistemi

Shematski prikaz sistema, vključno s konfiguracijami protiblokirnega zavornega sistema, povezanimi s tipi priklopnikov iz odstavka 6.2.1 te priloge.

3.6   Varnostni vidiki elektronskega sistema v skladu s Prilogo 18 k temu pravilniku.

3.7   Elektromagnetna združljivost

| 3.7.1 | Dokumentacija, ki dokazuje skladnost s Pravilnikom št. 10, ki vključuje Spremembe 02.“ |
| --- | --- |

3.7.1

Dokumentacija, ki dokazuje skladnost s Pravilnikom št. 10, ki vključuje Spremembe 02.“

K Prilogi 19 se doda nov Dodatek 8:

„DODATEK 8

Poročilo o preskusu funkcije stabilnosti vozila

POROČILO O PRESKUSU št.: ...

1.   PODATKI ZA IDENTIFIKACIJO:

| 1.1 | Proizvajalec funkcije stabilnosti vozila (ime in naslov) ... |
| --- | --- |

1.1

Proizvajalec funkcije stabilnosti vozila (ime in naslov) ...

| 1.2 | Naziv/model sistema ... |
| --- | --- |

1.2

Naziv/model sistema ...

| 1.3 | Funkcija nadzora ... |
| --- | --- |

1.3

Funkcija nadzora ...

2.   HOMOLOGIRANI SISTEMI IN RAZLIČICE VGRADNJE:

| 2.1 | Sestava protiblokirnega zavornega sistema (kadar je to potrebno) ... |
| --- | --- |

2.1

Sestava protiblokirnega zavornega sistema (kadar je to potrebno) ...

| 2.2 | Obseg uporabe (tip priklopnika in število osi) ... |
| --- | --- |

2.2

Obseg uporabe (tip priklopnika in število osi) ...

| 2.3 | Podatki za identifikacijo sistema ... |
| --- | --- |

2.3

Podatki za identifikacijo sistema ...

| 2.4 | Dodatne posebnosti ... |
| --- | --- |

2.4

Dodatne posebnosti ...

3.   PODATKI IN REZULTATI PRESKUSA:

| 3.1 | Podatki o preskusnem vozilu (vključno s specifikacijo in delovanjem vlečnega vozila) ... |
| --- | --- |

3.1

Podatki o preskusnem vozilu (vključno s specifikacijo in delovanjem vlečnega vozila) ...

| 3.2 | Podatki o preskusni površini ceste ... |
| --- | --- |

3.2

Podatki o preskusni površini ceste ...

| 3.3 | Dodatne informacije ... |
| --- | --- |

3.3

Dodatne informacije ...

| 3.4 | Preskusi za prikaz/simulacije, ki se uporabljajo za ocenjevanje nadzora smeri ali nadzora proti prevrnitvi. ... |
| --- | --- |

3.4

Preskusi za prikaz/simulacije, ki se uporabljajo za ocenjevanje nadzora smeri ali nadzora proti prevrnitvi. ...

| 3.5 | Rezultati preskusa ... |
| --- | --- |

3.5

Rezultati preskusa ...

| 3.6 | Ocena v skladu s Prilogo 18 k temu pravilniku. ... |
| --- | --- |

3.6

Ocena v skladu s Prilogo 18 k temu pravilniku. ...

4.   OMEJITVE VGRADNJE

| 4.1 | Tip vzmetenja: ... |
| --- | --- |

4.1

Tip vzmetenja: ...

| 4.2 | Tip zavor: ... |
| --- | --- |

4.2

Tip zavor: ...

| 4.3 | Položaj sestavnih delov na priklopniku: ... |
| --- | --- |

4.3

Položaj sestavnih delov na priklopniku: ...

| 4.4 | Sestava protiblokirnega zavornega sistema: ... |
| --- | --- |

4.4

Sestava protiblokirnega zavornega sistema: ...

| 4.5 | Druga priporočila / omejitve (npr. dvižne osi, krmiljene osi itd.): ... |
| --- | --- |

4.5

Druga priporočila / omejitve (npr. dvižne osi, krmiljene osi itd.): ...

5.   DODATKI: ...

6.   DATUM PRESKUSA: ...

7.   Ta preskus je bil opravljen in rezultati sporočeni v skladu s Prilogo 19 k Pravilniku ECE št. 13, kakor je bil nazadnje spremenjen s serijo sprememb ...

TEHNIČNA SLUŽBA (19), PRISTOJNA ZA IZVEDBO PRESKUSA

Podpisal: ...Datum: ...

8.   HOMOLOGACIJSKI ORGAN (19)

Podpisal: ...Datum: ...

Dodatka 7 in 8 se preštevilčita v dodatek 9 in 10.

Spremembe Priloge 20

Spremembe Priloge 20

Priloga 20

Odstavek 2.1.3 se spremeni:

| „2.1.3 | Dokumentacijo, ki vključuje ustrezne informacije o preverjanju, vključno z ustreznimi izračuni, kadar je to primerno, za naslednje:






  Zahteve glede učinka | Navedba v Prilogi 20 |
| --- | --- | --- |
| učinek hladne delovne zavore | 3 |
| učinek parkirne zavore | 4 |
| učinek samodejne (zasilne) zavore | 5 |
| okvara sistema porazdelitve zaviranja | 6 |
| protiblokirni zavorni sistem | 7 |
| funkcija stabilnosti vozila | 8 |
| preverjanje delovanja | 9“ |

„2.1.3

Dokumentacijo, ki vključuje ustrezne informacije o preverjanju, vključno z ustreznimi izračuni, kadar je to primerno, za naslednje:

Zahteve glede učinka

Navedba v Prilogi 20

učinek hladne delovne zavore

3

učinek parkirne zavore

4

učinek samodejne (zasilne) zavore

5

okvara sistema porazdelitve zaviranja

6

protiblokirni zavorni sistem

7

funkcija stabilnosti vozila

8

preverjanje delovanja

9“

Dodajo se novi odstavki 8 do 8.2.1.4:

8.   Alternativni postopek za prikaz učinka priklopnika, opremljenega s funkcijo stabilnosti vozila.

8.1   Ocenjevanje priklopnika v skladu z odstavkom 2 Priloge 21 k temu pravilniku se lahko opusti v času homologacije priklopnika, če funkcija stabilnosti vozila izpolnjuje ustrezne zahteve iz Priloge 19 k temu pravilniku.

