# Euroopa Liidu L 280/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.280.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 280 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide26. oktoober 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.280.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 280

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide26. oktoober 2010

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/64/EL, 20. oktoober 2010, õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/64/EL, 20. oktoober 2010, õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 960/2010, 25. oktoober 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2010/638/ÜVJP, 25. oktoober 2010, Guinea Vabariigi vastu suunatud piiravate meetmete kohta | 10 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/639/ÜVJP, 25. oktoober 2010, teatavate Valgevene ametnike vastu suunatud piiravate meetmete kohta | 18 |
| | | 2010/640/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 21. oktoober 2010, millega muudetakse otsuseid 2006/920/EÜ ja 2008/231/EÜ, mis käsitlevad üleeuroopalise tava- ja kiirraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilisi kirjeldusi
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7179 all)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | 2010/641/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 22. oktoober 2010, millega muudetakse otsust 2008/866/EÜ kohaldamisaja osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7183 all)

   (
  1
  ) | 59 |
| | | 2010/642/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 25. oktoober 2010, millega kinnitatakse Kreekas kasutatav searümpade liigitusmeetod
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7230 all) | 60 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID |
| | | 2010/643/EL |
| | * | Euroopa Liidu – Šveitsi statistikakomitee otsus nr 2/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise statistikaalast koostööd käsitleva lepingu A lisa | 62 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EL) nr 960/2010, 25. oktoober 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2010/638/ÜVJP, 25. oktoober 2010, Guinea Vabariigi vastu suunatud piiravate meetmete kohta

10

*

Nõukogu otsus 2010/639/ÜVJP, 25. oktoober 2010, teatavate Valgevene ametnike vastu suunatud piiravate meetmete kohta

18

2010/640/EL

*

Komisjoni otsus, 21. oktoober 2010, millega muudetakse otsuseid 2006/920/EÜ ja 2008/231/EÜ, mis käsitlevad üleeuroopalise tava- ja kiirraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilisi kirjeldusi
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7179 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7179 all)

1

29

2010/641/EL

*

Komisjoni otsus, 22. oktoober 2010, millega muudetakse otsust 2008/866/EÜ kohaldamisaja osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7183 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7183 all)

1

59

2010/642/EL

*

Komisjoni otsus, 25. oktoober 2010, millega kinnitatakse Kreekas kasutatav searümpade liigitusmeetod
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7230 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7230 all)

60

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

2010/643/EL

*

Euroopa Liidu – Šveitsi statistikakomitee otsus nr 2/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise statistikaalast koostööd käsitleva lepingu A lisa

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 26.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 280/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2010/64/EL,

20. oktoober 2010,

õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 2 teise lõigu punkti b,

võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari Vabariigi, Austria Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust (1),

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit on seadnud endale eesmärgiks säilitada ja arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala. 15.–16. oktoobril 1999. aastal Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistuja järelduste kohaselt ning eelkõige järelduste punkti 33 kohaselt peaks kohtuotsuste ja õigusasutuste muude otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõte saama liidus tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö nurgakiviks, kuna ulatuslikum vastastikune tunnustamine ning õigusaktide vajalik ühtlustamine soodustaks koostööd pädevate asutuste vahel ja üksikisiku õiguste kohtulikku kaitset. |
| --- | --- |

(1)

Liit on seadnud endale eesmärgiks säilitada ja arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala. 15.–16. oktoobril 1999. aastal Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistuja järelduste kohaselt ning eelkõige järelduste punkti 33 kohaselt peaks kohtuotsuste ja õigusasutuste muude otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõte saama liidus tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö nurgakiviks, kuna ulatuslikum vastastikune tunnustamine ning õigusaktide vajalik ühtlustamine soodustaks koostööd pädevate asutuste vahel ja üksikisiku õiguste kohtulikku kaitset.

| (2) | Kooskõlas Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustega võttis nõukogu 29. novembril 2000. aastal vastu meetmeprogrammi, mille eesmärk on kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamine (3). Programmi sissejuhatuses märgitakse, et vastastikune tunnustamine on „mõeldud tugevdama koostööd liikmesriikide vahel, aga ka tõhustama üksikisiku õiguste kaitset”. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustega võttis nõukogu 29. novembril 2000. aastal vastu meetmeprogrammi, mille eesmärk on kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamine (3). Programmi sissejuhatuses märgitakse, et vastastikune tunnustamine on „mõeldud tugevdama koostööd liikmesriikide vahel, aga ka tõhustama üksikisiku õiguste kaitset”.

| (3) | Kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamine eeldab, et liikmesriigid usaldavad üksteise kriminaalõigussüsteeme. Vastastikuse tunnustamise ulatus sõltub suuresti mitmest näitajast, mille hulka kuuluvad kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute õiguste kaitse mehhanismid ja ühised miinimumnõuded, mis on vajalikud vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamise hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamine eeldab, et liikmesriigid usaldavad üksteise kriminaalõigussüsteeme. Vastastikuse tunnustamise ulatus sõltub suuresti mitmest näitajast, mille hulka kuuluvad kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute õiguste kaitse mehhanismid ja ühised miinimumnõuded, mis on vajalikud vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamise hõlbustamiseks.

| (4) | Kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikune tunnustamine saab toimida tõhusalt üksnes usalduse õhkkonnas, milles mitte üksnes õigusasutused, vaid kõik kriminaalmenetluses osalejad peavad teiste liikmesriikide õigusasutuste otsuseid samaväärseks enda omadega viisil, mis ei väljenda mitte üksnes usaldust teiste liikmesriikide eeskirjade adekvaatsuse vastu, vaid ka veendumust, et neid eeskirju kohaldatakse õigesti. |
| --- | --- |

(4)

Kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikune tunnustamine saab toimida tõhusalt üksnes usalduse õhkkonnas, milles mitte üksnes õigusasutused, vaid kõik kriminaalmenetluses osalejad peavad teiste liikmesriikide õigusasutuste otsuseid samaväärseks enda omadega viisil, mis ei väljenda mitte üksnes usaldust teiste liikmesriikide eeskirjade adekvaatsuse vastu, vaid ka veendumust, et neid eeskirju kohaldatakse õigesti.

| (5) | Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) artiklis 47 on sätestatud õigus õiglasele kohtulikule arutamisele. Harta artikli 48 lõikega 2 tagatakse kaitseõiguste austamine. Käesolevas direktiivis austatakse kõnealuseid õiguseid ning direktiivi rakendamisel tuleks neid silmas pidada. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) artiklis 47 on sätestatud õigus õiglasele kohtulikule arutamisele. Harta artikli 48 lõikega 2 tagatakse kaitseõiguste austamine. Käesolevas direktiivis austatakse kõnealuseid õiguseid ning direktiivi rakendamisel tuleks neid silmas pidada.

| (6) | Kuigi kõik liikmesriigid on konventsiooniosalised, näitavad kogemused, et ainuüksi see asjaolu ei tekita piisavat usaldust teiste liikmesriikide kriminaalõigussüsteemi vastu. |
| --- | --- |

(6)

Kuigi kõik liikmesriigid on konventsiooniosalised, näitavad kogemused, et ainuüksi see asjaolu ei tekita piisavat usaldust teiste liikmesriikide kriminaalõigussüsteemi vastu.

| (7) | Vastastikuse usalduse tugevdamine nõuab konventsiooni artiklis 6 sätestatud õiguste ja kaitsemeetmete järjekindlamat rakendamist. See eeldab ka konventsioonis ja hartas sätestatud miinimumnõuete edasist täiustamist liidus käesoleva direktiivi ja muude meetmete abil. |
| --- | --- |

(7)

Vastastikuse usalduse tugevdamine nõuab konventsiooni artiklis 6 sätestatud õiguste ja kaitsemeetmete järjekindlamat rakendamist. See eeldab ka konventsioonis ja hartas sätestatud miinimumnõuete edasist täiustamist liidus käesoleva direktiivi ja muude meetmete abil.

| (8) | Euroopa liidu toimimise lepingu artikli 82 lõikes 2 nähakse ette liikmesriikides kohaldatavate miinimumeeskirjade kehtestamine, et hõlbustada kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikust tunnustamist ning politsei- ja õiguskoostööd piiriülese mõõtmega kriminaalasjades. Aluslepingu artikli 82 lõike 2 teise lõigu punkt b osutab isikute õigustele kriminaalmenetluses kui ühele valdkonnale, kus võib kehtestada miinimumeeskirjad. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa liidu toimimise lepingu artikli 82 lõikes 2 nähakse ette liikmesriikides kohaldatavate miinimumeeskirjade kehtestamine, et hõlbustada kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikust tunnustamist ning politsei- ja õiguskoostööd piiriülese mõõtmega kriminaalasjades. Aluslepingu artikli 82 lõike 2 teise lõigu punkt b osutab isikute õigustele kriminaalmenetluses kui ühele valdkonnale, kus võib kehtestada miinimumeeskirjad.

| (9) | Ühised miinimumeeskirjad peaksid suurendama usaldust kõikide liikmesriikide kriminaalõigussüsteemi vastu, mis omakorda peaks viima tõhusama õiguskoostööni vastastikuse usalduse õhkkonnas. Sellised ühised miinimumeeskirjad tuleks kehtestada suulise ja kirjaliku tõlke kohta kriminaalmenetluses. |
| --- | --- |

(9)

Ühised miinimumeeskirjad peaksid suurendama usaldust kõikide liikmesriikide kriminaalõigussüsteemi vastu, mis omakorda peaks viima tõhusama õiguskoostööni vastastikuse usalduse õhkkonnas. Sellised ühised miinimumeeskirjad tuleks kehtestada suulise ja kirjaliku tõlke kohta kriminaalmenetluses.

| (10) | 30. novembril 2009. aastal võttis nõukogu vastu resolutsiooni teekaardi kohta, mille eesmärk on tugevdada kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõigusi kriminaalmenetluses (4). Järkjärgulise lähenemisviisi kohaselt nõutakse teekaardis niisuguste meetmete võtmist, mis käsitlevad õigust kirjalikule ja suulisele tõlkele (meede A), õigust teabele õiguste ja süüdistuste kohta (meede B), õigust õigusabile ja õigusnõustamisele (meede C), õigust suhtlemisele sugulaste, tööandjate ja konsulaarasutustega (meede D) ning kaitsemeetmeid selliste kahtlustatavate või süüdistatavate isikute jaoks, kes kuuluvad haavatavate isikute kategooriasse (meede E). |
| --- | --- |

(10)

30. novembril 2009. aastal võttis nõukogu vastu resolutsiooni teekaardi kohta, mille eesmärk on tugevdada kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõigusi kriminaalmenetluses (4). Järkjärgulise lähenemisviisi kohaselt nõutakse teekaardis niisuguste meetmete võtmist, mis käsitlevad õigust kirjalikule ja suulisele tõlkele (meede A), õigust teabele õiguste ja süüdistuste kohta (meede B), õigust õigusabile ja õigusnõustamisele (meede C), õigust suhtlemisele sugulaste, tööandjate ja konsulaarasutustega (meede D) ning kaitsemeetmeid selliste kahtlustatavate või süüdistatavate isikute jaoks, kes kuuluvad haavatavate isikute kategooriasse (meede E).

| (11) | Stockholmi programmis, mis võeti vastu 10. detsembril 2009. aastal, avaldas Euroopa Ülemkogu heameelt teekaardi vastuvõtmise üle ja muutis selle Stockholmi programmi osaks (punkt 2.4). Euroopa Ülemkogu rõhutas teekaardi mitteammendavat olemust, kutsudes komisjoni üles analüüsima kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute minimaalsete menetlusõiguste lisaelemente ning hindama seda, kas parema koostöö edendamiseks kõnealuses valdkonnas on vaja käsitleda muid küsimusi, näiteks süütuse presumptsiooni. |
| --- | --- |

(11)

Stockholmi programmis, mis võeti vastu 10. detsembril 2009. aastal, avaldas Euroopa Ülemkogu heameelt teekaardi vastuvõtmise üle ja muutis selle Stockholmi programmi osaks (punkt 2.4). Euroopa Ülemkogu rõhutas teekaardi mitteammendavat olemust, kutsudes komisjoni üles analüüsima kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute minimaalsete menetlusõiguste lisaelemente ning hindama seda, kas parema koostöö edendamiseks kõnealuses valdkonnas on vaja käsitleda muid küsimusi, näiteks süütuse presumptsiooni.

| (12) | Käesolev direktiiv käsitleb teekaardi meedet A. Sellega kehtestatakse kriminaalmenetluses suulise ja kirjaliku tõlke suhtes kohaldatavad ühised miinimumeeskirjad, et suurendada liikmesriikide hulgas vastastikust usaldust. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev direktiiv käsitleb teekaardi meedet A. Sellega kehtestatakse kriminaalmenetluses suulise ja kirjaliku tõlke suhtes kohaldatavad ühised miinimumeeskirjad, et suurendada liikmesriikide hulgas vastastikust usaldust.

| (13) | Käesolev direktiiv toetub komisjoni 8. juuli 2009. aasta ettepanekule võtta vastu nõukogu raamotsus õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses, ning komisjoni 9. märtsi 2010. aasta ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb õigust suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev direktiiv toetub komisjoni 8. juuli 2009. aasta ettepanekule võtta vastu nõukogu raamotsus õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses, ning komisjoni 9. märtsi 2010. aasta ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb õigust suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses.

| (14) | Nende isikute õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele, kes ei räägi või ei mõista menetluses kasutatavat keelt, on sätestatud konventsiooni artiklis 6, mida on tõlgendanud Euroopa Inimõiguste Kohus oma kohtupraktikas. Käesoleva direktiiviga lihtsustatakse nende õiguste kasutamist praktikas. Sel eesmärgil kavatsetakse käesoleva direktiiviga tagada kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses, et tagada nende õigus õiglasele kohtulikule arutamisele. |
| --- | --- |

(14)

Nende isikute õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele, kes ei räägi või ei mõista menetluses kasutatavat keelt, on sätestatud konventsiooni artiklis 6, mida on tõlgendanud Euroopa Inimõiguste Kohus oma kohtupraktikas. Käesoleva direktiiviga lihtsustatakse nende õiguste kasutamist praktikas. Sel eesmärgil kavatsetakse käesoleva direktiiviga tagada kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses, et tagada nende õigus õiglasele kohtulikule arutamisele.

| (15) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud õigusi tuleks vajalike kaasnevate meetmetena kohaldada ka Euroopa vahistamismääruse (5) täitmise suhtes, tehes seda käesolevas direktiivis sätestatud piirides. Täitvad liikmesriigid peaksid tagama suulise ja kirjaliku tõlke ning katma sellega seotud kulud isikute puhul, kelle vahistamist taotletakse ning kes ei räägi või ei mõista menetluses kasutatavat keelt. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud õigusi tuleks vajalike kaasnevate meetmetena kohaldada ka Euroopa vahistamismääruse (5) täitmise suhtes, tehes seda käesolevas direktiivis sätestatud piirides. Täitvad liikmesriigid peaksid tagama suulise ja kirjaliku tõlke ning katma sellega seotud kulud isikute puhul, kelle vahistamist taotletakse ning kes ei räägi või ei mõista menetluses kasutatavat keelt.

| (16) | Mõnes liikmesriigis on suhteliselt väikeste õigusrikkumiste korral karistuse määramise õigus muul asutusel kui kriminaalasjades pädeval kohtul. Näiteks võib tegu olla suures ulatuses toime pandud liikluseeskirjade rikkumisega, mis võidakse teha kindlaks liikluskontrolli käigus. Sellistel juhtudel ei tuleks nõuda, et pädev asutus tagaks kõik käesoleva direktiivi kohased õigused. Kui liikmesriigi õiguses on sätestatud pisirikkumiste eest karistuste määramine sellise asutuse poolt ja õigus kriminaalasjades pädevasse kohtusse edasi kaevata, tuleks käesolevat direktiivi kohaldada üksnes kõnealuses kohtus pärast sellist edasikaebamist toimuvate menetluste suhtes. |
| --- | --- |

(16)

Mõnes liikmesriigis on suhteliselt väikeste õigusrikkumiste korral karistuse määramise õigus muul asutusel kui kriminaalasjades pädeval kohtul. Näiteks võib tegu olla suures ulatuses toime pandud liikluseeskirjade rikkumisega, mis võidakse teha kindlaks liikluskontrolli käigus. Sellistel juhtudel ei tuleks nõuda, et pädev asutus tagaks kõik käesoleva direktiivi kohased õigused. Kui liikmesriigi õiguses on sätestatud pisirikkumiste eest karistuste määramine sellise asutuse poolt ja õigus kriminaalasjades pädevasse kohtusse edasi kaevata, tuleks käesolevat direktiivi kohaldada üksnes kõnealuses kohtus pärast sellist edasikaebamist toimuvate menetluste suhtes.

| (17) | Käesoleva direktiiviga tuleks tagada tasuta ja kohane keeleabi, mis võimaldab kahtlustatavatel ja süüdistatavatel isikutel, kes ei räägi või ei mõista kriminaalmenetluses kasutatavat keelt, kasutada täies ulatuses nende õigust kaitsele, ning mis tagab menetluse õigluse. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva direktiiviga tuleks tagada tasuta ja kohane keeleabi, mis võimaldab kahtlustatavatel ja süüdistatavatel isikutel, kes ei räägi või ei mõista kriminaalmenetluses kasutatavat keelt, kasutada täies ulatuses nende õigust kaitsele, ning mis tagab menetluse õigluse.

| (18) | Suuline tõlge tuleks kahtlustatavale ja süüdistatavale isikule võimaldada viivitamata. Kui siiski suuline tõlge võimaldatakse pärast teatava ajavahemiku möödumist, ei tohiks seda käsitleda suulise tõlke viivitamata võimaldamise nõude rikkumisena, kui kõnealune ajavahemik on asjaolusid arvestades mõistlik. |
| --- | --- |

(18)

Suuline tõlge tuleks kahtlustatavale ja süüdistatavale isikule võimaldada viivitamata. Kui siiski suuline tõlge võimaldatakse pärast teatava ajavahemiku möödumist, ei tohiks seda käsitleda suulise tõlke viivitamata võimaldamise nõude rikkumisena, kui kõnealune ajavahemik on asjaolusid arvestades mõistlik.

| (19) | Suhtluseks kahtlustatava või süüdistatava isiku ja tema õigusnõustaja vahel tuleks kasutada suulist tõlget vastavalt käesolevale direktiivile. Kahtlustataval või süüdistataval isikul peaks muu hulgas olema võimalus esitada õigusnõustajale oma versioon juhtunust, juhtida tähelepanu tunnistustele, millega ta nõus ei ole, ning teavitada õigusnõustajat kõigist asjaoludest, mida tuleks tema kaitsel kasutada. |
| --- | --- |

(19)

Suhtluseks kahtlustatava või süüdistatava isiku ja tema õigusnõustaja vahel tuleks kasutada suulist tõlget vastavalt käesolevale direktiivile. Kahtlustataval või süüdistataval isikul peaks muu hulgas olema võimalus esitada õigusnõustajale oma versioon juhtunust, juhtida tähelepanu tunnistustele, millega ta nõus ei ole, ning teavitada õigusnõustajat kõigist asjaoludest, mida tuleks tema kaitsel kasutada.

| (20) | Kaitse ettevalmistamise võimaldamiseks tuleks kahtlustatava või süüdistatava isiku ning tema õigusnõustaja vahelise suhtluse puhul, mis on otseselt seotud menetluse käigus läbiviidava mis tahes küsitlemise või ülekuulamise, edasikaebuse esitamise või muude menetluslike taotlustega, näiteks kautsjoni vastu vabastamise taotlus, kasutada suulist tõlget, kui see on vajalik menetluse õigluse tagamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Kaitse ettevalmistamise võimaldamiseks tuleks kahtlustatava või süüdistatava isiku ning tema õigusnõustaja vahelise suhtluse puhul, mis on otseselt seotud menetluse käigus läbiviidava mis tahes küsitlemise või ülekuulamise, edasikaebuse esitamise või muude menetluslike taotlustega, näiteks kautsjoni vastu vabastamise taotlus, kasutada suulist tõlget, kui see on vajalik menetluse õigluse tagamiseks.

| (21) | Liikmesriigid peaksid tagama sellise menetluse või mehhanismi olemasolu, mille eesmärk on selgitada välja, kas kahtlustatav või süüdistatav isik räägib ja mõistab kriminaalmenetluses kasutatavat keelt ning kas ta vajab tõlgi abi. Selline menetlus või mehhanism eeldab, et pädev asutus kontrollib asjakohasel viisil, sealhulgas asjaomase kahtlustatava või süüdistatava isikuga konsulteerides, kas ta räägib ja mõistab kriminaalmenetluses kasutatavat keelt ning kas ta vajab tõlgi abi. |
| --- | --- |

(21)

Liikmesriigid peaksid tagama sellise menetluse või mehhanismi olemasolu, mille eesmärk on selgitada välja, kas kahtlustatav või süüdistatav isik räägib ja mõistab kriminaalmenetluses kasutatavat keelt ning kas ta vajab tõlgi abi. Selline menetlus või mehhanism eeldab, et pädev asutus kontrollib asjakohasel viisil, sealhulgas asjaomase kahtlustatava või süüdistatava isikuga konsulteerides, kas ta räägib ja mõistab kriminaalmenetluses kasutatavat keelt ning kas ta vajab tõlgi abi.

| (22) | Käesoleva direktiivi alusel tuleks suulist ja kirjalikku tõlget võimaldada kahtlustatava ja süüdistatava isiku emakeelde või mõnda teise keelde, mida ta räägib või mõistab, et võimaldada tal täies ulatuses kasutada õigust kaitsele ning tagada menetluse õiglust. |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva direktiivi alusel tuleks suulist ja kirjalikku tõlget võimaldada kahtlustatava ja süüdistatava isiku emakeelde või mõnda teise keelde, mida ta räägib või mõistab, et võimaldada tal täies ulatuses kasutada õigust kaitsele ning tagada menetluse õiglust.

| (23) | Käesolevas direktiivis sisalduvate õiguste (õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele) austamine ei tohiks negatiivselt mõjutada muid siseriiklikus õiguses sätestatud menetlusõigusi. |
| --- | --- |

(23)

Käesolevas direktiivis sisalduvate õiguste (õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele) austamine ei tohiks negatiivselt mõjutada muid siseriiklikus õiguses sätestatud menetlusõigusi.

| (24) | Liikmesriigid peaksid tagama selle, et oleks võimalik teostada kontrolli osutatud suulise ja kirjaliku tõlke kohasuse üle, kui pädevatele asutustele on konkreetsel juhul esitatud asjaomane taotlus. |
| --- | --- |

(24)

Liikmesriigid peaksid tagama selle, et oleks võimalik teostada kontrolli osutatud suulise ja kirjaliku tõlke kohasuse üle, kui pädevatele asutustele on konkreetsel juhul esitatud asjaomane taotlus.

| (25) | Kahtlustataval või süüdistataval isikul või isikul, kelle suhtes täidetakse Euroopa vahistamismääruse täitmise menetlust, peaks olema õigus vaidlustada kooskõlas siseriiklikes õigusaktides sätestatud menetlustega otsus, mille kohaselt ei ole suuline tõlge vajalik. Nimetatud õigus ei pane liikmesriikidele kohustust näha ette eraldiseisev mehhanism või kaebemenetlus, mille raames võidaks niisuguseid otsuseid vaidlustada, ega tohiks piirata Euroopa vahistamismääruse täitmise suhtes kohaldatavate tähtaegade kohaldamist. |
| --- | --- |

(25)

Kahtlustataval või süüdistataval isikul või isikul, kelle suhtes täidetakse Euroopa vahistamismääruse täitmise menetlust, peaks olema õigus vaidlustada kooskõlas siseriiklikes õigusaktides sätestatud menetlustega otsus, mille kohaselt ei ole suuline tõlge vajalik. Nimetatud õigus ei pane liikmesriikidele kohustust näha ette eraldiseisev mehhanism või kaebemenetlus, mille raames võidaks niisuguseid otsuseid vaidlustada, ega tohiks piirata Euroopa vahistamismääruse täitmise suhtes kohaldatavate tähtaegade kohaldamist.

| (26) | Kui suulise tõlke kvaliteeti peetakse ebapiisavaks, et tagada õigus õiglasele kohtulikule arutamisele, peaks pädevatel asutustel olema võimalik määratud tõlk asendada. |
| --- | --- |

(26)

Kui suulise tõlke kvaliteeti peetakse ebapiisavaks, et tagada õigus õiglasele kohtulikule arutamisele, peaks pädevatel asutustel olema võimalik määratud tõlk asendada.

| (27) | Õiglase kohtumõistmise aluseks on kohustus hoolitseda kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute eest, kes on potentsiaalselt ebasoodsas olukorras ning seda eelkõige füüsilise puude tõttu, mis mõjutab nende võimet tõhusalt suhelda. Seetõttu peaksid prokuratuur, õiguskaitseasutused ja kohtud tagama, et sellistel isikutel on võimalik tõhusalt kasutada käesoleva direktiiviga sätestatud õigusi, näiteks võttes arvesse igasugust võimalikku haavatavust, mis mõjutab nende võimet menetlust jälgida ja end mõistetavalt väljendada, ning võttes asjakohaseid meetmeid kõnealuste õiguste tagamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Õiglase kohtumõistmise aluseks on kohustus hoolitseda kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute eest, kes on potentsiaalselt ebasoodsas olukorras ning seda eelkõige füüsilise puude tõttu, mis mõjutab nende võimet tõhusalt suhelda. Seetõttu peaksid prokuratuur, õiguskaitseasutused ja kohtud tagama, et sellistel isikutel on võimalik tõhusalt kasutada käesoleva direktiiviga sätestatud õigusi, näiteks võttes arvesse igasugust võimalikku haavatavust, mis mõjutab nende võimet menetlust jälgida ja end mõistetavalt väljendada, ning võttes asjakohaseid meetmeid kõnealuste õiguste tagamiseks.

| (28) | Videokonverentsi kasutamisel suulise kaugtõlke tegemiseks peaks pädevatel asutustel olema võimalik toetuda Euroopa e-õiguskeskkonna raames välja töötavatele vahenditele (nt teave kohtute kohta, kus on olemas videokonverentsiseadmed või sellealased käsiraamatud). |
| --- | --- |

(28)

Videokonverentsi kasutamisel suulise kaugtõlke tegemiseks peaks pädevatel asutustel olema võimalik toetuda Euroopa e-õiguskeskkonna raames välja töötavatele vahenditele (nt teave kohtute kohta, kus on olemas videokonverentsiseadmed või sellealased käsiraamatud).

| (29) | Käesolevat direktiivi tuleks hinnata praktiliste kogemuste põhjal. Vajaduse korral tuleks seda muuta, et parandada selles sätestatud kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(29)

Käesolevat direktiivi tuleks hinnata praktiliste kogemuste põhjal. Vajaduse korral tuleks seda muuta, et parandada selles sätestatud kaitsemeetmeid.

| (30) | Menetluse õigluse tagamine eeldab, et kahtlustatava ja süüdistatava isiku huvides tõlgitakse olulised dokumendid või vähemalt nende asjakohased lõigud vastavalt käesolevale direktiivile. Teatud liiki dokumente tuleks alati käsitada selle eesmärgi saavutamise seisukohast olulistena ja seetõttu tuleks need tõlkida, näiteks otsused, millega võetakse isikult vabadus, süüdistused või süüdistusaktid ja kohtuotsused. Liikmesriikide pädevad asutused otsustavad omal algatusel või kahtlustatava või süüdistatava isiku või tema õigusnõustaja taotlusel, millised muud dokumendid on menetluse õigluse tagamiseks olulised ja tuleks seetõttu samuti tõlkida. |
| --- | --- |

(30)

Menetluse õigluse tagamine eeldab, et kahtlustatava ja süüdistatava isiku huvides tõlgitakse olulised dokumendid või vähemalt nende asjakohased lõigud vastavalt käesolevale direktiivile. Teatud liiki dokumente tuleks alati käsitada selle eesmärgi saavutamise seisukohast olulistena ja seetõttu tuleks need tõlkida, näiteks otsused, millega võetakse isikult vabadus, süüdistused või süüdistusaktid ja kohtuotsused. Liikmesriikide pädevad asutused otsustavad omal algatusel või kahtlustatava või süüdistatava isiku või tema õigusnõustaja taotlusel, millised muud dokumendid on menetluse õigluse tagamiseks olulised ja tuleks seetõttu samuti tõlkida.

| (31) | Liikmesriigid peaksid hõlbustama juurdepääsu siseriiklikele õigustõlkijate ja -tõlkide andmebaasidele, juhul kui sellised andmebaasid on olemas. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata eesmärgile võimaldada juurdepääs olemasolevatele andmebaasidele e-õiguskeskkonna portaali kaudu, nagu on kavandatud 27. novembri 2008. aasta Euroopa e-õiguskeskkonna mitmeaastases tegevuskavas (2009-2013) (6). |
| --- | --- |

(31)

Liikmesriigid peaksid hõlbustama juurdepääsu siseriiklikele õigustõlkijate ja -tõlkide andmebaasidele, juhul kui sellised andmebaasid on olemas. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata eesmärgile võimaldada juurdepääs olemasolevatele andmebaasidele e-õiguskeskkonna portaali kaudu, nagu on kavandatud 27. novembri 2008. aasta Euroopa e-õiguskeskkonna mitmeaastases tegevuskavas (2009-2013) (6).

| (32) | Käesoleva direktiiviga tuleks kehtestada miinimumeeskirjad. Liikmesriikidel peaks olema võimalik laiendada käesolevas direktiivis sätestatud õigusi, et tagada kõrgem kaitstuse tase ka nendel juhtudel, mida käesolevas direktiivis ei ole otseselt reguleeritud. Kaitstuse tase ei tohiks mingil juhul langeda allapoole nõuetest, mis on sätestatud konventsiooni või hartaga, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Inimõiguste Kohus või Euroopa Liidu Kohus oma kohtupraktikas. |
| --- | --- |

(32)

Käesoleva direktiiviga tuleks kehtestada miinimumeeskirjad. Liikmesriikidel peaks olema võimalik laiendada käesolevas direktiivis sätestatud õigusi, et tagada kõrgem kaitstuse tase ka nendel juhtudel, mida käesolevas direktiivis ei ole otseselt reguleeritud. Kaitstuse tase ei tohiks mingil juhul langeda allapoole nõuetest, mis on sätestatud konventsiooni või hartaga, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Inimõiguste Kohus või Euroopa Liidu Kohus oma kohtupraktikas.

| (33) | Käesoleva direktiivi sätteid, mis vastavad konventsiooni või hartaga tagatud õigustele, tuleks järjepidevalt tõlgendada ja rakendada vastavalt nendele õigustele selliselt, nagu neid tõlgendatakse Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu asjaomases praktikas. |
| --- | --- |

(33)

Käesoleva direktiivi sätteid, mis vastavad konventsiooni või hartaga tagatud õigustele, tuleks järjepidevalt tõlgendada ja rakendada vastavalt nendele õigustele selliselt, nagu neid tõlgendatakse Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu asjaomases praktikas.

| (34) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt ühiste miinimumeeskirjade kehtestamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(34)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt ühiste miinimumeeskirjade kehtestamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (35) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on kõnealused liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(35)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on kõnealused liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (36) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(36)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu ja kohaldamisala

1.   Käesoleva direktiiviga sätestatakse eeskirjad õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses ja Euroopa vahistamismääruse täitmise menetluses.

2.   Lõikes 1 osutatud õigused tekivad isikul hetkest, mil liikmesriigi pädevad asutused on talle ametliku teatega või muul viisil teatavaks teinud, et teda kahtlustatakse või süüdistatakse kuriteo toimepanekus, ning kehtivad kuni tema suhtes menetluse lõpetamiseni, mille all mõistetakse lõpliku otsuse tegemist küsimuses, kas ta on kuriteo toime pannud, sealhulgas kohtuotsuse tegemine ja edasikaebamisotsus, kui see on asjakohane.

3.   Kui liikmesriigi õiguses on sätestatud pisirikkumiste eest karistuse määramine muu asutuse kui kriminaalasjades pädeva kohtu poolt ja kõnealuse karistuse määramise võib sellisesse kohtusse edasi kaevata, kohaldatakse käesolevat direktiivi üksnes kõnealuses kohtus pärast sellise edasikaebuse esitamist toimuvate menetluste suhtes.

4.   Käesolev direktiiv ei mõjuta siseriiklikku õigust, mis käsitleb õigusnõustaja kohalolekut kriminaalmenetluse mis tahes etapis, ega ka siseriiklikku õigust, mis käsitleb kahtlustatava või süüdistatava isiku õigust pääseda ligi dokumentidele kriminaalmenetluses.

Artikkel 2

Õigus suulisele tõlkele

1.   Liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavale või süüdistatavale isikule, kes ei räägi või ei mõista asjaomases kriminaalmenetluses kasutatavat keelt, võimaldatakse viivitamata suuline tõlge kriminaalmenetluse ajal uurimisasutustes ja kohtutes, sh politsei poolt läbiviidava küsitlemise, kõikide kohtuistungite ja mis tahes vaheistungite ajal.

2.   Liikmesriigid tagavad, et suuline tõlge on kättesaadav kahtlustatava või süüdistatava isiku ning tema õigusnõustaja vahelise suhtluse tarbeks, mis on otseselt seotud menetluse käigus läbiviidava mis tahes küsitlemise või ülekuulamise või edasikaebuse esitamise või muude menetluslike taotlustega, kui see on vajalik menetluse õigluse tagamiseks.

3.   Õigus suulisele tõlkele lõigete 1 ja 2 alusel hõlmab ka asjakohast abi kuulmis- või kõnehäiretega isikutele.

4.   Liikmesriigid tagavad sellise menetluse või mehhanismi olemasolu, mille eesmärk on selgitada välja, kas kahtlustatav või süüdistatav isik räägib ja mõistab kriminaalmenetluses kasutatavat keelt ning kas ta vajab tõlgi abi.

5.   Liikmesriigid tagavad, et kooskõlas siseriiklikes õigusaktides sätestatud menetlustega on kahtlustataval või süüdistataval isikul õigus vaidlustada otsus, mille kohaselt ei ole tõlge vajalik, ning juhul kui suuline tõlge oli kättesaadav, võimalus esitada kaebus selle kohta, et suulise tõlke kvaliteet ei olnud piisav menetluse õigluse tagamiseks.

6.   Vajaduse korral võidakse kasutada sellist kommunikatsioonitehnoloogiat nagu videokonverents, telefon või Internet, välja arvatud juhul, kui tõlgi füüsiline kohalviibimine on nõutav menetluse õigluse tagamiseks.

7.   Euroopa vahistamismääruse täitmise menetluse puhul tagab täitev liikmesriik, et tema pädevad asutused võimaldavad vastavalt käesolevale artiklile tõlkealast abi isikule, kelle suhtes seda menetlust täidetakse ja kes ei räägi või ei mõista menetluses kasutatavat keelt.

8.   Käesoleva artikli alusel pakutav suuline tõlge on piisava kvaliteediga, et tagada menetluse õiglus, kindlustades eelkõige, et kahtlustatav või süüdistatav isik on teadlik tema vastu esitatud kahtlustuse või süüdistuse sisust ja on võimeline kasutama õigust kaitsele.

Artikkel 3

Õigus oluliste dokumentide tõlkele

1.   Liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavale või süüdistatavale isikule, kes ei mõista asjaomases kriminaalmenetluses kasutatavat keelt, võimaldatakse mõistliku ajavahemiku jooksul kõikide oluliste dokumentide kirjalik tõlge, et kindlustada talle võimalus kasutada õigust kaitsele ja tagada menetluse õiglus.

2.   Oluliste dokumentide hulka kuuluvad otsused, millega võetakse isikult vabadus, süüdistused või süüdistusaktid ja kohtuotsused.

3.   Pädevad asutused otsustavad iga juhtumi puhul, kas oluliseks peetakse ka mõnda muud dokumenti. Kahtlustatav või süüdistatav isik või tema õigusnõustaja võivad esitada selleks põhjendatud taotluse.

4.   Ei nõuta selliste oluliste dokumentide lõikude tõlkimist, mis ei ole asjakohased kahtlustatavale või süüdistatavale isikule tema vastu esitatud kahtlustuse või süüdistuse sisu tutvustamise seisukohast.

5.   Liikmesriigid tagavad, et kooskõlas siseriiklikes õigusaktides sätestatud menetlustega on kahtlustataval või süüdistataval isikul õigus vaidlustada otsus, mille kohaselt ei ole dokumentide või nende lõikude tõlkimine vajalik, ning juhul kui kirjalik tõlge tehti, võimalus esitada kaebus selle kohta, et tõlke kvaliteet ei ole piisav menetluse õigluse tagamiseks.

6.   Euroopa vahistamismääruse täitmise menetluse puhul tagab täitev liikmesriik, et tema pädevad asutused võimaldavad kõnealuse dokumendi kirjaliku tõlke isikule, kelle suhtes seda menetlust täidetakse ning kes ei mõista keelt, milles Euroopa vahistamismäärus on koostatud, või keelt, millesse vahistamismääruse teinud liikmesriik on selle tõlkinud.

7.   Erandina lõigetes 1, 2, 3 ja 6 sätestatud üldeeskirjadest võib kirjaliku tõlke asemel teha käesolevas artiklis viidatud oluliste dokumentide suulise tõlke või kokkuvõtte tingimusel, et niisuguse suulise tõlke või kokkuvõttega ei mõjutata menetluse õiglust.

8.   Käesolevas artiklis osutatud dokumentide kirjaliku tõlke õigusest loobumise puhul on nõutav, et kahtlustatav või süüdistatav isik on eelnevalt saanud õigusalast nõu või saanud muul moel täielikult teadlikuks sellise loobumise tagajärgedest ning et loobumine on selgesõnaliselt väljendatud ja see toimus vabatahtlikkuse alusel.

9.   Käesoleva artikli alusel pakutav tõlge on piisava kvaliteediga, et tagada menetluse õiglus, kindlustades eelkõige, et kahtlustatav või süüdistatav isik on teadlik tema vastu esitatud kahtlustuse või süüdistuse sisust ja on võimeline kasutama õigust kaitsele.

Artikkel 4

Suulise ja kirjaliku tõlke kulud

Liikmesriigid katavad artiklite 2 ja 3 kohaldamisel tekkivad suulise ja kirjaliku tõlke kulud, sõltumata menetluse tulemusest.

Artikkel 5

Kirjaliku ja suulise tõlke kvaliteet

1.   Liikmesriigid võtavad konkreetseid meetmeid tagamaks, et pakutav suuline või kirjalik tõlge vastab artikli 2 lõike 8 ja artikli 3 lõike 9 alusel nõutavale kvaliteedile.