8.2   Preverjanje

8.2.1   Preverjanje sestavnih delov in vgradnje

Preverja se, ali specifikacija zavornega sistema, v katerega je vgrajena funkcija nadzora stabilnosti in vgrajenega v priklopnik, ki je v postopku homologacije, izpolnjuje vsakega od naslednjih meril:

| | Pogoj | Merilo |
| --- | --- | --- |
| 8.2.1.1 | (a) | senzorji |

Pogoj

Merilo

8.2.1.1

(a)

senzorji

Spremembe niso dovoljene

| (b) | regulatorji |
| --- | --- |

(b)

regulatorji

Spremembe niso dovoljene.

| (c) | modulatorji |
| --- | --- |

(c)

modulatorji

Spremembe niso dovoljene.

8.2.1.2

Tipi priklopnika, kot so opredeljeni v poročilu o preskusu

Spremembe niso dovoljene.

8.2.1.3

Sestava vgradnje, kot je opredeljena v poročilu o preskusu

Spremembe niso dovoljene.

8.2.1.4

Za druge omejitve glej odstavek 4 poročila o preskusu, kot je navedeno v Dodatku 8 Priloge 19 k temu pravilniku

Spremembe niso dovoljene.“

Odstavki 8 do 8.1.7.1 (prej) se preštevilčijo v odstavke 9 do 9.1.7.1.

Odstavka 8.1.8 in 8.1.8.1 (prej) se preštevilčita v odstavka 9.1.9 in 9.1.9.1.

Dodata se nova odstavka 9.1.8 in 9.1.8.1:

„9.1.8   Funkcija stabilnosti vozila

| 9.1.8.1 | Iz praktičnih razlogov je preverjanje funkcije stabilnosti vozila omejeno na preverjanje vgradnje, kot je določeno v odstavku 8.2 zgoraj, in opazovanje pravilnega zaporedja opozorilnih signalov, da se zagotovi, da ni napak.“ |
| --- | --- |

9.1.8.1

Iz praktičnih razlogov je preverjanje funkcije stabilnosti vozila omejeno na preverjanje vgradnje, kot je določeno v odstavku 8.2 zgoraj, in opazovanje pravilnega zaporedja opozorilnih signalov, da se zagotovi, da ni napak.“

Doda se nova Priloga 21 (vključno z dodatki 1 do 3):

Doda se nova Priloga 21 (vključno z dodatki 1 do 3):

PRILOGA 21

Posebne zahteve za vozila, opremljena s funkcijo stabilnosti vozila

1.   SPLOŠNO

V tej prilogi so opredeljene posebne zahteve za vozila, opremljena s funkcijo stabilnosti vozila, v skladu z odstavkoma 5.2.1.32 in 5.2.2.23 tega pravilnika.

2.   ZAHTEVE

2.1   Motorna vozila

| 2.1.1 | Če je vozilo opremljeno s funkcijo stabilnosti vozila, kot je določena v odstavku 2.34 tega pravilnika, velja naslednje: | Pri nadzoru smeri mora funkcija samodejno posamezno nadzirati hitrost levih in desnih koles na vsaki osi ali na osi vsake skupine osi (20) s selektivnim zaviranjem na podlagi ocene dejanskega obnašanja vozila v primerjavi s tistim, ki ga je zahteval voznik (21). |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Če je vozilo opremljeno s funkcijo stabilnosti vozila, kot je določena v odstavku 2.34 tega pravilnika, velja naslednje:

Pri nadzoru smeri mora funkcija samodejno posamezno nadzirati hitrost levih in desnih koles na vsaki osi ali na osi vsake skupine osi (20) s selektivnim zaviranjem na podlagi ocene dejanskega obnašanja vozila v primerjavi s tistim, ki ga je zahteval voznik (21).

| | Pri nadzoru proti prevrnitvi mora funkcija samodejno nadzirati hitrost koles na vsaj dveh kolesih vsake osi ali skupine osi (20) s selektivnim zaviranjem ali samodejno krmiljenim zaviranjem na podlagi ocene dejanskega obnašanja vozila, ki bi lahko povzročilo prevrnitev vozila (21). |
| --- | --- |

Pri nadzoru proti prevrnitvi mora funkcija samodejno nadzirati hitrost koles na vsaj dveh kolesih vsake osi ali skupine osi (20) s selektivnim zaviranjem ali samodejno krmiljenim zaviranjem na podlagi ocene dejanskega obnašanja vozila, ki bi lahko povzročilo prevrnitev vozila (21).

| | V obeh primerih funkcija ni potrebna:






  (a) | ko je hitrost vozila manjša od 20 km/h; |
| --- | --- | --- |

V obeh primerih funkcija ni potrebna:

(a)

ko je hitrost vozila manjša od 20 km/h;

| (b) | do zaključka začetnega zagonskega samopreskusa in preverjanj verodostojnosti; |
| --- | --- |

(b)

do zaključka začetnega zagonskega samopreskusa in preverjanj verodostojnosti;

| (c) | pri vzvratni vožnji ‚vozila.‘ |
| --- | --- |

(c)

pri vzvratni vožnji ‚vozila.‘

| 2.1.2 | Za doseganje zgoraj opredeljenega delovanja funkcija stabilnosti vozila poleg selektivnega zaviranja in/ali samodejno krmiljenega zaviranja vključuje najmanj:






  (a) | nadzor izhodne moči motorja. |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Za doseganje zgoraj opredeljenega delovanja funkcija stabilnosti vozila poleg selektivnega zaviranja in/ali samodejno krmiljenega zaviranja vključuje najmanj:

(a)

nadzor izhodne moči motorja.