2.   Suulise ja kirjaliku tõlke kohasuse ja selle tõhusa kättesaadavuse edendamiseks püüavad liikmesriigid luua asjakohase kvalifikatsiooniga sõltumatute tõlkijate ja tõlkide registri või registrid. Kui selline register või sellised registrid on loodud, tehakse need vajaduse korral kättesaadavaks õigusnõustajale ja asjaomastele asutustele.

3.   Liikmesriigid tagavad, et tõlkidelt ja tõlkijatelt nõutakse käesoleva direktiivi alusel pakutava suulise ja kirjaliku tõlke konfidentsiaalsuse järgimist.

Artikkel 6

Koolitus

Ilma et sellega piirataks kohtulikku sõltumatust ja kohtusüsteemi erinevat korraldust liidus, nõuavad liikmesriigid neilt, kes vastutavad kriminaalmenetluses osalevate kohtunike, prokuröride ja kohtutöötajate koolituse eest, erilise tähelepanu pööramist tõlgi vahendusel toimuva suhtlemise eripärale, et tagada tõhus ja tulemuslik suhtlemine.

Artikkel 7

Jäädvustamine

Liikmesriigid tagavad, et kui kahtlustatavat või süüdistatavat isikut on uurimisasutuses või kohtus küsitletud või üle kuulatud tõlgi abil artikli 2 kohaselt või kui olulistest dokumentidest on esitatud sellise asutuse juuresolekul suuline tõlge või kokkuvõte artikli 3 lõike 7 kohaselt või kui isik on õigusest tõlkele artikli 3 lõike 8 kohaselt loobunud, jäädvustatakse see vastavalt asjaomase liikmesriigi õiguses sätestatud jäädvustamist käsitlevale menetlusele.

Artikkel 8

Tagasiulatuva mõju puudumine

Ühtki käesoleva direktiivi sätet ei tõlgendata Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Liidu põhiõiguste harta, rahvusvahelise õiguse teiste asjakohaste sätete ega liikmesriikide õigusaktide alusel tagatud kõrgemat kaitse taset pakkuvate õiguste ja menetluslike tagatiste piiramisena või nende suhtes erandi kehtestamisena.

Artikkel 9

Rakendamine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 27. oktoobril 2013.

2.   Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti komisjonile.

3.   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 10

Aruanne

Komisjon esitab hiljemalt 27. oktoobril 2014 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse, millises ulatuses on liikmesriigid võtnud käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikke meetmeid, ning millele vajaduse korral lisatakse seadusandlikke ettepanekuid.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 12

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

Strasbourg, 20. oktoober 2010

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

O. CHASTEL

---

(1)  ELT C 69, 18.3.2010, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 7. oktoobri 2010. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT C 12, 15.1.2001, lk 10.

3

(4)  ELT C 295, 4.12.2009, lk 1.

4

(5)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1).

5

(6)  ELT C 75, 31.3.2009, lk 1.

6

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 280/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 280/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 960/2010,

25. oktoober 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. oktoobril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. oktoober 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 78,7 |
| MK | 80,0 |
| XS | 73,2 |
| ZZ | 77,3 |
| 0707 00 05 | MK | 87,5 |
| TR | 152,9 |
| ZZ | 120,2 |
| 0709 90 70 | TR | 143,9 |
| ZZ | 143,9 |
| 0805 50 10 | AR | 88,4 |
| BR | 68,9 |
| CL | 65,0 |
| TR | 93,2 |
| UY | 61,0 |
| ZA | 90,2 |
| ZZ | 77,8 |
| 0806 10 10 | BR | 220,8 |
| TR | 133,9 |
| US | 155,2 |
| ZA | 64,2 |
| ZZ | 143,5 |
| 0808 10 80 | AR | 77,3 |
| BR | 59,6 |
| CL | 110,2 |
| CN | 82,6 |
| NZ | 101,3 |
| US | 82,6 |
| ZA | 94,6 |
| ZZ | 86,9 |
| 0808 20 50 | CN | 92,7 |
| ZA | 88,6 |
| ZZ | 90,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

78,7

MK

80,0

XS

73,2

ZZ

77,3

0707 00 05

MK

87,5

TR

152,9

ZZ

120,2

0709 90 70

TR

143,9

ZZ

143,9

0805 50 10

AR

88,4

BR

68,9

CL

65,0

TR

93,2

UY

61,0

ZA

90,2

ZZ

77,8

0806 10 10

BR

220,8

TR

133,9

US

155,2

ZA

64,2

ZZ

143,5

0808 10 80

AR

77,3

BR

59,6

CL

110,2

CN

82,6

NZ

101,3

US

82,6

ZA

94,6

ZZ

86,9

0808 20 50

CN

92,7

ZA

88,6

ZZ

90,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 26.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 280/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 280/10

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/638/ÜVJP,

25. oktoober 2010,

Guinea Vabariigi vastu suunatud piiravate meetmete kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 27. oktoobril 2009 vastu ühise seisukoha 2009/788/ÜVJP Guinea vastu suunatud piiravate meetmete kohta (1), et reageerida poliitiliste meeleavalduste vägivaldsele mahasurumisele julgeolekujõudude poolt 28. septembril 2009. aastal Conakrys. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 27. oktoobril 2009 vastu ühise seisukoha 2009/788/ÜVJP Guinea vastu suunatud piiravate meetmete kohta (1), et reageerida poliitiliste meeleavalduste vägivaldsele mahasurumisele julgeolekujõudude poolt 28. septembril 2009. aastal Conakrys.

| (2) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 vastu otsuse 2009/1003/ÜVJP, millega muudetakse ühist seisukohta 2009/788/ÜVJP, (2) lisades täiendavad piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 vastu otsuse 2009/1003/ÜVJP, millega muudetakse ühist seisukohta 2009/788/ÜVJP, (2) lisades täiendavad piiravad meetmed.

| (3) | Nõukogu võttis 29. märtsil 2010 vastu otsuse 2010/186/ÜVJP, millega muudetakse ühist seisukohta 2009/788/ÜVJP (3). |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 29. märtsil 2010 vastu otsuse 2010/186/ÜVJP, millega muudetakse ühist seisukohta 2009/788/ÜVJP (3).

| (4) | Ühise seisukoha 2009/788/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravaid meetmeid tuleks pikendada kuni 27. oktoobrini 2011. |
| --- | --- |

(4)

Ühise seisukoha 2009/788/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravaid meetmeid tuleks pikendada kuni 27. oktoobrini 2011.

| (5) | Liidu rakendusmeetmed on esitatud nõukogu 22. detsembri 2009. aasta määruses (EL) nr 1284/2009 (millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Guinea Vabariigi suhtes) (4), |
| --- | --- |

(5)

Liidu rakendusmeetmed on esitatud nõukogu 22. detsembri 2009. aasta määruses (EL) nr 1284/2009 (millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Guinea Vabariigi suhtes) (4),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Keelatakse relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -seadmete, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatuile ettenähtud varuosade, samuti vahendite, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, Guinea Vabariiki müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või liikmesriikide lipu all sõitvate laevade või liikmesriikides registreeritud õhusõidukite abil, olenemata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.

2.   Keelatud on:

| a) | otseselt või kaudselt pakkuda tehnilist abi, vahendusteenuseid või muid teenuseid, mis on seotud lõikes 1 nimetatud toodetega või nendega varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või organile Guinea Vabariigis või kasutamiseks Guinea Vabariigis; |
| --- | --- |

a)

otseselt või kaudselt pakkuda tehnilist abi, vahendusteenuseid või muid teenuseid, mis on seotud lõikes 1 nimetatud toodetega või nendega varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või organile Guinea Vabariigis või kasutamiseks Guinea Vabariigis;

| b) | otseselt või kaudselt tagada rahastamist või osutada rahalist abi, mis on seotud lõikes 1 nimetatud toodetega (sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustused), kõnealuste toodete müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud vahendusteenuste või muude teenuste osutamiseks füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või organile Guinea Vabariigis või kasutamiseks Guinea Vabariigis; |
| --- | --- |

b)

otseselt või kaudselt tagada rahastamist või osutada rahalist abi, mis on seotud lõikes 1 nimetatud toodetega (sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustused), kõnealuste toodete müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud vahendusteenuste või muude teenuste osutamiseks füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või organile Guinea Vabariigis või kasutamiseks Guinea Vabariigis;

| c) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvale hoida punktides a või b nimetatud keeldudest. |
| --- | --- |

c)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvale hoida punktides a või b nimetatud keeldudest.

Artikkel 2

1.   Artiklit 1 ei kohaldata:

| a) | üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks või ÜRO ja Euroopa Liidu institutsioonide väljaarendamise programmide jaoks ette nähtud või liidu ja ÜRO kriisiohjamisoperatsioonides kasutamiseks ette nähtud mittesurmava sõjavarustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes; |
| --- | --- |

a)

üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks või ÜRO ja Euroopa Liidu institutsioonide väljaarendamise programmide jaoks ette nähtud või liidu ja ÜRO kriisiohjamisoperatsioonides kasutamiseks ette nähtud mittesurmava sõjavarustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes;

| b) | sõidukite, mis ei ole lahingumasinad ja mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud ning mis on mõeldud üksnes liidu ja selle liikmesriikide töötajate kaitseks, Guinea Vabariigis müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes; |
| --- | --- |

b)

sõidukite, mis ei ole lahingumasinad ja mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud ning mis on mõeldud üksnes liidu ja selle liikmesriikide töötajate kaitseks, Guinea Vabariigis müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes;

| c) | sellise varustuse või selliste programmide ja operatsioonidega seotud tehnilise abi osutamise ning vahendus- ja muude teenuste suhtes; |
| --- | --- |

c)

sellise varustuse või selliste programmide ja operatsioonidega seotud tehnilise abi osutamise ning vahendus- ja muude teenuste suhtes;

| d) | sellise varustuse või selliste programmide ja operatsioonide rahastamise ja nendega seotud finantsabi suhtes; |
| --- | --- |

d)

sellise varustuse või selliste programmide ja operatsioonide rahastamise ja nendega seotud finantsabi suhtes;

tingimusel et selline eksport ja abi on eelnevalt asjaomase pädeva ametiasutuse poolt heaks kiidetud.

2.   Artiklit 1 ei kohaldata kaitseriietuse, sealhulgas kuulivestide ja sõdurikiivrite suhtes, mida ajutiselt ekspordivad Guinea Vabariiki ÜRO töötajad, liidu või selle liikmesriikide töötajad, meedia esindajad, humanitaar- ja arenguabitöötajad ning nendega seotud töötajad üksnes oma isiklikuks kasutamiseks.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et ära hoida lisas loetletud Demokraatia ja Arengu Riiginõukogu (DARN) üksikliikmete ja nendega seotud isikute sisenemine oma riigi territooriumile või selle läbimine.

2.   Lõige 1 ei kohusta liikmesriiki keelama oma kodanike sisenemist oma territooriumile.

3.   Lõige 1 ei mõjuta neid juhtumeid, kui liikmesriiki seob rahvusvahelisest õigusest tulenev kohustus, nimelt:

| a) | rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni võõrustajariigina; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni võõrustajariigina;

| b) | ÜRO poolt kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina; |
| --- | --- |

b)

ÜRO poolt kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina;

| c) | privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel või |
| --- | --- |

c)

privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel või

| d) | Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt. |
| --- | --- |

d)

Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt.

4.   Lõiget 3 kohaldatakse ka juhtudel, kui liikmesriik on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) võõrustajariik.

5.   Nõukogu tuleb nõuetekohaselt teavitada kõigist liikmesriigi poolt lõigete 3 või 4 kohaselt tehtud eranditest.

6.   Liikmesriik võib lubada erandeid lõike 1 alusel kehtestatud meetmetest, kui reisimine on õigustatud seoses kiireloomuliste humanitaarvajaduste või valitsustevahelistel kohtumistel osalemisega, sealhulgas liidu korraldatud või OSCE eesistujaks oleva liikmesriigi võõrustatavad kohtumised, kus toimub poliitiline dialoog, mis otseselt edendab demokraatiat, inimõigusi ja õigusriiki Guinea Vabariigis.

7.   Liikmesriik, kes soovib teha lõikes 6 osutatud erandeid, teatab sellest nõukogule kirjalikult. Erand loetakse jõustunuks, välja arvatud juhul, kui üks või mitu nõukogu liiget esitab kirjaliku vastuväite kahe tööpäeva jooksul alates kavandatavat erandit käsitleva teatise saamisest. Juhul, kui üks või mitu nõukogu liiget esitavad vastuväite, võib nõukogu otsustada kavandatud erandi tegemise kvalifitseeritud häälteenamuse alusel.

8.   Kui liikmesriik lubab lõigete 3, 4, 6 ja 7 alusel lisas loetletud isikute sisenemise oma territooriumile või selle läbimise, kehtib luba ainult selleks, milleks see on antud, ja asjaomaste isikute suhtes.

Artikkel 4

1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad lisas loetletud DARNi liikmetele ja nendega seotud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või organitele või on nende omanduses, valduses või kontrolli all.

2.   Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või organite käsutusse ega nende toetuseks.

3.   Liikmesriigi pädev ametiasutus võib tingimustel, mida ta sobivaiks peab, lubada teatud külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamise või teatud rahaliste vahendite või majandusressursside kättesaadavaks tegemise pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et need rahalised vahendid või majandusressursid on:

| a) | vajalikud lisas loetletud isikute ja neist sõltuvate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas tasumine toiduainete eest, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude tasumine, maksud, kindlustusmaksed ning tasu kommunaalteenuste eest; |
| --- | --- |

a)

vajalikud lisas loetletud isikute ja neist sõltuvate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas tasumine toiduainete eest, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude tasumine, maksud, kindlustusmaksed ning tasu kommunaalteenuste eest;

| b) | ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud töötasude maksmiseks mõistlikus ulatuses ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

b)

ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud töötasude maksmiseks mõistlikus ulatuses ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks;

| c) | ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest või |
| --- | --- |

c)

ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest või

| d) | vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et pädev ametiasutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teiste liikmesriikide pädevaid ametiasutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab vajalikuks konkreetse loa andmist. |
| --- | --- |

d)

vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et pädev ametiasutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teiste liikmesriikide pädevaid ametiasutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab vajalikuks konkreetse loa andmist.

Liikmesriik peab teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva lõike alusel antud lubadest.

4.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigi pädevad ametiasutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kohus, haldusorgan või vahekohus on rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud enne artikli 4 lõikes 1 nimetatud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või organi lisasse sisestamise kuupäeva kinnipidamisõigust või teinud nende kohta enne nimetatud kuupäeva otsuse; |
| --- | --- |

a)

kohus, haldusorgan või vahekohus on rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud enne artikli 4 lõikes 1 nimetatud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või organi lisasse sisestamise kuupäeva kinnipidamisõigust või teinud nende kohta enne nimetatud kuupäeva otsuse;

| b) | rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse üksnes nende nõuete rahuldamiseks, mis on tagatud sellise kinnipidamisõigusega või tunnistatud õiguspäraseks selliste otsusega ning ulatuses, mis on sätestatud sellist nõuet omavate isikute õigusi reguleerivates õigusaktides; |
| --- | --- |

b)

rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse üksnes nende nõuete rahuldamiseks, mis on tagatud sellise kinnipidamisõigusega või tunnistatud õiguspäraseks selliste otsusega ning ulatuses, mis on sätestatud sellist nõuet omavate isikute õigusi reguleerivates õigusaktides;

| c) | kinnipidamisõigus või otsus ei ole tehtud lisas loetletud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kasuks ning |
| --- | --- |

c)

kinnipidamisõigus või otsus ei ole tehtud lisas loetletud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kasuks ning

| d) | kinnipidamisõiguse või otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi õiguskorra põhimõtetega. |
| --- | --- |

d)

kinnipidamisõiguse või otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi õiguskorra põhimõtetega.

Liikmesriik peab teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva lõike alusel antud lubadest.

5.   Lõiget 2 ei kohaldata külmutatud kontodele kantud järgmiste summade suhtes:

| a) | nende kontode intressid või muud tulud või |
| --- | --- |

a)

nende kontode intressid või muud tulud või

| b) | maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või mis tekkisid enne kuupäeva, mil nende kontode suhtes hakati kohaldama ühist seisukohta 2009/788/ÜVJP, |
| --- | --- |

b)

maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või mis tekkisid enne kuupäeva, mil nende kontode suhtes hakati kohaldama ühist seisukohta 2009/788/ÜVJP,

tingimusel et selliste intresside, muude tulude ja maksete suhtes kohaldatakse jätkuvalt lõiget 1.

Artikkel 5

1.   Nõukogu võtab liikmesriigi või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal vastu muudatusi lisas olevasse nimekirja, kui poliitilised arengud Guinea Vabariigis seda nõuavad.

2.   Nõukogu edastab oma otsuse, sealhulgas nimekirja kandmise põhjused asjaomasele isikule kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, andes asjaomasele isikule võimaluse esitada oma märkused.

3.   Kui on esitatud märkusi või olulisi uusi asitõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab vastavalt asjaomast isikut.

Artikkel 6

Eespool nimetatud meetmete võimalikult suure mõju tagamiseks julgustab EL kolmandaid riike võtma samasuguseid piiravaid meetmeid nagu on käesolevas otsuses.

Artikkel 7

Ühine seisukoht 2009/788/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 8

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

2.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 27. oktoobrini 2011. Seda tuleb pidevalt uuesti läbi vaadata. Vajaduse korral võib seda uuendada või muuta, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.

Luxembourg, 25. oktoober 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 281, 28.10.2009, lk 7.

1

(2)  ELT L 346, 23.12.2009, lk 51.

2

(3)  ELT L 83, 30.3.2010, lk 23.

3

(4)  ELT L 346, 23.12.2009, lk 26.