| (b) | Pri nadzoru smeri: določitev dejanskega obnašanja vozila na podlagi kotne hitrosti vozila, bočnega pospeška, hitrosti koles in voznikovih ukazov zavornim in krmilnim sistemom ter motorju. Uporabljajo se samo informacije iz vozila. Če se te vrednosti ne merijo neposredno, je treba tehnični službi v času homologacije predložiti dokaze o ustrezni korelaciji z neposredno izmerjenimi vrednostmi v vseh voznih razmerah (npr. vključno z vožnjo skozi predor). |
| --- | --- |

(b)

Pri nadzoru smeri: določitev dejanskega obnašanja vozila na podlagi kotne hitrosti vozila, bočnega pospeška, hitrosti koles in voznikovih ukazov zavornim in krmilnim sistemom ter motorju. Uporabljajo se samo informacije iz vozila. Če se te vrednosti ne merijo neposredno, je treba tehnični službi v času homologacije predložiti dokaze o ustrezni korelaciji z neposredno izmerjenimi vrednostmi v vseh voznih razmerah (npr. vključno z vožnjo skozi predor).

| (c) | Pri nadzoru proti prevrnitvi: določitev dejanskega obnašanja vozila na podlagi vrednosti navpične sile na pnevmatiko oziroma pnevmatike (ali vsaj bočnega pospeška in hitrosti koles) ter voznikovih ukazov zavornim sistemom in motorju. Uporabljajo se samo informacije iz vozila. Če se te vrednosti ne merijo neposredno, je treba tehnični službi v času homologacije predložiti dokaze o ustrezni korelaciji z neposredno izmerjenimi vrednostmi v vseh voznih razmerah (npr. vključno z vožnjo skozi predor). |
| --- | --- |

(c)

Pri nadzoru proti prevrnitvi: določitev dejanskega obnašanja vozila na podlagi vrednosti navpične sile na pnevmatiko oziroma pnevmatike (ali vsaj bočnega pospeška in hitrosti koles) ter voznikovih ukazov zavornim sistemom in motorju. Uporabljajo se samo informacije iz vozila. Če se te vrednosti ne merijo neposredno, je treba tehnični službi v času homologacije predložiti dokaze o ustrezni korelaciji z neposredno izmerjenimi vrednostmi v vseh voznih razmerah (npr. vključno z vožnjo skozi predor).

| (d) | Pri vlečnem vozilu, opremljenem v skladu z odstavkom 5.1.3.1 tega pravilnika: uporabo delovne zavore priklopnika prek ustreznega upravljalnega voda oziroma vodov neodvisno od voznika. |
| --- | --- |

(d)

Pri vlečnem vozilu, opremljenem v skladu z odstavkom 5.1.3.1 tega pravilnika: uporabo delovne zavore priklopnika prek ustreznega upravljalnega voda oziroma vodov neodvisno od voznika.

| 2.1.3 | Funkcija stabilnosti vozila se tehnični službi dokaže z dinamičnimi manevri na enem vozilu. To se lahko naredi s primerjavo rezultatov pri omogočeni in onemogočeni funkciji stabilnosti vozila pri dani obremenitvi. Namesto izvajanja dinamičnih manevrov za druga vozila in druge obremenitve, ki so opremljena z enakim sistemom stabilnosti vozila, se lahko predložijo rezultati dejanskih preskusov ali računalniških simulacij.
  Uporaba simulatorja je opredeljena v Dodatku 1 k tej prilogi.
  Specifikacija in potrjevanje simulatorja sta opredeljena v Dodatku 2 k tej prilogi.
  Dokler ne bodo dogovorjeni enotni preskusni postopki, se o načinu tega dokazovanja, ki vključuje kritične pogoje nadzora smeri ali nadzora proti prevrnitvi za funkcijo stabilnosti vozila, vgrajeno v vozilo, dogovorita proizvajalec vozila in tehnična služba; način dokazovanja in rezultati morajo biti priloženi poročilu o homologaciji. Ni treba, da se to izvede v času homologacije.
  Pri dokazovanju funkcije stabilnosti vozila se uporabi kateri koli od naslednjih dinamičnih manevrov (22):






  Nadzor smeri | Nadzor proti prevrnitvi |
| --- | --- | --- |
| Preskus zmanjševanja polmera | Krožni preskus stabilnega stanja |
| Preskus krmiljenja po korakih | Obrat v obliki črke J |
| Sinus z zaustavitvijo | |
| Obrat v obliki črke J | |
| Razcep spremembe enojnega voznega pasu v obliki črke μ | |
| Sprememba dvojnega voznega pasu | |
| Obrnjeni preskus krmiljenja ali preskus ‚trnka‘ | |
| Preskus asimetričnega enoobdobnega sinusnega krmiljenja ali pulznega krmiljenja | |

2.1.3

Funkcija stabilnosti vozila se tehnični službi dokaže z dinamičnimi manevri na enem vozilu. To se lahko naredi s primerjavo rezultatov pri omogočeni in onemogočeni funkciji stabilnosti vozila pri dani obremenitvi. Namesto izvajanja dinamičnih manevrov za druga vozila in druge obremenitve, ki so opremljena z enakim sistemom stabilnosti vozila, se lahko predložijo rezultati dejanskih preskusov ali računalniških simulacij.

Uporaba simulatorja je opredeljena v Dodatku 1 k tej prilogi.

Specifikacija in potrjevanje simulatorja sta opredeljena v Dodatku 2 k tej prilogi.

Dokler ne bodo dogovorjeni enotni preskusni postopki, se o načinu tega dokazovanja, ki vključuje kritične pogoje nadzora smeri ali nadzora proti prevrnitvi za funkcijo stabilnosti vozila, vgrajeno v vozilo, dogovorita proizvajalec vozila in tehnična služba; način dokazovanja in rezultati morajo biti priloženi poročilu o homologaciji. Ni treba, da se to izvede v času homologacije.