4

---

LISA

Artiklites 3 ja 4 osutatud isikute nimekiri

| | Nimi (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseeriv teave (sünnikuupäev ja -koht, passi/ID-kaardi number ...) | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kapten Moussa Dadis CAMARA | Sünd: 1.1.1964 või 29.12.1968
  Passi nr: R0001318 | DARNi esimees |
| 2. | Kolonel Mathurin BANGOURA | Sünd: 15.11.1962
  Passi nr: R0003491 | Telekommunikatsiooni ja uute infotehnoloogiate minister |
| 3. | Kolonelleitnant Aboubacar Sidiki (teise nimega Idi Amin) CAMARA | Sünd: 22.10.1979
  Passi nr: R0017873 | Minister ja DARNi alaline sekretär, vabastatud sõjaväeteenistusest 26. jaanuaril 2009) |
| 4. | Komandant Oumar BALDÉ | Sünd: 26.12.1964
  Passi nr: R0003076 | DARNi liige |
| 5. | Komandant Mamadi (teise nimega Mamady) MARA | Sünd: 1.1.1954
  Passi nr: R0001343 | DARNi liige |
| 6. | Komandant Almamy CAMARA | Sünd: 17.10.1975
  Passi nr: R0023013 | DARNi liige |
| 7. | Kolonelleitnant Mamadou Bhoye DIALLO | Sünd: 1.1.1956
  Passi nr: R0001855 | DARNi liige |
| 8. | Kapten Koulako BÉAVOGUI | | DARNi liige |
| 9. | Politsei kolonelleitnant Kandia (teise nimega Kandja) MARA | Passi nr: R0178636 | DARNi liige
  Labé piirkondliku julgeoleku direktor |
| 10. | Kolonel Sékou MARA | Sünd: 1957 | DARNi liige
  Riikliku Politsei asedirektor |
| 11. | Morciré CAMARA | Sünd: 1.1.1949
  Passi nr: R0003216 | DARNi liige |
| 12. | Alpha Yaya DIALLO | | DARNi liige
  Tolliameti direktor |
| 13. | Kolonel Mamadou Korka DIALLO | Sünd: 19.2.1962 | Kaubandus-, tööstus- ja VKEde minister |
| 14. | Kolonel Fodeba TOURÉ | Sünd: 7.6.1961
  Passi nr: R0003417/R0002132 | Kindia kuberner (endine noorsoominister, ministriametist vabastatud 7. mail 2009) |
| 15. | Komandant Cheick Sékou (teise nimega Ahmed) Tidiane CAMARA | Sünd: 12.5.1966 | DARNi liige |
| 16. | Kolonel Sékou (teise nimega Sékouba) SAKO | | DARNi liige |
| 17. | Leitnant Jean- Claude PIVI (teise nimega COPLAN) | Sünd: 1.1.1960 | DARNi liige
  Presidendi julgeoleku minister |
| 18. | Kapten Saa Alphonse TOURÉ | Sünd: 3.6.1970 | DARNi liige |
| 19. | Kolonel Moussa KEITA | Sünd: 1.1.1966 | DARNi liige
  Vabariigi institutsioonidega suhtlemise eest vastutav minister, DARNi alaline sekretär |
| 20. | Kolonelleitnant Aïdor (teise nimega Aëdor) BAH | | DARNi liige |
| 21. | Komandant Bamou LAMA | | DARNi liige |
| 22. | Mohamed Lamine KABA | | DARNi liige |
| 23. | Kapten Daman (teise nimega Dama) CONDÉ | | DARNi liige |
| 24. | Komandant Aboubacar Amadou DOUMBOUYA | | DARNi liige |
| 25. | Komandant Moussa Tiégboro CAMARA | Sünd: 1.1.1968
  Passi nr: 7190 | DARNi liige
  Uimastivastase võitluse ja banditismi eriteenistuste eest vastutav minister presidendi juures |
| 26. | Kapten Issa CAMARA | Sünd: 1954 | DARNi liige
  Mamou kuberner |
| 27. | Kolonel dr. Abdoulaye Chérif DIABY | Sünd: 26.2.1957
  Passi nr: 13683 | DARNi liige
  Rahvatervise ja hügieeniminister |
| 28. | Mamady CONDÉ | Sünd: 28.11.1952
  Passi nr: R0003212 | DARNi liige |
| 29. | Nooremleitnant Cheikh Ahmed TOURÉ | | DARNi liige |
| 30. | Kolonelleitnant Aboubacar Biro CONDÉ | Sünd: 15.10.1962
  Passi nr: 2443/R0004700 | DARNi liige |
| 31. | Bouna KEITA | | DARNi liige |
| 32. | Idrissa CHERIF | Sünd: 13.11.1967
  Passi nr: R0105758 | Kommunikatsiooniminister presidendi ja kaitseministri juures |
| 33. | Mamoudou (teise nimega Mamadou) CONDÉ | Sünd: 9.12.1960
  Passi nr: R0020803 | Missioonide, strateegiliste küsimuste ja säästva arengu eest vastutav riigisekretär |
| 34. | Leitnant Aboubacar Chérif (teise nimega Toumba) DIAKITÉ | | Presidendi abi |
| 35. | Ibrahima Khalil DIAWARA | Sünd: 1.1.1976
  Passi nr: R0000968 | Aboubacar Chérif „Toumba” Diakité erinõunik |
| 36. | Nooremleitnant Marcel KOIVOGUI | | Aboubacar Chérif „Toumba” Diakité asetäitja |
| 37. | Papa Koly KOUROUMA | Sünd: 3.11.1962
  Passi nr: R11914/R001534 | Keskkonna- ja säästva arengu minister |
| 38. | Komandant Nouhou THIAM | Sünd: 1960
  Passi nr: 5180 | Relvajõudude peainspektor
  DARNi pressiesindaja |
| 39. | Politseikapten Théodore (teise nimega Siba) KOUROUMA | Sünd: 13.5.1971
  Passi nr: Service R0001204 | Presidendibüroo atašee |
| 40. | Kapten Mamadou SANDÉ | Sünd: 12.12.1969
  Passi nr: R0003465 | Majandus- ja rahandusminister presidendi juures |
| 41. | Alhassane (teise nimega Al-Hassane) Siba ONIPOGUI | Sünd: 31.12.1961
  Passi nr: 5938/R00003488 | Riigikontrolli minister presidendi juures |
| 42. | Joseph KANDUNO | | Auditite, läbipaistvuse ja heade valitsemistavade minister |
| 43. | Fodéba (teise nimega Isto) KÉIRA | Sünd: 4.6.1961
  Passi nr: R0001767 | Noorsoo, spordi ja noorte tööhõive edendamise minister |
| 44. | Kolonel Siba LOHALAMOU | Sünd: 1.8.1962
  Passi nr: R0001376 | Justiitsminister, pitsatihoidja |
| 45. | Dr. Frédéric KOLIÉ | Sünd: 1.1.1960
  Passi nr: R0001714 | Territooriumi halduse ja poliitikaasjade minister |
| 46. | Alexandre Cécé LOUA | Sünd: 1.1.1956
  Passi nr: R0001757/
  diplomaatilise passi nr: R 0000027 | Välisminister ja välis-guinealaste minister |
| 47. | Mamoudou (teise nimega Mahmoud) THIAM | Sünd: 4.10.1968
  Passi nr: R0001758 | Kaevanduste ja energia minister |
| 48. | Boubacar BARRY | Sünd: 28.5.1964
  Passi nr: R0003408 | Ehituse, territooriumi planeerimise ja avaliku rajatud pärandi riigiminister presidendi juures |
| 49. | Demba FADIGA | Sünd: 1.1.1952
  Passi nr: elamisluba nr FR365845/365857 | DARNi liige
  Erakorraline ja täievoliline suursaadik DARNi ja valitsuse vaheliste suhete eest vastutav isik |
| 50. | Mohamed DIOP | Sünd: 1.1.1963
  Passi nr: R0001798 | DARNi liige
  Conakry kuberner |
| 51. | Seersant Mohamed (teise nimega Tigre) CAMARA | | Presidendi turvameeskonna laagriga „Koundara” seotud julgeolekuvägede liige |
| 52. | Habib HANN | Sünd: 15.12.1950
  Passi nr: 341442 | Riigile strateegiliselt oluliste sektorite auditi ja järelevalve komitee |
| 53. | Ousmane KABA | | Riigile strateegiliselt oluliste sektorite auditi ja järelevalve komitee |
| 54. | Alfred MATHOS | | Riigile strateegiliselt oluliste sektorite auditi ja järelevalve komitee |
| 55. | Kapten Mandiou DIOUBATÉ | Sünd: 1.1.1960
  Passi nr: R0003622 | Presidendi pressibüroo direktor
  DARNi pressiesindaja |
| 56. | Cheik Sydia DIABATÉ | Sünd: 23.4.1968
  Passi nr: R0004490 | Relvajõudude liige
  Kaitseministeeriumi luure- ja uurimisbüroo direktor |
| 57. | Ibrahima Ahmed BARRY | Sünd: 11.11.1961
  Passi nr: R0048243 | Guinea raadio ja televisiooni peadirektor |
| 58. | Alhassane BARRY | Sünd: 15.11.1962
  Passi nr: R0003484 | Keskpanga juht |
| 59. | Roda Namatala FAWAZ | Sünd: 6.7.1947
  Passi nr: R0001977 | DARNiga seotud ärimees, kes on andnud DARNile rahalist toetust |
| 60. | Dioulde DIALLO | | DARNiga seotud ärimees, kes on andnud DARNile rahalist toetust |
| 61. | Kerfalla CAMARA KPC | | Guicopressi tegevdirektor
  DARNiga seotud ärimees, kes on andnud DARNile rahalist toetust |
| 62. | Dr. Moustapha ZABATT | Sünd: 6.2.1965 | Presidendi arst ja isiklik nõunik |
| 63. | Aly MANET | | Liikumine „Dadis Doit Rester” |
| 64. | Louis M'bemba SOUMAH | | Töö-, haldusreformi ja avaliku teenistuse minister |
| 65. | Cheik Fantamady CONDÉ | | Teabe- ja kultuuriminister |
| 66. | Boureima CONDÉ | | Põllumajandus- ja loomakasvatusminister |
| 67. | Mariame SYLLA | | Detsentraliseerimise ja kohaliku arengu minister |

Nimi (ja võimalikud varjunimed)

Identifitseeriv teave (sünnikuupäev ja -koht, passi/ID-kaardi number ...)

Põhjendus

1.

Kapten Moussa Dadis CAMARA

Sünd: 1.1.1964 või 29.12.1968

Passi nr: R0001318

DARNi esimees

2.

Kolonel Mathurin BANGOURA

Sünd: 15.11.1962

Passi nr: R0003491

Telekommunikatsiooni ja uute infotehnoloogiate minister

3.

Kolonelleitnant Aboubacar Sidiki (teise nimega Idi Amin) CAMARA

Sünd: 22.10.1979

Passi nr: R0017873

Minister ja DARNi alaline sekretär, vabastatud sõjaväeteenistusest 26. jaanuaril 2009)

4.

Komandant Oumar BALDÉ

Sünd: 26.12.1964

Passi nr: R0003076

DARNi liige

5.

Komandant Mamadi (teise nimega Mamady) MARA

Sünd: 1.1.1954

Passi nr: R0001343

DARNi liige

6.

Komandant Almamy CAMARA

Sünd: 17.10.1975

Passi nr: R0023013

DARNi liige

7.

Kolonelleitnant Mamadou Bhoye DIALLO

Sünd: 1.1.1956

Passi nr: R0001855

DARNi liige

8.

Kapten Koulako BÉAVOGUI

DARNi liige

9.

Politsei kolonelleitnant Kandia (teise nimega Kandja) MARA

Passi nr: R0178636

DARNi liige

Labé piirkondliku julgeoleku direktor

10.

Kolonel Sékou MARA

Sünd: 1957

DARNi liige

Riikliku Politsei asedirektor

11.

Morciré CAMARA

Sünd: 1.1.1949

Passi nr: R0003216

DARNi liige

12.

Alpha Yaya DIALLO

DARNi liige

Tolliameti direktor

13.

Kolonel Mamadou Korka DIALLO

Sünd: 19.2.1962

Kaubandus-, tööstus- ja VKEde minister

14.

Kolonel Fodeba TOURÉ

Sünd: 7.6.1961

Passi nr: R0003417/R0002132

Kindia kuberner (endine noorsoominister, ministriametist vabastatud 7. mail 2009)

15.

Komandant Cheick Sékou (teise nimega Ahmed) Tidiane CAMARA

Sünd: 12.5.1966

DARNi liige

16.

Kolonel Sékou (teise nimega Sékouba) SAKO

DARNi liige

17.

Leitnant Jean- Claude PIVI (teise nimega COPLAN)

Sünd: 1.1.1960

DARNi liige

Presidendi julgeoleku minister

18.

Kapten Saa Alphonse TOURÉ

Sünd: 3.6.1970

DARNi liige

19.

Kolonel Moussa KEITA

Sünd: 1.1.1966

DARNi liige

Vabariigi institutsioonidega suhtlemise eest vastutav minister, DARNi alaline sekretär

20.

Kolonelleitnant Aïdor (teise nimega Aëdor) BAH

DARNi liige

21.

Komandant Bamou LAMA

DARNi liige

22.

Mohamed Lamine KABA

DARNi liige

23.

Kapten Daman (teise nimega Dama) CONDÉ

DARNi liige

24.

Komandant Aboubacar Amadou DOUMBOUYA

DARNi liige

25.

Komandant Moussa Tiégboro CAMARA

Sünd: 1.1.1968

Passi nr: 7190

DARNi liige

Uimastivastase võitluse ja banditismi eriteenistuste eest vastutav minister presidendi juures

26.

Kapten Issa CAMARA

Sünd: 1954

DARNi liige

Mamou kuberner

27.

Kolonel dr. Abdoulaye Chérif DIABY

Sünd: 26.2.1957

Passi nr: 13683

DARNi liige

Rahvatervise ja hügieeniminister

28.

Mamady CONDÉ

Sünd: 28.11.1952

Passi nr: R0003212

DARNi liige

29.

Nooremleitnant Cheikh Ahmed TOURÉ

DARNi liige

30.

Kolonelleitnant Aboubacar Biro CONDÉ

Sünd: 15.10.1962

Passi nr: 2443/R0004700

DARNi liige

31.

Bouna KEITA

DARNi liige

32.

Idrissa CHERIF

Sünd: 13.11.1967

Passi nr: R0105758

Kommunikatsiooniminister presidendi ja kaitseministri juures

33.

Mamoudou (teise nimega Mamadou) CONDÉ

Sünd: 9.12.1960

Passi nr: R0020803

Missioonide, strateegiliste küsimuste ja säästva arengu eest vastutav riigisekretär

34.

Leitnant Aboubacar Chérif (teise nimega Toumba) DIAKITÉ

Presidendi abi

35.

Ibrahima Khalil DIAWARA

Sünd: 1.1.1976

Passi nr: R0000968

Aboubacar Chérif „Toumba” Diakité erinõunik

36.

Nooremleitnant Marcel KOIVOGUI

Aboubacar Chérif „Toumba” Diakité asetäitja

37.

Papa Koly KOUROUMA

Sünd: 3.11.1962

Passi nr: R11914/R001534

Keskkonna- ja säästva arengu minister

38.

Komandant Nouhou THIAM

Sünd: 1960

Passi nr: 5180

Relvajõudude peainspektor

DARNi pressiesindaja

39.

Politseikapten Théodore (teise nimega Siba) KOUROUMA

Sünd: 13.5.1971

Passi nr: Service R0001204

Presidendibüroo atašee

40.

Kapten Mamadou SANDÉ

Sünd: 12.12.1969

Passi nr: R0003465

Majandus- ja rahandusminister presidendi juures

41.

Alhassane (teise nimega Al-Hassane) Siba ONIPOGUI

Sünd: 31.12.1961

Passi nr: 5938/R00003488

Riigikontrolli minister presidendi juures

42.

Joseph KANDUNO

Auditite, läbipaistvuse ja heade valitsemistavade minister

43.

Fodéba (teise nimega Isto) KÉIRA

Sünd: 4.6.1961

Passi nr: R0001767

Noorsoo, spordi ja noorte tööhõive edendamise minister

44.

Kolonel Siba LOHALAMOU

Sünd: 1.8.1962

Passi nr: R0001376

Justiitsminister, pitsatihoidja

45.

Dr. Frédéric KOLIÉ

Sünd: 1.1.1960

Passi nr: R0001714

Territooriumi halduse ja poliitikaasjade minister

46.

Alexandre Cécé LOUA

Sünd: 1.1.1956

Passi nr: R0001757/

diplomaatilise passi nr: R 0000027

Välisminister ja välis-guinealaste minister

47.

Mamoudou (teise nimega Mahmoud) THIAM

Sünd: 4.10.1968

Passi nr: R0001758

Kaevanduste ja energia minister

48.

Boubacar BARRY

Sünd: 28.5.1964

Passi nr: R0003408

Ehituse, territooriumi planeerimise ja avaliku rajatud pärandi riigiminister presidendi juures

49.

Demba FADIGA

Sünd: 1.1.1952

Passi nr: elamisluba nr FR365845/365857

DARNi liige

Erakorraline ja täievoliline suursaadik DARNi ja valitsuse vaheliste suhete eest vastutav isik

50.

Mohamed DIOP

Sünd: 1.1.1963

Passi nr: R0001798

DARNi liige

Conakry kuberner

51.

Seersant Mohamed (teise nimega Tigre) CAMARA

Presidendi turvameeskonna laagriga „Koundara” seotud julgeolekuvägede liige

52.

Habib HANN

Sünd: 15.12.1950

Passi nr: 341442

Riigile strateegiliselt oluliste sektorite auditi ja järelevalve komitee

53.

Ousmane KABA

Riigile strateegiliselt oluliste sektorite auditi ja järelevalve komitee

54.

Alfred MATHOS

Riigile strateegiliselt oluliste sektorite auditi ja järelevalve komitee

55.

Kapten Mandiou DIOUBATÉ

Sünd: 1.1.1960

Passi nr: R0003622

Presidendi pressibüroo direktor

DARNi pressiesindaja

56.

Cheik Sydia DIABATÉ

Sünd: 23.4.1968

Passi nr: R0004490

Relvajõudude liige

Kaitseministeeriumi luure- ja uurimisbüroo direktor

57.

Ibrahima Ahmed BARRY

Sünd: 11.11.1961

Passi nr: R0048243

Guinea raadio ja televisiooni peadirektor

58.

Alhassane BARRY

Sünd: 15.11.1962

Passi nr: R0003484

Keskpanga juht

59.

Roda Namatala FAWAZ

Sünd: 6.7.1947

Passi nr: R0001977

DARNiga seotud ärimees, kes on andnud DARNile rahalist toetust

60.

Dioulde DIALLO

DARNiga seotud ärimees, kes on andnud DARNile rahalist toetust

61.

Kerfalla CAMARA KPC

Guicopressi tegevdirektor

DARNiga seotud ärimees, kes on andnud DARNile rahalist toetust

62.

Dr. Moustapha ZABATT

Sünd: 6.2.1965

Presidendi arst ja isiklik nõunik

63.

Aly MANET

Liikumine „Dadis Doit Rester”

64.

Louis M'bemba SOUMAH

Töö-, haldusreformi ja avaliku teenistuse minister

65.

Cheik Fantamady CONDÉ

Teabe- ja kultuuriminister

66.

Boureima CONDÉ

Põllumajandus- ja loomakasvatusminister

67.

Mariame SYLLA

Detsentraliseerimise ja kohaliku arengu minister

---

| 26.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 280/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 280/18

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/639/ÜVJP,

25. oktoober 2010,

teatavate Valgevene ametnike vastu suunatud piiravate meetmete kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 10. aprillil 2006 vastu ühise seisukoha 2006/276/ÜVJP, mis käsitleb teatud Valgevene ametnike vastu suunatud piiravaid meetmeid (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 10. aprillil 2006 vastu ühise seisukoha 2006/276/ÜVJP, mis käsitleb teatud Valgevene ametnike vastu suunatud piiravaid meetmeid (1).

| (2) | 6. aprilli 2009. aasta ühise seisukohaga 2009/314/ÜVJP, millega muudeti ühist seisukohta 2006/276/ÜVJP (2), pikendati piiravate meetmete kehtivusaega 15. märtsini 2010. Samas peatati 15. detsembrini 2009 teatavate Valgevene vastutavate ametiisikute suhtes kehtestatud territooriumil viibimise keeld, välja arvatud 1999. ja 2000. aasta kadumiste eest vastutavate isikute ja keskvalimiskomisjoni esinaise suhtes kehtestatud keeld. |
| --- | --- |

(2)

6. aprilli 2009. aasta ühise seisukohaga 2009/314/ÜVJP, millega muudeti ühist seisukohta 2006/276/ÜVJP (2), pikendati piiravate meetmete kehtivusaega 15. märtsini 2010. Samas peatati 15. detsembrini 2009 teatavate Valgevene vastutavate ametiisikute suhtes kehtestatud territooriumil viibimise keeld, välja arvatud 1999. ja 2000. aasta kadumiste eest vastutavate isikute ja keskvalimiskomisjoni esinaise suhtes kehtestatud keeld.

| (3) | Nõukogu võttis 15. detsembril 2009 vastu otsuse 2009/969/ÜVJP (3), millega pikendati piiravate meetmete kehtivusaega ja territooriumil viibimise keelu peatamise tähtaega kuni 31. oktoobrini 2010. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 15. detsembril 2009 vastu otsuse 2009/969/ÜVJP (3), millega pikendati piiravate meetmete kehtivusaega ja territooriumil viibimise keelu peatamise tähtaega kuni 31. oktoobrini 2010.

| (4) | Ühise seisukoha 2006/276/ÜVJP taasläbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 31. oktoobrini 2011, samas kui territooriumil viibimise keelu peatamist tuleks samuti pikendada sama kuupäevani. |
| --- | --- |

(4)

Ühise seisukoha 2006/276/ÜVJP taasläbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 31. oktoobrini 2011, samas kui territooriumil viibimise keelu peatamist tuleks samuti pikendada sama kuupäevani.

| (5) | Liidu rakendusmeetmed on esitatud nõukogu 18. mai 2006. aasta määruses (EÜ) nr 765/2006, mis käsitleb president Lukašenko ja teatavate Valgevene ametnike vastu suunatud piiravaid meetmeid (4), |
| --- | --- |

(5)

Liidu rakendusmeetmed on esitatud nõukogu 18. mai 2006. aasta määruses (EÜ) nr 765/2006, mis käsitleb president Lukašenko ja teatavate Valgevene ametnike vastu suunatud piiravaid meetmeid (4),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et vältida nende isikute oma territooriumile sisenemist või selle läbimist, kes vastutavad:

| a) | arvatavate kuritegude sõltumatu uurimise ja isikute vastutusele võtmise algatamise eest, kuid ei ole uurimist algatanud, ja keda peetakse Pourgourides'i aruande kohaselt võtmeisikuteks nelja tuntud isiku kadumises Valgevenes aastatel 1999–2000 ning toimunu järgnenud varjamises, pidades silmas nende ilmset tegevust õigusemõistmise takistamisel, ja kelle nimed on loetletud I lisas; |
| --- | --- |

a)

arvatavate kuritegude sõltumatu uurimise ja isikute vastutusele võtmise algatamise eest, kuid ei ole uurimist algatanud, ja keda peetakse Pourgourides'i aruande kohaselt võtmeisikuteks nelja tuntud isiku kadumises Valgevenes aastatel 1999–2000 ning toimunu järgnenud varjamises, pidades silmas nende ilmset tegevust õigusemõistmise takistamisel, ja kelle nimed on loetletud I lisas;

| b) | valimis- ja referendumitulemuste võltsimise eest 17. oktoobril 2004 Valgevenes ning isikud, kes vastutavad rahumeelsete meeleavalduste mahasurumise käigus toime pandud inimõiguste tõsise rikkumise eest pärast valimisi ja referendumit Valgevenes, ja kelle nimed on loetletud II lisas; |
| --- | --- |

b)

valimis- ja referendumitulemuste võltsimise eest 17. oktoobril 2004 Valgevenes ning isikud, kes vastutavad rahumeelsete meeleavalduste mahasurumise käigus toime pandud inimõiguste tõsise rikkumise eest pärast valimisi ja referendumit Valgevenes, ja kelle nimed on loetletud II lisas;

| c) | rahvusvaheliste valimisstandardite rikkumise eest Valgevenes 19. märtsil 2006 toimunud presidendivalimistel ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni vastu suunatud ebaseadusliku käitumise eest ning kelle nimed on loetletud III lisas. |
| --- | --- |

c)

rahvusvaheliste valimisstandardite rikkumise eest Valgevenes 19. märtsil 2006 toimunud presidendivalimistel ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni vastu suunatud ebaseadusliku käitumise eest ning kelle nimed on loetletud III lisas.

2.   Lõige 1 ei kohusta liikmesriiki keelama oma kodanike sisenemist oma territooriumile.

3.   Lõige 1 ei mõjuta neid juhtumeid, kui liikmesriiki seob rahvusvahelisest õigusest tulenev kohustus, eelkõige:

| i) | rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni võõrustajariigina; |
| --- | --- |

i)

rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni võõrustajariigina;

| ii) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina; |
| --- | --- |

ii)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina;

| iii) | privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel;
  või |
| --- | --- |

iii)

privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel;

või

| iv) | Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingu (Lateraani pakt) alusel. |
| --- | --- |

iv)

Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingu (Lateraani pakt) alusel.

4.   Lõiget 3 loetakse kohaldatavaks ka juhtudel, kui liikmesriik on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) võõrustajariik.

5.   Nõukogu teavitatakse nõuetekohaselt kõigist liikmesriigi poolt lõigete 3 või 4 kohaselt tehtud eranditest.

6.   Liikmesriik võib teha erandeid lõikes 1 kehtestatud meetmetest, kui reisimine on õigustatud seoses kiireloomuliste humanitaarvajaduste või valitsustevahelistel kohtumistel osalemisega, sealhulgas liidu korraldatud või OSCE eesistujaks oleva liikmesriigi võõrustatavad kohtumised, kus toimub poliitiline dialoog, mis otseselt edendab demokraatiat, inimõigusi ja õigusriiki Valgevenes.

7.   Liikmesriik, kes soovib teha lõikes 6 osutatud erandeid, teatab sellest kirjalikult nõukogule. Erand loetakse antuks, kui üks või mitu nõukogu liiget ei esita kirjalikku vastuväidet kahe tööpäeva jooksul alates teatise saamisest kavandatava erandi kohta. Kui üks või mitu nõukogu liiget esitab vastuväite, võib nõukogu otsustada kavandatud erandi tegemise kvalifitseeritud häälteenamusega.

8.   Juhul, kui liikmesriik lubab lõigete 3, 4, 6 ja 7 alusel lisas loetletud isikute sisenemist oma territooriumile või selle läbimist, kehtib luba ainult selleks, milleks see on antud, ja asjaomaste isikute suhtes.

Artikkel 2

1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad Valgevenes 19. märtsil 2006 toimunud presidendivalimistel rahvusvaheliste valimisstandardite rikkumise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni vastu suunatud ebaseadusliku käitumise eest vastutavatele ja IV lisas loetletud isikutele või nendega seotud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, mis on nende omandis, valduses või nende kontrolli all.

2.   Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt ühegi IV lisas loetletud isiku käsutusse ega toetamiseks.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigi pädev asutus võib tingimustel, mida ta sobivaiks peab, lubada teatud külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamise või teatud rahaliste vahendite või majandusressursside kättesaadavaks tegemise pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et need rahalised vahendid või majandusressursid on:

| a) | vajalikud IV lisas loetletud isikute ja neist sõltuvate perekonnaliikmete põhivajaduste katmiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks; |
| --- | --- |

a)

vajalikud IV lisas loetletud isikute ja neist sõltuvate perekonnaliikmete põhivajaduste katmiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks;

| b) | ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja vastavate kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

b)

ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja vastavate kulude hüvitamiseks;

| c) | ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest või |
| --- | --- |

c)

ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest või

| d) | vajalikud erakorraliste kulutuste katteks tingimusel, et pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud muid pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel pädev asutus peab vajalikuks konkreetse loa andmist. |
| --- | --- |

d)

vajalikud erakorraliste kulutuste katteks tingimusel, et pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud muid pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel pädev asutus peab vajalikuks konkreetse loa andmist.

Liikmesriigid teavitavad teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva artikli alusel antud lubadest.

2.   Artikli 2 lõiget 2 ei kohaldata järgmiste külmutatud kontodele lisatud summade suhtes:

| a) | nende kontode intressid või muud tulud; või |
| --- | --- |

a)

nende kontode intressid või muud tulud; või

| b) | maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil nimetatud kontode suhtes hakati kohaldama ühise seisukoha 2006/276/ÜVJP sätteid, |
| --- | --- |

b)

maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil nimetatud kontode suhtes hakati kohaldama ühise seisukoha 2006/276/ÜVJP sätteid,

tingimusel et selliste intresside, muude tulude ja maksete suhtes jätkatakse käesoleva otsuse artikli 2 lõike 1 kohaldamist.

Artikkel 4

1.   Nõukogu teeb liikmesriigi või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekul muudatusi I, II, III ja IV lisas olevatesse nimekirjadesse, kui poliitiline areng Valgevenes seda nõuab.

2.   Nõukogu edastab oma otsuse, sealhulgas nimekirja kandmise põhjused asjaomasele isikule kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele isikule võimaluse esitada oma märkused.

3.   Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi asitõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab vastavalt asjaomast isikut.

Artikkel 5

Eespool nimetatud meetmete mõju suurendamiseks julgustab liit kolmandaid riike võtma piiravaid meetmeid sarnaselt käesoleva otsusega kehtestatud piiravate meetmetega.

Artikkel 6

Ühine seisukoht 2006/276/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

2.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. oktoobrini 2011. Seda tuleb pidevalt uuesti läbi vaadata. Vajadusel otsust pikendatakse või muudetakse, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.

3.   Artikli 1 lõike 1 punktis b osutatud meetmed, mida kohaldatakse Juri Nikolaevitš PODOBEDi suhtes, ning artikli 1 lõikes 1 punktis c osutatud meetmed peatatakse 31. oktoobrini 2011.

Luxembourg, 25. oktoober 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 101, 11.4.2006, lk 5.

1

(2)  ELT L 93, 7.4.2009, lk 21.

2

(3)  ELT L 332, 17.12.2009, lk 76.

3

(4)  ELT L 134, 20.5.2006, lk 1.

4

---

I LISA

Artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud isikute nimekiri

| 1. | SIVAKOV, JURI (YURIJ) Leonidovitš, endine Valgevene turismi- ja spordiminister, sündinud 5. augustil 1946 Sahhalini oblastis, endises Vene Nõukogude Föderatiivses Sotsialistlikus Vabariigis (VNFSV). |
| --- | --- |

1.

SIVAKOV, JURI (YURIJ) Leonidovitš, endine Valgevene turismi- ja spordiminister, sündinud 5. augustil 1946 Sahhalini oblastis, endises Vene Nõukogude Föderatiivses Sotsialistlikus Vabariigis (VNFSV).

| 2. | ŠEIMAN (SHEIMAN), VIKTOR Vladimirovitš, Valgevene Julgeolekunõukogu riigisekretär, sündinud 26. mail 1958 Grodno oblastis. |
| --- | --- |

2.

ŠEIMAN (SHEIMAN), VIKTOR Vladimirovitš, Valgevene Julgeolekunõukogu riigisekretär, sündinud 26. mail 1958 Grodno oblastis.

| 3. | PAVLITŠENKO (PAVLIUCHENKO), DMITRI (Dmitry) Valerievitš, Valgevene Siseministeeriumi erireageerimisrühma (SOBR) ülem, sündinud 1966. aastal Vitebskis. |
| --- | --- |

3.

PAVLITŠENKO (PAVLIUCHENKO), DMITRI (Dmitry) Valerievitš, Valgevene Siseministeeriumi erireageerimisrühma (SOBR) ülem, sündinud 1966. aastal Vitebskis.

| 4. | NAUMOV, VLADIMIR Vladimirovitš, siseminister, sündinud 1956. aastal. |
| --- | --- |

4.

NAUMOV, VLADIMIR Vladimirovitš, siseminister, sündinud 1956. aastal.

---

II LISA

Artikli 1 lõike 1 punktis b osutatud isikute nimekiri

| 1. | Lidia Mihhailovna JERMOŠINA, Valgevene keskvalimiskomisjoni esinaine, sündinud 29. jaanuaril 1953. aastal Slutskis (Minski rajoon). |
| --- | --- |

1.

Lidia Mihhailovna JERMOŠINA, Valgevene keskvalimiskomisjoni esinaine, sündinud 29. jaanuaril 1953. aastal Slutskis (Minski rajoon).

| 2. | Juri Nikolajevitš PODOBED, Siseministeerium, miilitsa eriüksuse (OMON) kolonelleitnant, sündinud 5. märtsil 1962. aastal Slutskis (Minski rajoon). |
| --- | --- |

2.

Juri Nikolajevitš PODOBED, Siseministeerium, miilitsa eriüksuse (OMON) kolonelleitnant, sündinud 5. märtsil 1962. aastal Slutskis (Minski rajoon).

---

III LISA

Artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud isikute nimekiri

| Nimed (kirjapilt inglise keeles) | Nimed (kirjapilt valgevene keeles) | Nimed (kirjapilt vene keeles) | Sünniaeg | Sünnikoht | Aadress | Passi nr | Ametikoht |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lukashenko Aleksandr Grigorievich
  (Lukashenka Alaksandr Ryhoravich) | Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч | ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич | 30.8.1954 | Kopõss, Vitebski oblast | | | President |
| Nevyglas Gennady Nikolaevich
  (Nievyhlas Hienadz Mikalaevich) | Невыглас Генадзь Мiкалаевiч | НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич | 11.2.1954 | Parahonsk, Pinski rajoon | | | Presidendi administratsiooni juht |
| Petkevich Natalya Vladimirovna
  (Piatkevich Natallia Uladzimirauna) | Пяткевiч Наталля Уладзiмiраўна | ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна | 24.10.1972 | Minsk | | | Presidendi administratsiooni juhi asetäitja |
| Rubinov Anatoly Nikolaevich
  (Rubinau Anatol Mikalaevich) | Рубiнаў Анатоль Мiкалаевiч | РУБИНОВ Анатолий Николаевич | 15.4.1939 | Magiljov | | | Meedia ja ideoloogia eest vastutav asejuht, presidendi administratsioon |
| Proleskovsky Oleg Vitoldovich
  Pralaskouski Aleh Vitoldavich | Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч | ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович | 1.10.1963 | Zagorsk (Venemaa, praegu Sergijev Possad) | | | Presidendi abi ja peamise ideoloogilise osakonna juhataja, presidendi administratsioon |
| Radkov Aleksandr Mikhailovich
  (Radzkou Alaksandr Mikhailavich) | Радзькоў Аляксандр Мiхайлавiч | РАДЬКОВ Александр Михайлович | 1.7.1951 | Votnja, Bõhhavi rajoon, Magiljovi oblast | | | Haridusminister |
| Rusakevich Vladimir Vasilyevich
  (Rusakevich Uladzimir Vasilievich) | Русакевiч Уладзiмiр Васiльевiч | РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич | 13.9.1947 | Võgonoštši, Bresti oblast | | | Infominister |
| Golovanov Viktor Grigoryevich
  Halavanau Viktar Ryhoravich | Галаванаў Вiктар Рыгоравiч | ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич | 1952 | Barõssav | | | Justiitsminister |
| Zimovsky Alexander Leonidovich
  (Zimouski Alaksandr Lieanidavich) | Зiмоўскi Аляксандр Леанiдавiч | ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович | 10.1.1961 | Saksamaa | | | Parlamendi ülemkoja liige; riikliku ringhäälingu ettevõtte juht |
| Konoplyev Vladimir Nikolaevich
  (Kanapliou Uladzimir Mikalaevich | Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч | КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич | 3.1.1954 | Akulintsõ, Magiljovi rajoon Акулинцы Могилевского района | | | Parlamendi alamkoja esimees |
| Cherginets Nikolai Ivanovich
  (Charhiniets Mikalai Ivanavich) | Чаргiнец Мiкалай Iванавiч | ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович | 17.10.1937 | Minsk | | | Parlamendi ülemkoja välissuhete komitee esimees |
| Kostyan Sergei Ivanovich
  (Kastsian Siarhiei Ivanavich) | Касцян Сяргей Iванавiч | КОСТЯН Сергей Иванович | 15.1.1941 | Usohi, Klitšavi rajoon, Magiljovi oblast
  Усохи Кличевского района Могилевской области | | | Parlamendi alamkoja välissuhete komitee esimees |
| Orda Mikhail Sergeevich
  (Orda Mikhail Siarhieevich) | Орда Мiхаiл Сяргеевiч | ОРДА Михаил Сергеевич | 28.9.1966 | Djatlovo, Grodna oblast
  Дятлово Гродненской области | | | Parlamendi ülemkoja liige, Valgevene vabariikliku noorteühenduse (BRSM) juht |
| Lozovik Nikolai Ivanovich
  (Lazavik Mikalai Ivanavich) | Лазавiк Мiкалай Iванавiч | ЛОЗОВИК Николай Иванович | 18.1.1951 | Nevinjanõ, Vileika rajoon, Minski oblast
  Невиняны Вилейского р-на Минской обл | | | Valgevene keskvalimiskomisjoni aseesimees |
| Miklashevich Petr Petrovich
  (Miklashevich Piotr Piatrovich) | Мiклашэвiч Пётр Пятровiч | МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович | 1954 | Kosuta, Minski oblast
  Косута Минской области | | | Peaprokurör |
| Slizhevsky Oleg Leonidovich
  (Slizheuski Aleh Leanidavich) | Слiжэўскi Алег Леанiдавiч | СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович | | | | | Justiitsministeeriumi sotsiaalsete organisatsioonide, parteide ja valitsusväliste organisatsioonide üksuse juht |
| Khariton Aleksandr
  (Kharyton Alaksandr) | Харытон Аляксандр | ХАРИТОН Александр | | | | | Justiitsministeeriumi sotsiaalsete organisatsioonide, parteide ja valitsusväliste organisatsioonide üksuse konsultant |
| Smirnov Evgeny Aleksandrovich
  (Smirnou Yauhien Alaksandravich | Смiрноў Яўген Аляксандравiч | CМИРНОВ Евгений Александрович | 15.3.1949 | Rjazani oblast, Venemaa | | | Majanduskohtu esimehe esimene asetäitja |
| Reutskaya Nadezhda Zalovna
  (Ravutskaya Nadzieja Zalauna) | Равуцкая Надзея Залаўна | РЕУТСКАЯ Надежда Заловна | | | | | Minski linna Moskva rajooni kohtunik |
| Trubnikov Nikolai Alekseevich
  (Trubnikau Mikalai Alakseevich) | Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч | ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич | | | | | Minski linna Partizanski rajooni kohtunik |
| Kupriyanov Nikolai Mikhailovich
  (Kupryianau Mikalai Mikhailavich) | Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч | КУПРИЯНОВ Николай Михайлович | | | | | Peaprokuröri asetäitja |
| Sukhorenko Stepan Nikolaevich
  (Sukharenka Stsiapan Mikalaevich) | Сухарэнка Сцяпан Мiкалаевiч | СУХОРЕНКО Степан Николаевич | 27.1.1957 | Zduditši, Svetlagorski rajoon, Gomeli oblast
  Здудичи Светло-горского района Гомельской области | | | KGB esimees |
| Dementei Vasily Ivanovich
  (Dzemiantsiei Vasil Ivanavich) | Дземянцей Васiль Iванавiч | ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович | | | | | KGB esimehe esimene asetäitja |
| Kozik Leonid Petrovich
  (Kozik Leanid Piatrovich) | Козiк Леанiд Пятровiч | КОЗИК Леонид Петрович | 13.7.1948 | Barõssav | | | Ametiühingute ühenduse juht |
| Koleda Alexandr Mikhailovich
  (Kalada Alaksandr Mikhailavich) | Каляда Аляксандр Мiхайлавiч | КОЛЕДА Александр Михайлович | | | | | Bresti oblasti valimiskomisjoni esimees |
| Mikhasev Vladimir Ilyich
  (Mikhasiou Uladzimir Iliich) | Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч | МИХАСЕВ Владимир Ильич | | | | | Gomeli oblasti keskvalimiskomisjoni esimees |
| Luchina Leonid Aleksandrovich | Лучына Леанiд Аляксандравiч | ЛУЧИНА Леонид Александрович | 18.11.1947 | Minski oblast | | | Grodna oblasti keskvalimiskomisjoni esimees |
| Karpenko Igor Vasilievich
  (Karpenka Ihar Vasilievich) | Карпенка Iгар Васiльевiч | КАРПЕНКО Игорь Васильевич | 28.4.1964 | Novokuznetsk, Kemerovo oblast, Venemaa
  Новокузнецк Кемеровской области, Россия | | | Minski linna keskvalimiskomisjoni esimees |
| Kurlovich Vladimir Anatolievich
  (Kurlovich Uladzimir Anatolievich) | Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч | КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич | | | | | Minski oblasti keskvalimiskomisjoni esimees |
| Metelitsa Nikolai Timofeevich
  (Miatsielitsa Mikalai Tsimafeevich) | Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч | МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич | | | | | Magiljovi oblasti keskvalimiskomisjoni esimees |
| Pishchulenok Mikhail Vasilievich
  (Pishchulenak Mikhail Vasilievich) | Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч | ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич | | | | | Vitebski oblasti keskvalimiskomisjoni esimees |
| Rybakov Alexei | Рыбакоў Аляксей | РЫБАКОВ Алексей | | | Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk | | Minski linna Moskva rajooni kohtunik |
| Bortnik Sergei Aleksandrovich | Бортнiк Сяргей Аляксандравiч | БОРТНИК Сергей Александрович | 28.5.1953 | Minsk | Ul. Surganovo 80-263, Minsk | MP0469554 | Riigiprokurör |
| Yasinovich Leonid Stanislavovich | Ясiновiч Леанiд Станiслававiч | ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович | 26.11.1961 | Butšani, Vitebski oblast | Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk | MP0515811 | Minski linna keskrajooni kohtunik |
| Migun Andrei Arkadevich | Мiгун Андрэй Аркадзевiч | МИГУН Андрей Аркадевич | 5.2.1978 | Minsk | UI. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk | MP1313262 | Riigiprokurör |