Pri dokazovanju funkcije stabilnosti vozila se uporabi kateri koli od naslednjih dinamičnih manevrov (22):

Nadzor smeri

Nadzor proti prevrnitvi

Preskus zmanjševanja polmera

Krožni preskus stabilnega stanja

Preskus krmiljenja po korakih

Obrat v obliki črke J

Sinus z zaustavitvijo

Obrat v obliki črke J

Razcep spremembe enojnega voznega pasu v obliki črke μ

Sprememba dvojnega voznega pasu

Obrnjeni preskus krmiljenja ali preskus ‚trnka‘

Preskus asimetričnega enoobdobnega sinusnega krmiljenja ali pulznega krmiljenja

Zaradi dokazovanja ponovljivosti se na vozilu izbrani manever oziroma manevri še enkrat ponovijo.

| 2.1.4 | Voznika mora na posege funkcije stabilnosti vozila opozoriti poseben svetlobni opozorilni signal. Signal mora ostati aktiven med celotnim posegom funkcije stabilnosti vozila. Opozorilni signali iz odstavka 5.2.1.29 tega pravilnika se ne smejo uporabljati za ta namen.
  Posegi funkcije stabilnosti vozila, ki se uporabljajo v učnem procesu, da se določijo operativne značilnosti vozila, ne smejo povzročiti zgornjega signala.
  Signal mora biti vozniku viden tudi pri dnevni svetlobi, tako da voznik lahko s svojega sedeža zlahka preveri njegovo delovanje. |
| --- | --- |

2.1.4

Voznika mora na posege funkcije stabilnosti vozila opozoriti poseben svetlobni opozorilni signal. Signal mora ostati aktiven med celotnim posegom funkcije stabilnosti vozila. Opozorilni signali iz odstavka 5.2.1.29 tega pravilnika se ne smejo uporabljati za ta namen.

Posegi funkcije stabilnosti vozila, ki se uporabljajo v učnem procesu, da se določijo operativne značilnosti vozila, ne smejo povzročiti zgornjega signala.

Signal mora biti vozniku viden tudi pri dnevni svetlobi, tako da voznik lahko s svojega sedeža zlahka preveri njegovo delovanje.

| 2.1.5 | Na okvaro ali napako funkcije stabilnosti vozila mora voznika opozoriti poseben rumeni svetlobni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2 tega pravilnika.
  Opozorilni signal mora biti stalen in ostati viden, dokler se okvara ali napaka ne odpravi in je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno. |
| --- | --- |

2.1.5

Na okvaro ali napako funkcije stabilnosti vozila mora voznika opozoriti poseben rumeni svetlobni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2 tega pravilnika.

Opozorilni signal mora biti stalen in ostati viden, dokler se okvara ali napaka ne odpravi in je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno.

| 2.1.6 | V primeru motornega vozila, opremljenega z električnim upravljalnim vodom in električno povezanega s priklopnikom z električnim upravljanim vodom, mora voznika opozoriti poseben svetlobni opozorilni signal vedno, ko priklopnik prek dela električnega upravljalnega voda za sporočanje podatkov posreduje informacijo ‚ENS dejaven‘. V ta namen se lahko uporablja svetlobni signal, opredeljen v odstavku 2.1.4 zgoraj. |
| --- | --- |

2.1.6

V primeru motornega vozila, opremljenega z električnim upravljalnim vodom in električno povezanega s priklopnikom z električnim upravljanim vodom, mora voznika opozoriti poseben svetlobni opozorilni signal vedno, ko priklopnik prek dela električnega upravljalnega voda za sporočanje podatkov posreduje informacijo ‚ENS dejaven‘. V ta namen se lahko uporablja svetlobni signal, opredeljen v odstavku 2.1.4 zgoraj.

2.2   Priklopniki

| 2.2.1 | Če je priklopnik opremljen s funkcijo stabilnosti vozila, kot je določena v odstavku 2.34 tega pravilnika, velja naslednje: | Pri nadzoru smeri mora funkcija samodejno posamezno nadzirati hitrost levih in desnih koles na vsaki osi ali na osi vsake skupine osi (20) s selektivnim zaviranjem na podlagi ocene dejanskega obnašanja priklopnika v primerjavi z relativnim obnašanjem vlečnega vozila (21). |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Če je priklopnik opremljen s funkcijo stabilnosti vozila, kot je določena v odstavku 2.34 tega pravilnika, velja naslednje:

Pri nadzoru smeri mora funkcija samodejno posamezno nadzirati hitrost levih in desnih koles na vsaki osi ali na osi vsake skupine osi (20) s selektivnim zaviranjem na podlagi ocene dejanskega obnašanja priklopnika v primerjavi z relativnim obnašanjem vlečnega vozila (21).

| | Pri nadzoru proti prevrnitvi mora funkcija samodejno nadzirati hitrost koles na vsaj dveh kolesih vsake osi ali skupine osi (20) s selektivnim zaviranjem ali samodejno krmiljenim zaviranjem na podlagi ocene dejanskega obnašanja priklopnika, ki bi lahko povzročilo prevrnitev (21). |
| --- | --- |

Pri nadzoru proti prevrnitvi mora funkcija samodejno nadzirati hitrost koles na vsaj dveh kolesih vsake osi ali skupine osi (20) s selektivnim zaviranjem ali samodejno krmiljenim zaviranjem na podlagi ocene dejanskega obnašanja priklopnika, ki bi lahko povzročilo prevrnitev (21).

| 2.2.2 | Za doseganje zgoraj opredeljenega delovanja, funkcija stabilnosti vozila poleg samodejno krmiljenega zaviranja in, če je primerno, selektivnega zaviranja, vključuje najmanj:






  (a) | določitev dejanskega obnašanja priklopnika na podlagi vrednosti navpične sile na pnevmatiko oziroma pnevmatike ali vsaj bočnega pospeška in hitrosti koles. Uporabljajo se samo informacije iz vozila. Če se te vrednosti ne merijo neposredno, je treba tehnični službi ob homologaciji predložiti dokaze o ustrezni korelaciji z neposredno izmerjenimi vrednostmi v vseh voznih razmerah (npr. vključno z vožnjo skozi predor). |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Za doseganje zgoraj opredeljenega delovanja, funkcija stabilnosti vozila poleg samodejno krmiljenega zaviranja in, če je primerno, selektivnega zaviranja, vključuje najmanj:

(a)

določitev dejanskega obnašanja priklopnika na podlagi vrednosti navpične sile na pnevmatiko oziroma pnevmatike ali vsaj bočnega pospeška in hitrosti koles. Uporabljajo se samo informacije iz vozila. Če se te vrednosti ne merijo neposredno, je treba tehnični službi ob homologaciji predložiti dokaze o ustrezni korelaciji z neposredno izmerjenimi vrednostmi v vseh voznih razmerah (npr. vključno z vožnjo skozi predor).

| 2.2.3 | Funkcija stabilnosti vozila se tehnični službi dokaže z dinamičnimi manevri na enem vozilu. To se lahko naredi s primerjavo rezultatov pri omogočeni in onemogočeni funkciji stabilnosti vozila za dani pogoj obremenitve. Namesto izvajanja dinamičnih manevrov za druga vozila in druge obremenitve, ki so opremljena z enakim sistemom stabilnosti vozila, se lahko predložijo rezultati dejanskih preskusov ali računalniških simulacij.
  Uporaba simulatorja je opredeljena v Dodatku 1 k tej prilogi.
  Specifikacija in potrjevanje simulatorja sta opredeljena v Dodatku 2 k tej prilogi.
  Dokler ne bodo dogovorjeni enotni preskusni postopki, se o načinu tega dokazovanja, ki vključuje kritične pogoje nadzora smeri ali nadzora proti prevrnitvi za funkcijo stabilnosti vozila, vgrajeno v priklopnik, dogovorita proizvajalec priklopnika in tehnična služba; način dokazovanja in rezultati morajo biti priloženi poročilu o homologaciji. Ni treba, da se to izvede v času homologacije.
  Pri dokazovanju funkcije stabilnosti vozila se uporabi kateri koli od naslednjih dinamičnih manevrov (22):






  Nadzor smeri | Nadzor proti prevrnitvi |
| --- | --- | --- |
| Preskus zmanjševanja polmera | Krožni preskus stabilnega stanja |
| Preskus krmiljenja po korakih | Obrat v obliki črke J |
| Sinus z zaustavitvijo | |
| Obrat v obliki črke J | |
| Razcep spremembe enojnega voznega pasu v obliki črke μ | |
| Sprememba dvojnega voznega pasu | |
| Obrnjeni preskus krmiljenja ali preskus ‚trnka‘ | |
| Preskus asimetričnega enoobdobnega sinusnega krmiljenja ali pulznega krmiljenja | |

2.2.3

Funkcija stabilnosti vozila se tehnični službi dokaže z dinamičnimi manevri na enem vozilu. To se lahko naredi s primerjavo rezultatov pri omogočeni in onemogočeni funkciji stabilnosti vozila za dani pogoj obremenitve. Namesto izvajanja dinamičnih manevrov za druga vozila in druge obremenitve, ki so opremljena z enakim sistemom stabilnosti vozila, se lahko predložijo rezultati dejanskih preskusov ali računalniških simulacij.

Uporaba simulatorja je opredeljena v Dodatku 1 k tej prilogi.

Specifikacija in potrjevanje simulatorja sta opredeljena v Dodatku 2 k tej prilogi.

Dokler ne bodo dogovorjeni enotni preskusni postopki, se o načinu tega dokazovanja, ki vključuje kritične pogoje nadzora smeri ali nadzora proti prevrnitvi za funkcijo stabilnosti vozila, vgrajeno v priklopnik, dogovorita proizvajalec priklopnika in tehnična služba; način dokazovanja in rezultati morajo biti priloženi poročilu o homologaciji. Ni treba, da se to izvede v času homologacije.

Pri dokazovanju funkcije stabilnosti vozila se uporabi kateri koli od naslednjih dinamičnih manevrov (22):

Nadzor smeri

Nadzor proti prevrnitvi

Preskus zmanjševanja polmera

Krožni preskus stabilnega stanja

Preskus krmiljenja po korakih

Obrat v obliki črke J

Sinus z zaustavitvijo

Obrat v obliki črke J

Razcep spremembe enojnega voznega pasu v obliki črke μ

Sprememba dvojnega voznega pasu

Obrnjeni preskus krmiljenja ali preskus ‚trnka‘

Preskus asimetričnega enoobdobnega sinusnega krmiljenja ali pulznega krmiljenja

Zaradi dokazovanja ponovljivosti se na vozilu izbrani manever oziroma manevri še enkrat ponovijo.

| 2.2.4 | Priklopniki, opremljeni z električnim upravljalnim vodom, ko so električno povezani z vlečnim vozilom z električnim upravljalnim vodom, posredujejo informacijo ‚ENS dejaven‘ prek dela za sporočanje podatkov električnega upravljalnega voda, ko je funkcija stabilnosti vozila v stanju posega. Posegi funkcije stabilnosti vozila, ki se uporabljajo v učnem procesu, da se določijo operativne značilnosti priklopnika, ne smejo povzročiti zgornjega signala. |
| --- | --- |

2.2.4

Priklopniki, opremljeni z električnim upravljalnim vodom, ko so električno povezani z vlečnim vozilom z električnim upravljalnim vodom, posredujejo informacijo ‚ENS dejaven‘ prek dela za sporočanje podatkov električnega upravljalnega voda, ko je funkcija stabilnosti vozila v stanju posega. Posegi funkcije stabilnosti vozila, ki se uporabljajo v učnem procesu, da se določijo operativne značilnosti priklopnika, ne smejo povzročiti zgornjega signala.

| 2.2.5 | Zaradi čim večje učinkovitosti priklopnikov, ki uporabljajo ‚select-low‘, taki priklopniki lahko med posegom ‚funkcije stabilnosti vozila‘ spremenijo način krmiljenja v ‚select-high‘. |
| --- | --- |

2.2.5

Zaradi čim večje učinkovitosti priklopnikov, ki uporabljajo ‚select-low‘, taki priklopniki lahko med posegom ‚funkcije stabilnosti vozila‘ spremenijo način krmiljenja v ‚select-high‘.

DODATEK 1

Uporaba Simulacije Dinamične Stabilnosti

Učinkovitost funkcije nadzora smeri in/ali nadzora stabilnosti proti prevrnitvi vozil na motorni pogon in priklopnikov kategorij M, N in O se lahko določi z računalniško simulacijo.