Nimed (kirjapilt inglise keeles)

Nimed (kirjapilt valgevene keeles)

Nimed (kirjapilt vene keeles)

Sünniaeg

Sünnikoht

Aadress

Passi nr

Ametikoht

Lukashenko Aleksandr Grigorievich

(Lukashenka Alaksandr Ryhoravich)

Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

30.8.1954

Kopõss, Vitebski oblast

President

Nevyglas Gennady Nikolaevich

(Nievyhlas Hienadz Mikalaevich)

Невыглас Генадзь Мiкалаевiч

НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

11.2.1954

Parahonsk, Pinski rajoon

Presidendi administratsiooni juht

Petkevich Natalya Vladimirovna

(Piatkevich Natallia Uladzimirauna)

Пяткевiч Наталля Уладзiмiраўна

ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

24.10.1972

Minsk

Presidendi administratsiooni juhi asetäitja

Rubinov Anatoly Nikolaevich

(Rubinau Anatol Mikalaevich)

Рубiнаў Анатоль Мiкалаевiч

РУБИНОВ Анатолий Николаевич

15.4.1939

Magiljov

Meedia ja ideoloogia eest vastutav asejuht, presidendi administratsioon

Proleskovsky Oleg Vitoldovich

Pralaskouski Aleh Vitoldavich

Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

1.10.1963

Zagorsk (Venemaa, praegu Sergijev Possad)

Presidendi abi ja peamise ideoloogilise osakonna juhataja, presidendi administratsioon

Radkov Aleksandr Mikhailovich

(Radzkou Alaksandr Mikhailavich)

Радзькоў Аляксандр Мiхайлавiч

РАДЬКОВ Александр Михайлович

1.7.1951

Votnja, Bõhhavi rajoon, Magiljovi oblast

Haridusminister

Rusakevich Vladimir Vasilyevich

(Rusakevich Uladzimir Vasilievich)

Русакевiч Уладзiмiр Васiльевiч

РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

13.9.1947

Võgonoštši, Bresti oblast

Infominister

Golovanov Viktor Grigoryevich

Halavanau Viktar Ryhoravich

Галаванаў Вiктар Рыгоравiч

ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

1952

Barõssav

Justiitsminister

Zimovsky Alexander Leonidovich

(Zimouski Alaksandr Lieanidavich)

Зiмоўскi Аляксандр Леанiдавiч

ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

10.1.1961

Saksamaa

Parlamendi ülemkoja liige; riikliku ringhäälingu ettevõtte juht

Konoplyev Vladimir Nikolaevich

(Kanapliou Uladzimir Mikalaevich

Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

3.1.1954

Akulintsõ, Magiljovi rajoon Акулинцы Могилевского района

Parlamendi alamkoja esimees

Cherginets Nikolai Ivanovich

(Charhiniets Mikalai Ivanavich)

Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

17.10.1937

Minsk

Parlamendi ülemkoja välissuhete komitee esimees

Kostyan Sergei Ivanovich

(Kastsian Siarhiei Ivanavich)

Касцян Сяргей Iванавiч

КОСТЯН Сергей Иванович

15.1.1941

Usohi, Klitšavi rajoon, Magiljovi oblast

Усохи Кличевского района Могилевской области

Parlamendi alamkoja välissuhete komitee esimees

Orda Mikhail Sergeevich

(Orda Mikhail Siarhieevich)

Орда Мiхаiл Сяргеевiч

ОРДА Михаил Сергеевич

28.9.1966

Djatlovo, Grodna oblast

Дятлово Гродненской области

Parlamendi ülemkoja liige, Valgevene vabariikliku noorteühenduse (BRSM) juht

Lozovik Nikolai Ivanovich

(Lazavik Mikalai Ivanavich)

Лазавiк Мiкалай Iванавiч

ЛОЗОВИК Николай Иванович

18.1.1951

Nevinjanõ, Vileika rajoon, Minski oblast

Невиняны Вилейского р-на Минской обл

Valgevene keskvalimiskomisjoni aseesimees

Miklashevich Petr Petrovich

(Miklashevich Piotr Piatrovich)

Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

1954

Kosuta, Minski oblast

Косута Минской области

Peaprokurör

Slizhevsky Oleg Leonidovich

(Slizheuski Aleh Leanidavich)

Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

Justiitsministeeriumi sotsiaalsete organisatsioonide, parteide ja valitsusväliste organisatsioonide üksuse juht

Khariton Aleksandr

(Kharyton Alaksandr)

Харытон Аляксандр

ХАРИТОН Александр

Justiitsministeeriumi sotsiaalsete organisatsioonide, parteide ja valitsusväliste organisatsioonide üksuse konsultant

Smirnov Evgeny Aleksandrovich

(Smirnou Yauhien Alaksandravich

Смiрноў Яўген Аляксандравiч

CМИРНОВ Евгений Александрович

15.3.1949

Rjazani oblast, Venemaa

Majanduskohtu esimehe esimene asetäitja

Reutskaya Nadezhda Zalovna

(Ravutskaya Nadzieja Zalauna)

Равуцкая Надзея Залаўна

РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

Minski linna Moskva rajooni kohtunik

Trubnikov Nikolai Alekseevich

(Trubnikau Mikalai Alakseevich)

Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

Minski linna Partizanski rajooni kohtunik

Kupriyanov Nikolai Mikhailovich

(Kupryianau Mikalai Mikhailavich)

Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

Peaprokuröri asetäitja

Sukhorenko Stepan Nikolaevich

(Sukharenka Stsiapan Mikalaevich)

Сухарэнка Сцяпан Мiкалаевiч

СУХОРЕНКО Степан Николаевич

27.1.1957

Zduditši, Svetlagorski rajoon, Gomeli oblast

Здудичи Светло-горского района Гомельской области

KGB esimees

Dementei Vasily Ivanovich

(Dzemiantsiei Vasil Ivanavich)

Дземянцей Васiль Iванавiч

ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

KGB esimehe esimene asetäitja

Kozik Leonid Petrovich

(Kozik Leanid Piatrovich)

Козiк Леанiд Пятровiч

КОЗИК Леонид Петрович

13.7.1948

Barõssav

Ametiühingute ühenduse juht

Koleda Alexandr Mikhailovich

(Kalada Alaksandr Mikhailavich)

Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

КОЛЕДА Александр Михайлович

Bresti oblasti valimiskomisjoni esimees

Mikhasev Vladimir Ilyich

(Mikhasiou Uladzimir Iliich)

Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

МИХАСЕВ Владимир Ильич

Gomeli oblasti keskvalimiskomisjoni esimees

Luchina Leonid Aleksandrovich

Лучына Леанiд Аляксандравiч

ЛУЧИНА Леонид Александрович

18.11.1947

Minski oblast

Grodna oblasti keskvalimiskomisjoni esimees

Karpenko Igor Vasilievich

(Karpenka Ihar Vasilievich)

Карпенка Iгар Васiльевiч

КАРПЕНКО Игорь Васильевич

28.4.1964

Novokuznetsk, Kemerovo oblast, Venemaa

Новокузнецк Кемеровской области, Россия

Minski linna keskvalimiskomisjoni esimees

Kurlovich Vladimir Anatolievich

(Kurlovich Uladzimir Anatolievich)

Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

Minski oblasti keskvalimiskomisjoni esimees

Metelitsa Nikolai Timofeevich

(Miatsielitsa Mikalai Tsimafeevich)

Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

Magiljovi oblasti keskvalimiskomisjoni esimees

Pishchulenok Mikhail Vasilievich

(Pishchulenak Mikhail Vasilievich)

Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

Vitebski oblasti keskvalimiskomisjoni esimees

Rybakov Alexei

Рыбакоў Аляксей

РЫБАКОВ Алексей

Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk

Minski linna Moskva rajooni kohtunik

Bortnik Sergei Aleksandrovich

Бортнiк Сяргей Аляксандравiч

БОРТНИК Сергей Александрович

28.5.1953

Minsk

Ul. Surganovo 80-263, Minsk

MP0469554

Riigiprokurör

Yasinovich Leonid Stanislavovich

Ясiновiч Леанiд Станiслававiч

ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

26.11.1961

Butšani, Vitebski oblast

Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk

MP0515811

Minski linna keskrajooni kohtunik

Migun Andrei Arkadevich

Мiгун Андрэй Аркадзевiч

МИГУН Андрей Аркадевич

5.2.1978

Minsk

UI. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk

MP1313262

Riigiprokurör

---

IV LISA

Artiklis 2 osutatud isikute nimekiri

| Nimed (kirjapilt inglise keeles) | Nimed (kirjapilt valgevene keeles) | Nimed (kirjapilt vene keeles) | Sünniaeg | Sünnikoht | Aadress | Passi nr | Ametikoht |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lukashenko Aleksandr Grigorievich
  (Lukashenka Alaksandr Ryhoravich) | Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч | ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич | 30.8.1954 | Kopõss, Vitebski oblast | | | President |
| Nevyglas Gennady Nikolaevich
  (Nievyhlas Hienadz Mikalaevich) | Невыглас Генадзь Мiкалаевiч | НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич | 11.2.1954 | Parahonsk, Pinski rajoon | | | Presidendi administratsiooni juht |
| Petkevich Natalya Vladimirovna
  (Piatkevich Natallia Uladzimirauna) | Пяткевiч Наталля Уладзiмiраўна | ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна | 24.10.1972 | Minsk | | | Presidendi administratsiooni juhi asetäitja |
| Rubinov Anatoly Nikolaevich
  (Rubinau Anatol Mikalaevich) | Рубiнаў Анатоль Мiкалаевiч | РУБИНОВ Анатолий Николаевич | 15.4.1939 | Magiljov | | | Meedia ja ideoloogia eest vastutav asejuht, presidendi administratsioon |
| Proleskovsky Oleg Vitoldovich
  Pralaskouski Aleh Vitoldavich | Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч | ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович | 1.10.1963 | Zagorsk (Venemaa, praegu Sergijev Possad) | | | Presidendi abi ja peamise ideoloogilise osakonna juhataja, presidendi administratsioon |
| Radkov Aleksandr Mikhailovich
  (Radzkou Alaksandr Mikhailavich) | Радзькоў Аляксандр Мiхайлавiч | РАДЬКОВ Александр Михайлович | 1.7.1951 | Votnja, Bõhhavi rajoon, Magiljovi oblast Вотня Быховского района Могилевской области | | | Haridusminister |
| Rusakevich Vladimir Vasilyevich
  (Rusakevich Uladzimir Vasilievich) | Русакевiч Уладзiмiр Васiльевiч | РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич | 13.9.1947 | Võgonoštši, Bresti oblast Выгонощи, Брестская область | | | Infominister |
| Golovanov Viktor Grigoryevich
  Halavanau Viktar Ryhoravich, | Галаванаў Вiктар Рыгоравiч | ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич | 1952 | Barõssav | | | Justiitsminister |
| Zimovsky Alexander Leonidovich
  (Zimouski Alaksandr Lieanidavich) | Зiмоўскi Аляксандр Леанiдавiч | ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович | 10.1.1961 | Saksamaa | | | Parlamendi ülemkoja liige; riikliku ringhäälingu ettevõtte juht |
| Konoplyev Vladimir Nikolaevich
  (Kanapliou Uladzimir Mikalaevich | Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч | КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич | 3.1.1954 | Akulintsõ, Magiljovi rajoon Акулинцы Могилевского района | | | Parlamendi alamkoja esimees |
| Cherginets Nikolai Ivanovich
  (Charhiniets Mikalai Ivanavich) | Чаргiнец Мiкалай Iванавiч | ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович | 17.10.1937 | Minsk | | | Parlamendi ülemkoja välissuhete komitee esimees |
| Kostyan Sergei Ivanovich
  (Kastsian Siarhiei Ivanavich) | Касцян Сяргей Iванавiч | КОСТЯН Сергей Иванович | 15.1.1941 | Usohi, Klitšavi rajoon, Magiljovi oblast
  Усохи Кличевского района Могилевской области | | | Parlamendi alamkoja välissuhete komitee esimees |
| Orda Mikhail Sergeevich
  (Orda Mikhail Siarhieevich) | Орда Мiхаiл Сяргеевiч | ОРДА Михаил Сергеевич | 28.9.1966 | Djatlovo, Grodna oblast
  Дятлово Гродненской области | | | Parlamendi ülemkoja liige, Valgevene vabariikliku noorteühenduse (BRSM) juht |
| Lozovik Nikolai Ivanovich
  (Lazavik Mikalai Ivanavich) | Лазавiк Мiкалай Iванавiч | ЛОЗОВИК Николай Иванович | 18.1.1951 | Nevinjanõ, Vileika rajoon, Minski oblast
  Невиняны Вилейского р-на Минской обл | | | Valgevene keskvalimiskomisjoni aseesimees |
| Miklashevich Petr Petrovich
  (Miklashevich Piotr Piatrovich) | Мiклашэвiч Пётр Пятровiч | МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович | 1954 | Kosuta, Minski oblast
  Косута Минской области | | | Peaprokurör |
| Slizhevsky Oleg Leonidovich
  (Slizheuski Aleh Leanidavich) | Слiжэўскi Алег Леанiдавiч | СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович | | | | | Justiitsministeeriumi sotsiaalsete organisatsioonide, parteide ja valitsusväliste organisatsioonide üksuse juht |
| Khariton Aleksandr
  (Kharyton Alaksandr) | Харытон Аляксандр | ХАРИТОН Александр | | | | | Justiitsministeeriumi sotsiaalsete organisatsioonide, parteide ja valitsusväliste organisatsioonide üksuse konsultant |
| Smirnov Evgeny Aleksandrovich
  (Smirnou Yauhien Alaksandravich) | Смiрноў Яўген Аляксандравiч | CМИРНОВ Евгений Александрович | 15.3.1949 | Rjazani oblast, Venemaa | | | Majanduskohtu esimehe esimene asetäitja |
| Reutskaya Nadezhda Zalovna
  (Ravutskaya Nadzieja Zalauna) | Равуцкая Надзея Залаўна | РЕУТСКАЯ Надежда Заловна | | | | | Minski linna Moskva rajooni kohtunik |
| Trubnikov Nikolai Alekseevich
  (Trubnikau Mikalai Alakseevich) | Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч | ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич | | | | | Minski linna Partizanski rajooni kohtunik |
| Kupriyanov Nikolai Mikhailovich
  (Kupryianau Mikalai Mikhailavich) | Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч | КУПРИЯНОВ Николай Михайлович | | | | | Peaprokuröri asetäitja |
| Sukhorenko Stepan Nikolaevich
  (Sukharenka Stsiapan Mikalaevich) | Сухарэнка Сцяпан Мiкалаевiч | СУХОРЕНКО Степан Николаевич | 27.1.1957 | Zduditši, Svetlagorski rajoon, Gomeli oblast
  Здудичи Светлогорского района Гомельской области | | | KGB esimees |
| Dementei Vasily Ivanovich
  (Dzemiantsiei Vasil Ivanavich) | Дземянцей Васiль Iванавiч | ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович | | | | | KGB esimehe esimene asetäitja |
| Kozik Leonid Petrovich
  (Kozik Leanid Piatrovich) | Козiк Леанiд Пятровiч | КОЗИК Леонид Петрович | 13.7.1948 | Barõssav | | | Ametühingute ühenduse juht |
| Koleda Alexandr Mikhailovich
  (Kalada Alaksandr Mikhailavich) | Каляда Аляксандр Мiхайлавiч | КОЛЕДА Александр Михайлович | | | | | Bresti oblasti valimiskomisjoni esimees |
| Mikhasev Vladimir Ilyich
  (Mikhasiou Uladzimir Iliich) | Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч | МИХАСЕВ Владимир Ильич | | | | | Gomeli oblasti keskvalimiskomisjoni esimees |
| Luchina Leonid Aleksandrovich | Лучына Леанiд Аляксандравiч | ЛУЧИНА Леонид Александрович | 18.11.1947 | Minski oblast | | | Grodna oblasti keskvalimiskomisjoni esimees |
| Karpenko Igor Vasilievich
  (Karpenka Ihar Vasilievich) | Карпенка Iгар Васiльевiч | КАРПЕНКО Игорь Васильевич | 28.4.1964 | Novokuznetsk, Kemerovo oblast, Venemaa
  Новокузнецк Кемеровской области, Россия | | | Minski linna keskvalimiskomisjoni esimees |
| Kurlovich Vladimir Anatolievich
  (Kurlovich Uladzimir Anatolievich) | Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч | КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич | | | | | Minski oblasti keskvalimiskomisjoni esimees |
| Metelitsa Nikolai Timofeevich
  (Miatsielitsa Mikalai Tsimafeevich) | Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч | МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич | | | | | Magiljovi oblasti keskvalimiskomisjoni esimees |
| Pishchulenok Mikhail Vasilievich
  (Pishchulenak Mikhail Vasilievich) | Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч | ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич | | | | | Vitebski oblasti keskvalimiskomisjoni esimees |
| Sheyman (Sheiman),
  Victor Vladimirovich | | | 26.5.1958 | Grodna rajoon | | | Julgeolekunõukogu riigisekretär |
| Pavlichenko (Pavliuchenko),
  Dmitri (Dmitry) Valeriyevich | | | 1966 | Vitebsk | | | Siseministeeriumi erireageerimisrühma (SOBR) ülem |
| Naumov,
  Vladimir Vladimïrovich | | | 7.2.1956 | | | | Siseminister |
| Yermoshina Lydia Mihajlovna | | | 29.1.1953 | Slutsk (Minski rajoon) | | | Keskvalimiskomisjoni esinaine |
| Podobed Yuri Nikolaevich | | | 5.3.1962 | Slutsk (Minski rajoon) | | | Miilitsa eriüksuse (OMON) kolonelleitnant, siseministeerium |
| Rybakov Alexei | Рыбакоў Аляксей | РЫБАКОВ Алексей | | | Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk | | Minski linna Moskva rajooni kohtunik |
| Bortnik Sergei Aleksandrovich | Бортнiк Сяргей Аляксандравiч | БОРТНИК Сергей Александрович | 28.5.1953 | Minsk | Ul. Surganovo 80-263, Minsk | MP0469554 | Riigiprokurör |
| Yasinovich Leonid Stanislavovich | Ясiновiч Леанiд Станiслававiч | ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович | 26.11.1961 | Butšani, Vitebski oblast | Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk | MP0515811 | Minski linna keskrajooni kohtunik |
| Migun Andrei Arkadevich | Мiгун Андрэй Аркадзевiч | МИГУН Андрей Аркадевич | 5.2.1978 | Minsk | Ul. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk | MP1313262 | Riigiprokurör |

Nimed (kirjapilt inglise keeles)

Nimed (kirjapilt valgevene keeles)

Nimed (kirjapilt vene keeles)

Sünniaeg

Sünnikoht

Aadress

Passi nr

Ametikoht

Lukashenko Aleksandr Grigorievich

(Lukashenka Alaksandr Ryhoravich)

Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

30.8.1954

Kopõss, Vitebski oblast

President

Nevyglas Gennady Nikolaevich

(Nievyhlas Hienadz Mikalaevich)

Невыглас Генадзь Мiкалаевiч

НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

11.2.1954

Parahonsk, Pinski rajoon

Presidendi administratsiooni juht

Petkevich Natalya Vladimirovna

(Piatkevich Natallia Uladzimirauna)

Пяткевiч Наталля Уладзiмiраўна

ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

24.10.1972

Minsk

Presidendi administratsiooni juhi asetäitja

Rubinov Anatoly Nikolaevich

(Rubinau Anatol Mikalaevich)

Рубiнаў Анатоль Мiкалаевiч

РУБИНОВ Анатолий Николаевич

15.4.1939

Magiljov

Meedia ja ideoloogia eest vastutav asejuht, presidendi administratsioon

Proleskovsky Oleg Vitoldovich

Pralaskouski Aleh Vitoldavich

Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

1.10.1963

Zagorsk (Venemaa, praegu Sergijev Possad)

Presidendi abi ja peamise ideoloogilise osakonna juhataja, presidendi administratsioon

Radkov Aleksandr Mikhailovich

(Radzkou Alaksandr Mikhailavich)

Радзькоў Аляксандр Мiхайлавiч

РАДЬКОВ Александр Михайлович

1.7.1951

Votnja, Bõhhavi rajoon, Magiljovi oblast Вотня Быховского района Могилевской области

Haridusminister

Rusakevich Vladimir Vasilyevich

(Rusakevich Uladzimir Vasilievich)

Русакевiч Уладзiмiр Васiльевiч

РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

13.9.1947

Võgonoštši, Bresti oblast Выгонощи, Брестская область

Infominister

Golovanov Viktor Grigoryevich

Halavanau Viktar Ryhoravich,

Галаванаў Вiктар Рыгоравiч

ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

1952

Barõssav

Justiitsminister

Zimovsky Alexander Leonidovich

(Zimouski Alaksandr Lieanidavich)

Зiмоўскi Аляксандр Леанiдавiч

ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

10.1.1961

Saksamaa

Parlamendi ülemkoja liige; riikliku ringhäälingu ettevõtte juht

Konoplyev Vladimir Nikolaevich

(Kanapliou Uladzimir Mikalaevich

Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

3.1.1954

Akulintsõ, Magiljovi rajoon Акулинцы Могилевского района

Parlamendi alamkoja esimees

Cherginets Nikolai Ivanovich

(Charhiniets Mikalai Ivanavich)

Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

17.10.1937

Minsk

Parlamendi ülemkoja välissuhete komitee esimees

Kostyan Sergei Ivanovich

(Kastsian Siarhiei Ivanavich)

Касцян Сяргей Iванавiч

КОСТЯН Сергей Иванович

15.1.1941

Usohi, Klitšavi rajoon, Magiljovi oblast

Усохи Кличевского района Могилевской области

Parlamendi alamkoja välissuhete komitee esimees

Orda Mikhail Sergeevich

(Orda Mikhail Siarhieevich)

Орда Мiхаiл Сяргеевiч

ОРДА Михаил Сергеевич

28.9.1966

Djatlovo, Grodna oblast

Дятлово Гродненской области

Parlamendi ülemkoja liige, Valgevene vabariikliku noorteühenduse (BRSM) juht

Lozovik Nikolai Ivanovich

(Lazavik Mikalai Ivanavich)

Лазавiк Мiкалай Iванавiч

ЛОЗОВИК Николай Иванович

18.1.1951

Nevinjanõ, Vileika rajoon, Minski oblast

Невиняны Вилейского р-на Минской обл

Valgevene keskvalimiskomisjoni aseesimees

Miklashevich Petr Petrovich

(Miklashevich Piotr Piatrovich)

Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

1954

Kosuta, Minski oblast

Косута Минской области

Peaprokurör

Slizhevsky Oleg Leonidovich

(Slizheuski Aleh Leanidavich)

Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

Justiitsministeeriumi sotsiaalsete organisatsioonide, parteide ja valitsusväliste organisatsioonide üksuse juht

Khariton Aleksandr

(Kharyton Alaksandr)

Харытон Аляксандр

ХАРИТОН Александр

Justiitsministeeriumi sotsiaalsete organisatsioonide, parteide ja valitsusväliste organisatsioonide üksuse konsultant

Smirnov Evgeny Aleksandrovich

(Smirnou Yauhien Alaksandravich)

Смiрноў Яўген Аляксандравiч

CМИРНОВ Евгений Александрович

15.3.1949

Rjazani oblast, Venemaa

Majanduskohtu esimehe esimene asetäitja

Reutskaya Nadezhda Zalovna

(Ravutskaya Nadzieja Zalauna)

Равуцкая Надзея Залаўна

РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

Minski linna Moskva rajooni kohtunik

Trubnikov Nikolai Alekseevich

(Trubnikau Mikalai Alakseevich)

Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

Minski linna Partizanski rajooni kohtunik

Kupriyanov Nikolai Mikhailovich

(Kupryianau Mikalai Mikhailavich)

Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

Peaprokuröri asetäitja

Sukhorenko Stepan Nikolaevich

(Sukharenka Stsiapan Mikalaevich)

Сухарэнка Сцяпан Мiкалаевiч

СУХОРЕНКО Степан Николаевич

27.1.1957

Zduditši, Svetlagorski rajoon, Gomeli oblast

Здудичи Светлогорского района Гомельской области

KGB esimees

Dementei Vasily Ivanovich

(Dzemiantsiei Vasil Ivanavich)

Дземянцей Васiль Iванавiч

ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

KGB esimehe esimene asetäitja

Kozik Leonid Petrovich

(Kozik Leanid Piatrovich)

Козiк Леанiд Пятровiч

КОЗИК Леонид Петрович

13.7.1948

Barõssav

Ametühingute ühenduse juht

Koleda Alexandr Mikhailovich

(Kalada Alaksandr Mikhailavich)

Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

КОЛЕДА Александр Михайлович

Bresti oblasti valimiskomisjoni esimees

Mikhasev Vladimir Ilyich

(Mikhasiou Uladzimir Iliich)

Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

МИХАСЕВ Владимир Ильич

Gomeli oblasti keskvalimiskomisjoni esimees

Luchina Leonid Aleksandrovich

Лучына Леанiд Аляксандравiч

ЛУЧИНА Леонид Александрович

18.11.1947

Minski oblast

Grodna oblasti keskvalimiskomisjoni esimees

Karpenko Igor Vasilievich

(Karpenka Ihar Vasilievich)

Карпенка Iгар Васiльевiч

КАРПЕНКО Игорь Васильевич

28.4.1964

Novokuznetsk, Kemerovo oblast, Venemaa

Новокузнецк Кемеровской области, Россия

Minski linna keskvalimiskomisjoni esimees

Kurlovich Vladimir Anatolievich

(Kurlovich Uladzimir Anatolievich)

Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

Minski oblasti keskvalimiskomisjoni esimees

Metelitsa Nikolai Timofeevich

(Miatsielitsa Mikalai Tsimafeevich)

Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

Magiljovi oblasti keskvalimiskomisjoni esimees

Pishchulenok Mikhail Vasilievich

(Pishchulenak Mikhail Vasilievich)

Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

Vitebski oblasti keskvalimiskomisjoni esimees

Sheyman (Sheiman),

Victor Vladimirovich

26.5.1958

Grodna rajoon

Julgeolekunõukogu riigisekretär

Pavlichenko (Pavliuchenko),

Dmitri (Dmitry) Valeriyevich

1966

Vitebsk

Siseministeeriumi erireageerimisrühma (SOBR) ülem

Naumov,

Vladimir Vladimïrovich

7.2.1956

Siseminister

Yermoshina Lydia Mihajlovna

29.1.1953

Slutsk (Minski rajoon)

Keskvalimiskomisjoni esinaine

Podobed Yuri Nikolaevich

5.3.1962

Slutsk (Minski rajoon)

Miilitsa eriüksuse (OMON) kolonelleitnant, siseministeerium

Rybakov Alexei

Рыбакоў Аляксей

РЫБАКОВ Алексей

Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk

Minski linna Moskva rajooni kohtunik

Bortnik Sergei Aleksandrovich

Бортнiк Сяргей Аляксандравiч

БОРТНИК Сергей Александрович

28.5.1953

Minsk

Ul. Surganovo 80-263, Minsk

MP0469554

Riigiprokurör

Yasinovich Leonid Stanislavovich

Ясiновiч Леанiд Станiслававiч

ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

26.11.1961

Butšani, Vitebski oblast

Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk

MP0515811

Minski linna keskrajooni kohtunik

Migun Andrei Arkadevich

Мiгун Андрэй Аркадзевiч

МИГУН Андрей Аркадевич

5.2.1978

Minsk

Ul. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk

MP1313262

Riigiprokurör

---

| 26.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 280/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 280/29

---

KOMISJONI OTSUS,

21. oktoober 2010,

millega muudetakse otsuseid 2006/920/EÜ ja 2008/231/EÜ, mis käsitlevad üleeuroopalise tava- ja kiirraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilisi kirjeldusi

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7179 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/640/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Raudteeagentuuri 17. juuli 2009. aasta soovitusi seoses kontrolli ja signaalimise ning käitamise ja liikluskorralduse KTKde kooskõlastatud ERTMSi kasutuseeskirjadega (ERA/REC/2009-02/INT), kiir- ja tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse KTK läbivaadatud P lisaga (ERA/REC/2009-03/INT), tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse KTK läbivaadatud T lisaga (ERA/REC/2009-04/INT) ning muudatusega, mille eesmärk on saavutada kooskõla direktiivi 2007/59/EÜ ning käitamise ja liikluskorralduse KTKde vahel vedurijuhtide pädevust käsitlevate sätete osas (ERA/REC/2009-05/INT),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2004 (2) artiklis 12 on sätestatud, et Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) tagab koostalitluse tehniliste kirjelduste („edaspidi KTKd”) kohandamise vastavalt tehnika arengule, turusuundumustele ja sotsiaalsetele nõuetele ning teeb komisjonile ettepanekuid vajalike muudatuste tegemiseks KTKdes. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2004 (2) artiklis 12 on sätestatud, et Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) tagab koostalitluse tehniliste kirjelduste („edaspidi KTKd”) kohandamise vastavalt tehnika arengule, turusuundumustele ja sotsiaalsetele nõuetele ning teeb komisjonile ettepanekuid vajalike muudatuste tegemiseks KTKdes.

| (2) | 13. juuli 2007. aasta otsusega K(2007) 3371 andis komisjon agentuurile raamvolituse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ (üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ (üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) (4) alusel toimuvaks teatavaks tegevuseks. Kõnealuse raamvolituse tingimuste kohaselt pidi agentuur läbi vaatama tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse KTK, mis on vastu võetud komisjoni otsusega 2006/920/EÜ, (5) ning kiirraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse läbivaadatud KTK, mis on vastu võetud komisjoni otsusega 2008/231/EÜ, (6) ning esitama tehnilised arvamused kriitiliste vigade kohta ja avaldama tuvastatud väikeste vigade loetelu. |
| --- | --- |

(2)

13. juuli 2007. aasta otsusega K(2007) 3371 andis komisjon agentuurile raamvolituse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ (üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ (üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) (4) alusel toimuvaks teatavaks tegevuseks. Kõnealuse raamvolituse tingimuste kohaselt pidi agentuur läbi vaatama tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse KTK, mis on vastu võetud komisjoni otsusega 2006/920/EÜ, (5) ning kiirraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse läbivaadatud KTK, mis on vastu võetud komisjoni otsusega 2008/231/EÜ, (6) ning esitama tehnilised arvamused kriitiliste vigade kohta ja avaldama tuvastatud väikeste vigade loetelu.

| (3) | Euroopa rongijuhtimissüsteemi (edaspidi „ETCS”) ja raudteealast globaalset mobiilsidesüsteemi (edaspidi „GSM-R”) loetakse oluliseks vahendiks üleeuroopalise ühtlustatud raudteesüsteemi loomisel. Seepärast on vaja nende süsteemidega seotud eeskirjad ühtlustada nii ruttu kui võimalik. Sellest põhimõttest tulenevalt täpsustatakse ETCSd ja GSM-R koostalitluse tehnilistes kirjeldustes. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa rongijuhtimissüsteemi (edaspidi „ETCS”) ja raudteealast globaalset mobiilsidesüsteemi (edaspidi „GSM-R”) loetakse oluliseks vahendiks üleeuroopalise ühtlustatud raudteesüsteemi loomisel. Seepärast on vaja nende süsteemidega seotud eeskirjad ühtlustada nii ruttu kui võimalik. Sellest põhimõttest tulenevalt täpsustatakse ETCSd ja GSM-R koostalitluse tehnilistes kirjeldustes.

| (4) | On oluline, et KTKdes sätestatud nõuded oleksid ühtsed ja üheselt mõistetavad. See tähendab ka seda, et eri KTKdes ei tohi viidata eri arenguetappides olevatele tehnilistele nõuetele. Seepärast tuleks kõikides KTKdes viidata samasugustele tehnilistele nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

On oluline, et KTKdes sätestatud nõuded oleksid ühtsed ja üheselt mõistetavad. See tähendab ka seda, et eri KTKdes ei tohi viidata eri arenguetappides olevatele tehnilistele nõuetele. Seepärast tuleks kõikides KTKdes viidata samasugustele tehnilistele nõuetele.

| (5) | Asjakohaste eeskirjade ühtlustamiseks üleeuroopalise tava- ja kiirraudteesüsteemi KTKdes tuleks käitamisega seotud eeskirjad avaldada tehnilise dokumendina agentuuri veebilehel. |
| --- | --- |

(5)

Asjakohaste eeskirjade ühtlustamiseks üleeuroopalise tava- ja kiirraudteesüsteemi KTKdes tuleks käitamisega seotud eeskirjad avaldada tehnilise dokumendina agentuuri veebilehel.

| (6) | Tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse KTK peaks sisaldama samu viiteid kui kiirraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse läbivaadatud KTK. |
| --- | --- |

(6)

Tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse KTK peaks sisaldama samu viiteid kui kiirraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse läbivaadatud KTK.

| (7) | Tehnilise dokumendi „OPE KTK A lisa” läbivaatamisel tuleks järgida „Muudatuste juhtimise (CCM) protsessi”, mida kohaldatakse ERTMSi tehniliste kirjelduste valideerimisel. |
| --- | --- |

(7)

Tehnilise dokumendi „OPE KTK A lisa” läbivaatamisel tuleks järgida „Muudatuste juhtimise (CCM) protsessi”, mida kohaldatakse ERTMSi tehniliste kirjelduste valideerimisel.

| (8) | Vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ artikli 32 lõikele 1 tuleb igale veeremiüksusele esimese kasutuselevõtuloa väljastamisel anda Euroopa raudteeveeremi number. Vastavalt komisjoni 9. novembri 2007. aasta otsusele 2007/756/EÜ, millega võetakse vastu direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud riikliku raudteeveeremi registri ühised tehnilised kirjeldused, (7) registreeritakse Euroopa raudteeveeremi number riiklikus raudteeveeremi registris, mida peab ja ajakohastab asjaomase liikmesriigi määratud asutus. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ artikli 32 lõikele 1 tuleb igale veeremiüksusele esimese kasutuselevõtuloa väljastamisel anda Euroopa raudteeveeremi number. Vastavalt komisjoni 9. novembri 2007. aasta otsusele 2007/756/EÜ, millega võetakse vastu direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud riikliku raudteeveeremi registri ühised tehnilised kirjeldused, (7) registreeritakse Euroopa raudteeveeremi number riiklikus raudteeveeremi registris, mida peab ja ajakohastab asjaomase liikmesriigi määratud asutus.

| (9) | Kiir- ja tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse KTK P lisas sätestatud veeremi identifitseerimise nõuded tuleb läbi vaadata, võttes arvesse ka direktiivi 2008/57/EÜ ja otsusega 2007/756/EÜ loodud õigusliku raamistiku arengut. Kuna tehniliste reeglite arv muutub tehnilise arengu tulemusel, tuleks agentuurile anda ülesanne avaldada ja ajakohastada tehniliste reeglite loetelusid. |
| --- | --- |

(9)

Kiir- ja tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse KTK P lisas sätestatud veeremi identifitseerimise nõuded tuleb läbi vaadata, võttes arvesse ka direktiivi 2008/57/EÜ ja otsusega 2007/756/EÜ loodud õigusliku raamistiku arengut. Kuna tehniliste reeglite arv muutub tehnilise arengu tulemusel, tuleks agentuurile anda ülesanne avaldada ja ajakohastada tehniliste reeglite loetelusid.

| (10) | Pidurdustõhususe nõuded on tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse KTK avatud punkt. Pidurdustõhususega seotud käitamisalaseid aspekte tuleks ühtlustada. |
| --- | --- |

(10)

Pidurdustõhususe nõuded on tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse KTK avatud punkt. Pidurdustõhususega seotud käitamisalaseid aspekte tuleks ühtlustada.

| (11) | Vedurijuhtide ametialase pädevuse ning füüsilise ja psühholoogilise sobivuse nõuded on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/59/EÜ (8). Kattumise ja dubleerimise vältimiseks ei tohiks käitamise ja liikluskorralduse KTKd selliseid nõudeid sisaldada. |
| --- | --- |

(11)

Vedurijuhtide ametialase pädevuse ning füüsilise ja psühholoogilise sobivuse nõuded on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/59/EÜ (8). Kattumise ja dubleerimise vältimiseks ei tohiks käitamise ja liikluskorralduse KTKd selliseid nõudeid sisaldada.

| (12) | Seepärast tuleks otsuseid 2006/920/EÜ ja 2008/231/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks otsuseid 2006/920/EÜ ja 2008/231/EÜ vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2006/920/EÜ muudatused

Otsust 2006/920/EÜ muudetakse järgmiselt.

| a) | Lisatakse artiklid 1a ja 1b:
  „Artikkel 1a
  Tehniliste reeglite haldamine
  1.   Euroopa Raudteeagentuur (ERA) avaldab oma veebilehel lisades P.9, P.10, P.11, P.12 ja P.13 osutatud tehniliste reeglite loetelud.
  2.   ERA ajakohastab lõikes 1 osutatud reeglite loetelusid ja teavitab komisjoni nende muudatustest. Komisjon teavitab liikmesriike direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 kohaselt asutatud komitee kaudu kõnealuste tehniliste reeglite muudatustest.
  Artikkel 1b
  Kui veerem müüakse või renditakse järjestikuseks kuueks kuuks ja kui kõik tehnilised omadused, mille alusel lubati veerem kasutusele võtta, on jäänud samaks, võib kuni 31. detsembrini 2013 Euroopa raudteeveeremi numbrit muuta, registreerides veeremi uuesti ja tühistades selle esimese registreerimise.
  Kui uus registreerimine on seotud liikmesriigiga, mis on esimese registreerimise liikmesriigist erinev, võib uue registreerimise eest vastutav registreerimisüksus nõuda eelmist registreerimist käsitlevate dokumentide koopiat.
  Euroopa raudteeveeremi numbri muutmine ei piira direktiivi 2008/57/EÜ artiklite 21–26 kohaldamist lubade andmise menetluse osas.
  Euroopa raudteeveeremi numbri muutmisega seotud halduskulud katab numbri muutmise taotleja.” |
| --- | --- |

a)

Lisatakse artiklid 1a ja 1b:

„Artikkel 1a

Tehniliste reeglite haldamine

1.   Euroopa Raudteeagentuur (ERA) avaldab oma veebilehel lisades P.9, P.10, P.11, P.12 ja P.13 osutatud tehniliste reeglite loetelud.