1.   UPORABA SIMULACIJE

| 1.1 | Proizvajalec vozila homologacijskemu organu ali tehnični službi dokaže funkcijo stabilnosti vozila z istim dinamičnim manevrom oziroma manevri kot za praktično dokazovanje iz odstavka 2.1.3 ali 2.2.3 Priloge 21. |
| --- | --- |

1.1

Proizvajalec vozila homologacijskemu organu ali tehnični službi dokaže funkcijo stabilnosti vozila z istim dinamičnim manevrom oziroma manevri kot za praktično dokazovanje iz odstavka 2.1.3 ali 2.2.3 Priloge 21.

| 1.2 | Simulacija je sredstvo, s katerim se zmogljivost stabilnosti vozila lahko dokaže z omogočeno ali onemogočeno funkcijo stabilnosti vozila ter z obremenjenim in neobremenjenim vozilom. |
| --- | --- |

1.2

Simulacija je sredstvo, s katerim se zmogljivost stabilnosti vozila lahko dokaže z omogočeno ali onemogočeno funkcijo stabilnosti vozila ter z obremenjenim in neobremenjenim vozilom.

| 1.3 | Simulacija se izvede s potrjenim modeliranjem in simulacijskim orodjem. Preverjanje se izvede z uporabo enakih manevrov, kot so opredeljeni v odstavku 1.1 zgoraj.
  Način potrjevanja simulacijskega orodja je naveden v dodatku 2 k Prilogi 21. |
| --- | --- |

1.3

Simulacija se izvede s potrjenim modeliranjem in simulacijskim orodjem. Preverjanje se izvede z uporabo enakih manevrov, kot so opredeljeni v odstavku 1.1 zgoraj.

Način potrjevanja simulacijskega orodja je naveden v dodatku 2 k Prilogi 21.

DODATEK 2

Simulacijsko orodje dinamične stabilnosti in njegovo potrjevanje

1.   SPECIFIKACIJA SIMULACIJSKEGA ORODJA

1.1   Simulacijska metoda upošteva glavne dejavnike, ki vplivajo na smerno gibanje in nagib vozila. Tipični model lahko vsebuje naslednje parametre vozila v eksplicitni ali implicitni obliki:

| (a) | os/kolo; |
| --- | --- |

(a)

os/kolo;

| (b) | vzmetenje; |
| --- | --- |

(b)

vzmetenje;

| (c) | pnevmatika; |
| --- | --- |

(c)

pnevmatika;

| (d) | šasija/karoserija vozila; |
| --- | --- |

(d)

šasija/karoserija vozila;

| (e) | pogonski sistem/prenos moči, če je primerno; |
| --- | --- |

(e)

pogonski sistem/prenos moči, če je primerno;

| (f) | zavorni sistem; |
| --- | --- |

(f)

zavorni sistem;

| (g) | koristni tovor. |
| --- | --- |

(g)

koristni tovor.

1.2   Funkcija stabilnosti vozila se v simulacijski model doda s:

| (a) | podsistemom (model programske opreme) simulacijskega orodja ali |
| --- | --- |

(a)

podsistemom (model programske opreme) simulacijskega orodja ali

| (b) | elektronsko krmilno napravo v konfiguraciji strojne opreme v zanki. |
| --- | --- |

(b)

elektronsko krmilno napravo v konfiguraciji strojne opreme v zanki.

1.3   Pri priklopniku se simulacija izvede s priklopnikom, priključenim na reprezentativno vlečno vozilo.

1.4   Pogoji natovarjanja vozila

| 1.4.1 | Simulator mora biti sposoben upoštevati obremenjeno in neobremenjeno vozilo. |
| --- | --- |

1.4.1

Simulator mora biti sposoben upoštevati obremenjeno in neobremenjeno vozilo.

| 1.4.2 | Šteje se, da je obremenitev stalna obremenitev z lastnostmi (masa, porazdelitev mase in najvišja priporočena višina težišča), ki jih določi proizvajalec. |
| --- | --- |

1.4.2

Šteje se, da je obremenitev stalna obremenitev z lastnostmi (masa, porazdelitev mase in najvišja priporočena višina težišča), ki jih določi proizvajalec.

2.   POTRDITEV SIMULACIJSKEGA ORODJA

| 2.1 | Veljavnost uporabljenega modeliranja in simulacijskega orodja se potrdi s primerjavami s praktičnimi preskusi vozila. Za potrjevanje se uporabijo preskusi, ki bi brez nadzora povzročili izgubo nadzora smeri (podkrmiljenje in prekrmiljenje) ali nadzora proti prevrnitvi, kot je primerno za delovanje funkcije nadzora stabilnosti, ki je vgrajena v reprezentativno vozilo.
  Med preskusi se v skladu z ISO 15037 del 1:2005: Splošni pogoji za osebne avtomobile ali del 2 2:2002: Splošni pogoji za težka tovorna vozila in avtobuse (odvisno od kategorije vozila) zabeležijo oziroma izračunajo naslednje spremenljivke gibanja:






  (a) | kotna hitrost; |
| --- | --- | --- |

2.1

Veljavnost uporabljenega modeliranja in simulacijskega orodja se potrdi s primerjavami s praktičnimi preskusi vozila. Za potrjevanje se uporabijo preskusi, ki bi brez nadzora povzročili izgubo nadzora smeri (podkrmiljenje in prekrmiljenje) ali nadzora proti prevrnitvi, kot je primerno za delovanje funkcije nadzora stabilnosti, ki je vgrajena v reprezentativno vozilo.

Med preskusi se v skladu z ISO 15037 del 1:2005: Splošni pogoji za osebne avtomobile ali del 2 2:2002: Splošni pogoji za težka tovorna vozila in avtobuse (odvisno od kategorije vozila) zabeležijo oziroma izračunajo naslednje spremenljivke gibanja:

(a)

kotna hitrost;

| (b) | bočni pospešek; |
| --- | --- |

(b)

bočni pospešek;

| (c) | obremenitev koles ali dvigovanje koles; |
| --- | --- |

(c)

obremenitev koles ali dvigovanje koles;

| (d) | hitrost naprej; |
| --- | --- |

(d)

hitrost naprej;

| (e) | voznikovo ukrepanje. |
| --- | --- |

(e)

voznikovo ukrepanje.

| 2.2 | Cilj je pokazati, da je simulirano obnašanje vozila in delovanje funkcije stabilnosti vozila primerljivo z videnim med praktičnimi preskusi. |
| --- | --- |

2.2

Cilj je pokazati, da je simulirano obnašanje vozila in delovanje funkcije stabilnosti vozila primerljivo z videnim med praktičnimi preskusi.

| 2.3 | Šteje se, da je simulator potrjen, če je rezultat primerljiv z rezultati praktičnega preskusa danega tipa vozila med dinamičnimi manevri, izbranimi izmed manevrov, opredeljenih v odstavku 2.1.3 oziroma 2.2.3 Priloge 21.
  Pri krožnem preskusu stabilnega stanja je sredstvo primerjave naklon podkrmiljenja.
  Pri dinamičnem manevru je sredstvo primerjave odnos med aktiviranjem in zaporedjem funkcije stabilnosti vozila v simulaciji in med praktičnim preskusom vozila. |
| --- | --- |

2.3

Šteje se, da je simulator potrjen, če je rezultat primerljiv z rezultati praktičnega preskusa danega tipa vozila med dinamičnimi manevri, izbranimi izmed manevrov, opredeljenih v odstavku 2.1.3 oziroma 2.2.3 Priloge 21.

Pri krožnem preskusu stabilnega stanja je sredstvo primerjave naklon podkrmiljenja.

Pri dinamičnem manevru je sredstvo primerjave odnos med aktiviranjem in zaporedjem funkcije stabilnosti vozila v simulaciji in med praktičnim preskusom vozila.

| 2.4 | Fizične parametre, ki so v konfiguraciji referenčnega vozila in simuliranega vozila drugačni, je treba v simulaciji ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

2.4

Fizične parametre, ki so v konfiguraciji referenčnega vozila in simuliranega vozila drugačni, je treba v simulaciji ustrezno spremeniti.

| 2.5 | Izdela se poročilo o preskusu s simulatorjem, katerega vsebina je določena v Dodatku 3 te priloge; en izvod se priloži poročilu o homologaciji vozila. |
| --- | --- |

2.5

Izdela se poročilo o preskusu s simulatorjem, katerega vsebina je določena v Dodatku 3 te priloge; en izvod se priloži poročilu o homologaciji vozila.

DODATEK 3

Poročilo o preskusu funkcije stabilnosti vozila s simulacijskim orodjem

POROČILO O PRESKUSU št.: ...

1.   IDENTIFIKACIJA

| 1.1 | Ime in naslov proizvajalca simulacijskega orodja |
| --- | --- |

1.1

Ime in naslov proizvajalca simulacijskega orodja

| 1.2 | Identifikacija simulacijskega orodja: ime/model/številka (strojna in programska oprema) |
| --- | --- |

1.2

Identifikacija simulacijskega orodja: ime/model/številka (strojna in programska oprema)

2.   PODROČJE UPORABE

| 2.1 | Tip vozila: (npr. tovornjak, traktor, avtobus, polpriklopnik, priklopnik s centralno osjo, običajni priklopnik) |
| --- | --- |

2.1

Tip vozila: (npr. tovornjak, traktor, avtobus, polpriklopnik, priklopnik s centralno osjo, običajni priklopnik)

| 2.2 | Konfiguracija vozila: (npr. 4 × 2, 4 × 4, 6 × 2, 6 × 4, 6 × 6) |
| --- | --- |

2.2

Konfiguracija vozila: (npr. 4 × 2, 4 × 4, 6 × 2, 6 × 4, 6 × 6)

| 2.3 | Omejitveni dejavniki: (npr. samo mehansko vzmetenje) |
| --- | --- |

2.3

Omejitveni dejavniki: (npr. samo mehansko vzmetenje)

| 2.4 | Manever oziroma manevri, za katere je bil simulator potrjen: |
| --- | --- |

2.4

Manever oziroma manevri, za katere je bil simulator potrjen:

3.   PREVERJANJE PRESKUSA OZIROMA PRESKUSOV VOZILA

| 3.1 | Opis vozil, vključno z vlečnim vozilom pri preskušanju priklopnika: |
| --- | --- |

3.1

Opis vozil, vključno z vlečnim vozilom pri preskušanju priklopnika:

| 3.1.1 | Identifikacija vozil: znamka/model/identifikacijska številka vozila |
| --- | --- |

3.1.1

Identifikacija vozil: znamka/model/identifikacijska številka vozila

| 3.1.1.1 | Nestandardne vgradnje: |
| --- | --- |

3.1.1.1

Nestandardne vgradnje:

| 3.1.2 | Opis vozila, vključno s konfiguracijo osi/vzmetenjem/kolesi, motorjem in prenosom moči, zavornim sistemom oziroma sistemi in vsebino funkcije stabilnosti vozila (nadzor smeri/nadzor proti prevrnitvi), krmilnim sistemom, z oznako imena/modela/številke: |
| --- | --- |

3.1.2

Opis vozila, vključno s konfiguracijo osi/vzmetenjem/kolesi, motorjem in prenosom moči, zavornim sistemom oziroma sistemi in vsebino funkcije stabilnosti vozila (nadzor smeri/nadzor proti prevrnitvi), krmilnim sistemom, z oznako imena/modela/številke:

| 3.1.3 | Podatki o vozilu, uporabljenem v simulaciji (eksplicitni): |
| --- | --- |

3.1.3

Podatki o vozilu, uporabljenem v simulaciji (eksplicitni):

| 3.2 | Opis preskusa, vključno s kraji, stanjem cestišča/površine preskusnega območja, temperaturo in datumi: |
| --- | --- |

3.2

Opis preskusa, vključno s kraji, stanjem cestišča/površine preskusnega območja, temperaturo in datumi:

| 3.3 | Rezultati obremenjenega in neobremenjenega vozila z vključeno in izključeno funkcijo stabilnosti vozila, vključno s spremenljivkami gibanja iz odstavka 2.1 Dodatka 2 Priloge 21, če je to primerno: |
| --- | --- |

3.3

Rezultati obremenjenega in neobremenjenega vozila z vključeno in izključeno funkcijo stabilnosti vozila, vključno s spremenljivkami gibanja iz odstavka 2.1 Dodatka 2 Priloge 21, če je to primerno:

4.   REZULTATI SIMULACIJE

| 4.1 | Parametri vozila in vrednosti, uporabljene v simulaciji, ki niso vzeti iz dejanskega preskusa vozila (implicitni): |
| --- | --- |

4.1

Parametri vozila in vrednosti, uporabljene v simulaciji, ki niso vzeti iz dejanskega preskusa vozila (implicitni):

| 4.2 | Rezultati obremenjenega in neobremenjenega vozila z vključeno in izključeno funkcijo stabilnosti vozila za vsak preskus, opravljen v skladu z odstavkom 3.2 tega dodatka, vključno s spremenljivkami gibanja iz odstavka 21.1 Dodatka 2 Priloge 3.2, če je to primerno: |
| --- | --- |

4.2

Rezultati obremenjenega in neobremenjenega vozila z vključeno in izključeno funkcijo stabilnosti vozila za vsak preskus, opravljen v skladu z odstavkom 3.2 tega dodatka, vključno s spremenljivkami gibanja iz odstavka 21.1 Dodatka 2 Priloge 3.2, če je to primerno:

5.   Ta preskus je bil opravljen in rezultati sporočeni v skladu z Dodatkom 2 Priloge 21 k Pravilniku ECE št. 13, kakor je bil nazadnje spremenjen s serijo sprememb ...

Tehnična služba, pristojna za izvedbo preskusa (23) ...

Podpisal: ... Datum: ...

Homologacijski organ (23) ...

Podpisal: ... Datum: ...

---

(1)  Za terenska vozila, vozila za posebne namene (npr. premična naprava, ki uporablja nestandardno šasijo vozila – npr. žerjavi – vozila na hidrostatični pogon, pri katerih se sistem hidravličnega pogona uporablja tudi za zaviranje in pomožne funkcije), avtobuse razreda I in A kategorij M2 in M3, zgibne avtobuse ter vlačilce za polpriklopnike N2 s skupno maso med 3,5 in 7 tonami ta zahteva ne velja.

1

2

3

2

(2)  Priklopniki za prevoz posebno težkih tovorov in priklopniki s prostorom za stoječe potnike so izvzeti iz te zahteve.

2

(3)  Ta odstavek ne preprečuje Danski, da še naprej uporablja funkcijo stabilnosti vozila, ki izpolnjuje zahteve tega pravilnika.“

3

(4)  Razred III, kot je določen v Pravilniku št. 107.“

4

(5)  Glej odstavek 2.1 Dodatka 2 k tej prilogi.“

5

(6)  Po potrebi.

6

(7)  Preskus ni potreben, če proizvajalec lahko dokaže, da sprememba ne vpliva na togost

7

(8)  Neustrezno črtati.

8

(9)  Velja le za kolutne zavore.

9

(10)  Velja le za bobnaste zavore.

10

(11)  Izpolniti le v primeru vgrajene naprave za samodejno nastavljanje zavor.

11

(12)  Podpišejo se različne osebe, čeprav sta tehnična služba in homologacijski organ isti organ ali je poročilu priložena ločena odobritev homologacijskega organa.

12

(13)  ENS (elektronski nadzor stabilnosti), opredeljen v standardu ISO 11992-2:2003, ki vključuje spremembe 1:2007, je v tem pravilniku opredeljen kot funkcija stabilnosti vozila – glej odstavek 2.34 Pravilnika.

13

(14)  ENS (elektronski nadzor stabilnosti), opredeljen v standardu ISO 11992-2:2003, ki vključuje spremembe 1:2007, je v tem pravilniku opredeljen kot funkcija stabilnosti vozila – glej odstavek 2.34 Pravilnika.

14

(15)  Varnostni sistem proti prevrnitvi, opredeljen v standardu ISO 11992-2:2003, ki vključuje spremembe 1:2007, je v tem pravilniku opredeljen kot nadzor proti prevrnitvi – glej odstavek 2.32.2.2 Pravilnika.

15

(16)  Krmiljenje nihanja, opredeljeno v standardu ISO 11992-2:2003, ki vključuje spremembe 1:2007, je v tem pravilniku opredeljeno kot nadzor smeri – glej odstavek 2.32.2.1 Pravilnika.

16

(17)  Varnostni sistem proti prevrnitvi, opredeljen v standardu ISO 11992-2:2003, ki vključuje spremembe 1:2007, je v tem pravilniku opredeljen kot nadzor proti prevrnitvi – glej odstavek 2.32.2.2 Pravilnika.

17

(18)  Krmiljenje nihanja, opredeljeno v standardu ISO 11992-2:2003, ki vključuje spremembe 1:2007, je v tem pravilniku opredeljeno kot nadzor smeri – glej odstavek 2.32.2.1 Pravilnika.

18

(19)  Podpišejo se različne osebe, čeprav sta tehnična služba in homologacijski organ isti organ ali je poročilu priložena ločena odobritev homologacijskega organa.

19

(20)  Pri večkratnih oseh, pri katerih je razmik med dvema sosednjim osema večji od 2 m, se vsaka posamezna os šteje za neodvisno skupino osi.

20

(21)  Dovoljeno je dodatno medsebojno delovanje z drugimi sistemi ali sestavnimi deli vozila. Če za te sisteme ali sestavne dele veljajo posebni pravilniki, mora tako medsebojno delovanje izpolnjevati zahteve navedenih pravilnikov, npr. medsebojno delovanje s krmilnim sistemom mora izpolnjevati zahteve iz Pravilnika št. 79 za korekcijsko krmilje.

21

(22)  Če uporaba enega od zgoraj navedenih manevrov ne bi povzročila izgube nadzora smeri ali prevrnitve, se lahko v dogovoru s tehnično službo uporabi drug manever.

22

(23)  Podpišeta različni osebi, če je tehnična služba in homologacijski organ ista organizacija.

23

---