2.   ERA ajakohastab lõikes 1 osutatud reeglite loetelusid ja teavitab komisjoni nende muudatustest. Komisjon teavitab liikmesriike direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 kohaselt asutatud komitee kaudu kõnealuste tehniliste reeglite muudatustest.

Artikkel 1b

Kui veerem müüakse või renditakse järjestikuseks kuueks kuuks ja kui kõik tehnilised omadused, mille alusel lubati veerem kasutusele võtta, on jäänud samaks, võib kuni 31. detsembrini 2013 Euroopa raudteeveeremi numbrit muuta, registreerides veeremi uuesti ja tühistades selle esimese registreerimise.

Kui uus registreerimine on seotud liikmesriigiga, mis on esimese registreerimise liikmesriigist erinev, võib uue registreerimise eest vastutav registreerimisüksus nõuda eelmist registreerimist käsitlevate dokumentide koopiat.

Euroopa raudteeveeremi numbri muutmine ei piira direktiivi 2008/57/EÜ artiklite 21–26 kohaldamist lubade andmise menetluse osas.

Euroopa raudteeveeremi numbri muutmisega seotud halduskulud katab numbri muutmise taotleja.”

| b) | Lisasid muudetakse vastavalt I lisale. |
| --- | --- |

b)

Lisasid muudetakse vastavalt I lisale.

Artikkel 2

Otsuse 2008/231/EÜ muudatused

Otsust 2008/231/EÜ muudetakse järgmiselt.

| a) | Lisatakse artiklid 1a ja 1b:
  „Artikkel 1a
  Tehniliste reeglite haldamine
  1.   Euroopa Raudteeagentuur (ERA) avaldab oma veebilehel lisades P.9, P.10, P.11, P.12 ja P.13 osutatud tehniliste reeglite loetelud.
  2.   ERA ajakohastab lõikes 1 osutatud reeglite loetelusid ja teavitab komisjoni nende muutustest. Komisjon teavitab liikmesriike direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 kohaselt asutatud komitee kaudu kõnealuste tehniliste reeglite muudatustest.
  Artikkel 1b
  Kui veerem müüakse või renditakse järjestikuseks kuueks kuuks ja kui kõik tehnilised omadused, mille alusel lubati veerem kasutusele võtta, on jäänud samaks, võib kuni 31. detsembrini 2013 Euroopa raudteeveeremi numbrit muuta, registreerides veeremi uuesti ja tühistades selle esimese registreerimise.
  Kui uus registreerimine on seotud liikmesriigiga, mis on esimese registreerimise liikmesriigist erinev, võib uue registreerimise eest vastutav registreerimisüksus nõuda eelmist registreerimist käsitlevate dokumentide koopiat.
  Euroopa raudteeveereminumbri muutmine ei piira direktiivi 2008/57/EÜ artiklite 21–26 kohaldamist lubade andmise menetluse osas.
  Euroopa raudteeveeremi numbri muutmisega seotud halduskulud katab numbri muutmise taotleja.” |
| --- | --- |

a)

Lisatakse artiklid 1a ja 1b:

„Artikkel 1a

Tehniliste reeglite haldamine

1.   Euroopa Raudteeagentuur (ERA) avaldab oma veebilehel lisades P.9, P.10, P.11, P.12 ja P.13 osutatud tehniliste reeglite loetelud.

2.   ERA ajakohastab lõikes 1 osutatud reeglite loetelusid ja teavitab komisjoni nende muutustest. Komisjon teavitab liikmesriike direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 kohaselt asutatud komitee kaudu kõnealuste tehniliste reeglite muudatustest.

Artikkel 1b

Kui veerem müüakse või renditakse järjestikuseks kuueks kuuks ja kui kõik tehnilised omadused, mille alusel lubati veerem kasutusele võtta, on jäänud samaks, võib kuni 31. detsembrini 2013 Euroopa raudteeveeremi numbrit muuta, registreerides veeremi uuesti ja tühistades selle esimese registreerimise.

Kui uus registreerimine on seotud liikmesriigiga, mis on esimese registreerimise liikmesriigist erinev, võib uue registreerimise eest vastutav registreerimisüksus nõuda eelmist registreerimist käsitlevate dokumentide koopiat.

Euroopa raudteeveereminumbri muutmine ei piira direktiivi 2008/57/EÜ artiklite 21–26 kohaldamist lubade andmise menetluse osas.

Euroopa raudteeveeremi numbri muutmisega seotud halduskulud katab numbri muutmise taotleja.”

| b) | Lisasid muudetakse vastavalt II lisale. |
| --- | --- |

b)

Lisasid muudetakse vastavalt II lisale.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 25. oktoobrist 2010.

I lisa punkti 6 ja II lisa punkti 5 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. oktoober 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 164, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6.

3

(4)  EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1.

4

(5)  ELT L 359, 18.12.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 84, 26.3.2008, lk 1.

6

(7)  ELT L 305, 23.11.2007, lk 30.

7

(8)  ELT L 315, 3.12.2007, lk 51.

8

---

I LISA

Otsuse 2006/920/EÜ lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2.2.1 asendatakse järgmisega:
  „2.2.1.   TÖÖTAJAD JA RONGID
  Punkte 4.6 ja 4.7 kohaldatakse töötajate suhtes, kes täidavad selliseid ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid nagu rongi saatmine, kui töö hõlmab riikidevaheliste piiride ületamist ja tööd väljaspool infrastruktuuri-ettevõtja võrguaruandes „piirialadena” määratletud kohti ning kuulub selle ohutusloa alla.
  Punkti „4.6.2. Keeleoskus” kohaldatakse täiendavalt vedurijuhtidele vastavalt direktiivi 2007/59/EÜ VI lisa punktis 8 sätestatule.
  Töötajat ei loeta piiriületajaks, kui tegevus hõlmab üksnes töötamist käesoleva punkti esimeses lõigus nimetatud piirialadel.
  Töötajate puhul, kes täidavad ohutuse seisukohalt tähtsaid rongide lähetamise või rongidele liikumislubade andmise ülesandeid, kohaldatakse liikmesriikidevahelisi kutsekvalifikatsiooni ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimuste vastastikuse tunnustamise nõudeid.
  Töötajate puhul, kes täidavad ohutuse seisukohalt tähtsaid rongi piiriületuse-eelse ettevalmistusega seotud ülesandeid ning töötavad käesoleva punkti esimeses lõigus nimetatud piirialadest kaugemal, kohaldatakse punkti 4.6 ning liikmesriikidevahelisi töötervishoiu ja tööohutuse tingimuste vastastikuse tunnustamise nõudeid. Rongi ei loeta piiriülest teenust osutavaks, kui riigipiiri ületav rong ega tema osa ei välju pärast piiri ületamist käesoleva punkti esimeses lõigus kirjeldatud piirialadelt.
  Eespool öeldu on kokku võetud järgmistes tabelites.

  Töötajad, kes on seotud riigipiire ületavate ja seejärel piirialalt väljuvate rongide käitamisega








  Ülesanne | Kutsekvalifikatsioon | Meditsiininõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rongi saatmine | 4.6 | 4.7 |
| Rongi liikumislubade andmine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi ettevalmistamine | 4.6 | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi lähetamine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |

1)

Lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2.2.1 asendatakse järgmisega:

„2.2.1.   TÖÖTAJAD JA RONGID

Punkte 4.6 ja 4.7 kohaldatakse töötajate suhtes, kes täidavad selliseid ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid nagu rongi saatmine, kui töö hõlmab riikidevaheliste piiride ületamist ja tööd väljaspool infrastruktuuri-ettevõtja võrguaruandes „piirialadena” määratletud kohti ning kuulub selle ohutusloa alla.

Punkti „4.6.2. Keeleoskus” kohaldatakse täiendavalt vedurijuhtidele vastavalt direktiivi 2007/59/EÜ VI lisa punktis 8 sätestatule.

Töötajat ei loeta piiriületajaks, kui tegevus hõlmab üksnes töötamist käesoleva punkti esimeses lõigus nimetatud piirialadel.

Töötajate puhul, kes täidavad ohutuse seisukohalt tähtsaid rongide lähetamise või rongidele liikumislubade andmise ülesandeid, kohaldatakse liikmesriikidevahelisi kutsekvalifikatsiooni ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimuste vastastikuse tunnustamise nõudeid.

Töötajate puhul, kes täidavad ohutuse seisukohalt tähtsaid rongi piiriületuse-eelse ettevalmistusega seotud ülesandeid ning töötavad käesoleva punkti esimeses lõigus nimetatud piirialadest kaugemal, kohaldatakse punkti 4.6 ning liikmesriikidevahelisi töötervishoiu ja tööohutuse tingimuste vastastikuse tunnustamise nõudeid. Rongi ei loeta piiriülest teenust osutavaks, kui riigipiiri ületav rong ega tema osa ei välju pärast piiri ületamist käesoleva punkti esimeses lõigus kirjeldatud piirialadelt.

Eespool öeldu on kokku võetud järgmistes tabelites.

Töötajad, kes on seotud riigipiire ületavate ja seejärel piirialalt väljuvate rongide käitamisega

Ülesanne

Kutsekvalifikatsioon

Meditsiininõuded

Rongi saatmine

4.6

4.7

Rongi liikumislubade andmine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Rongi ettevalmistamine

4.6

Vastastikune tunnustamine

Rongi lähetamine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Töötajad rongidel, mis ei ületa riigipiire või ületavad neid üksnes piirialade piires

| Ülesanne | Kutsekvalifikatsioon | Meditsiininõuded |
| --- | --- | --- |
| Rongi saatmine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi liikumislubade andmine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi ettevalmistamine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi lähetamine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine” |

Ülesanne

Kutsekvalifikatsioon

Meditsiininõuded

Rongi saatmine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Rongi liikumislubade andmine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Rongi ettevalmistamine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Rongi lähetamine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine”

| b) | punkti 2.2.2 neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Sellest tulenevalt sätestati käesoleva KTK lisas A Euroopa rongijuhtimissüsteemi (ETCS) ja raudteealase globaalse mobiilsidesüsteemi (GSM-R) üksikasjalikud kasutuseeskirjad.”; |
| --- | --- |

b)

punkti 2.2.2 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Sellest tulenevalt sätestati käesoleva KTK lisas A Euroopa rongijuhtimissüsteemi (ETCS) ja raudteealase globaalse mobiilsidesüsteemi (GSM-R) üksikasjalikud kasutuseeskirjad.”;

| c) | punkt 4.2.2.6.2 asendatakse järgmisega:
  „4.2.2.6.2.   Pidurdustõhusus

  Infrastruktuuri-ettevõtja peab teatama raudtee-ettevõtjale tegelikult nõutava pidurdustõhususe. Need andmed sisaldavad vajaduse korral selliste pidurisüsteemide kasutamise tingimusi, mis võivad infrastruktuuri mõjutada, näiteks magnet-, regeneratiiv- ja keerisvoolupidurid.
  Raudtee-ettevõtja peab tagama rongi piisava pidurdustõhususe, andes oma töötajatele täitmiseks kohustuslikud pidurduseeskirjad.
  Pidurdustõhususe eeskirju tuleb täita infrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja ohutusjuhtimise süsteemi raames.
  Täiendavad nõuded on sätestatud lisas T.”; |
| --- | --- |

c)

punkt 4.2.2.6.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.2.6.2.   Pidurdustõhusus

Infrastruktuuri-ettevõtja peab teatama raudtee-ettevõtjale tegelikult nõutava pidurdustõhususe. Need andmed sisaldavad vajaduse korral selliste pidurisüsteemide kasutamise tingimusi, mis võivad infrastruktuuri mõjutada, näiteks magnet-, regeneratiiv- ja keerisvoolupidurid.

Raudtee-ettevõtja peab tagama rongi piisava pidurdustõhususe, andes oma töötajatele täitmiseks kohustuslikud pidurduseeskirjad.

Pidurdustõhususe eeskirju tuleb täita infrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja ohutusjuhtimise süsteemi raames.

Täiendavad nõuded on sätestatud lisas T.”;

| d) | punkt 4.3.2.6 asendatakse järgmisega:
  „4.3.2.6.   
  Liivatamine. Rongi juhtimiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooniga seotud miinimumnõuded


  Liivatamise osas on olemas liides ühelt poolt käesoleva KTK lisa B (punkt C1) ning teiselt poolt CR CCS KTK punkti 4.2.11 („Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega”) ja lisa A 1. liite punkti 4.1 (nagu on viidatud punktis 4.3.1.10) vahel.”; |
| --- | --- |

d)

punkt 4.3.2.6 asendatakse järgmisega:

„4.3.2.6.   
  Liivatamine. Rongi juhtimiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooniga seotud miinimumnõuded

Liivatamise osas on olemas liides ühelt poolt käesoleva KTK lisa B (punkt C1) ning teiselt poolt CR CCS KTK punkti 4.2.11 („Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega”) ja lisa A 1. liite punkti 4.1 (nagu on viidatud punktis 4.3.1.10) vahel.”;

| e) | punkt 4.3.3.11 asendatakse järgmisega:
  „4.3.3.11.   Rongi koosseis, lisa L

  Rongide juhtimise, rongide käitlemise ja rongi koosseisu kuuluvate veeremiüksuste rongisisese paigutuse kohta on olemas liides käesoleva KTK punkti 4.2.2.5 ja lisa L ning CR RTS („Kaubavagunid”) KTK punkti 4.2.3.5 („Pikisuunalised survejõud”) vahel.
  Tekib liides RST KTK tulevaste versioonidega, mis käsitlevad vedukeid ja reisivaguneid.”; |
| --- | --- |

e)

punkt 4.3.3.11 asendatakse järgmisega:

„4.3.3.11.   Rongi koosseis, lisa L

Rongide juhtimise, rongide käitlemise ja rongi koosseisu kuuluvate veeremiüksuste rongisisese paigutuse kohta on olemas liides käesoleva KTK punkti 4.2.2.5 ja lisa L ning CR RTS („Kaubavagunid”) KTK punkti 4.2.3.5 („Pikisuunalised survejõud”) vahel.

Tekib liides RST KTK tulevaste versioonidega, mis käsitlevad vedukeid ja reisivaguneid.”;

| f) | punkti 4.6.1 viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Konkreetsete ülesannetega seotud kutsekvalifikatsiooni miinimumelemendid on esitatud lisades J ja L.”; |
| --- | --- |

f)

punkti 4.6.1 viimane lause asendatakse järgmisega:

„Konkreetsete ülesannetega seotud kutsekvalifikatsiooni miinimumelemendid on esitatud lisades J ja L.”;

| g) | punkti 4.6.3.1 alapunktid C ja D asendatakse järgmisega:
  „C.   Esmane hindamine:






  — | põhitingimused; |
| --- | --- | --- |

g)

punkti 4.6.3.1 alapunktid C ja D asendatakse järgmisega:

„C.   Esmane hindamine:

—

põhitingimused;

| — | hindamisprogramm, sealhulgas praktilised katsed; |
| --- | --- |

—

hindamisprogramm, sealhulgas praktilised katsed;

| — | koolitajate kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

—

koolitajate kvalifikatsioon;

| — | kutsetunnistuse väljaandmine. |
| --- | --- |

—

kutsetunnistuse väljaandmine.

D.   Pädevuse säilitamine:

| — | pädevuse säilitamise põhimõtted; |
| --- | --- |

—

pädevuse säilitamise põhimõtted;

| — | järgitavad meetodid; |
| --- | --- |

—

järgitavad meetodid;

| — | pädevuse säilitamise protsessi vormistamine; |
| --- | --- |

—

pädevuse säilitamise protsessi vormistamine;

| — | hindamisprotsess.”; |
| --- | --- |

—

hindamisprotsess.”;

| h) | punkt 4.6.3.2.3.1 asendatakse järgmisega:
  „4.6.3.2.3.1.   Marsruudi tundmine

  Raudtee-ettevõtja peab kehtestama menetluse, mille abil rongimeeskond õpib tundma marsruute, millel töötatakse, ning säilitab vastavad teadmised. See protsess peab:






  — | põhinema infrastruktuuri-ettevõtja antaval marsruudiinfol ja |
| --- | --- | --- |

h)

punkt 4.6.3.2.3.1 asendatakse järgmisega:

„4.6.3.2.3.1.   Marsruudi tundmine

Raudtee-ettevõtja peab kehtestama menetluse, mille abil rongimeeskond õpib tundma marsruute, millel töötatakse, ning säilitab vastavad teadmised. See protsess peab:

—

põhinema infrastruktuuri-ettevõtja antaval marsruudiinfol ja

| — | olema kooskõlas käesoleva KTK punktis 4.2.1 kirjeldatud protsessiga.”; |
| --- | --- |

—

olema kooskõlas käesoleva KTK punktis 4.2.1 kirjeldatud protsessiga.”;

| i) | punkt 4.7.5.4 jäetakse välja; |
| --- | --- |

i)

punkt 4.7.5.4 jäetakse välja;

| j) | punkt 4.7.6 jäetakse välja; |
| --- | --- |

j)

punkt 4.7.6 jäetakse välja;

| k) | punkt 7.3.2 asendatakse järgmisega:
  „7.3.2.   ERIJUHTUMITE LOEND
  Tahtlikult tühjaks jäetud.” |
| --- | --- |

k)

punkt 7.3.2 asendatakse järgmisega:

„7.3.2.   ERIJUHTUMITE LOEND

Tahtlikult tühjaks jäetud.”

| 2) | Lisad A1 ja A2 asendatakse lisaga A:

  „LISA A

  ERTMSI/ETCSI JA ERTMSI/GSM-RI KASUTUSEESKIRJAD

  ERTMSi/ETCSi ja ERTMSi/GSM-Ri kasutuseeskirjad on sätestatud tehnilises dokumendis „ETCSi ja GSM-Ri eeskirjad ja põhimõtted – versioon 1”, mis on avaldatud ERA veebilehel (www.era.europa.eu).” |
| --- | --- |

2)

Lisad A1 ja A2 asendatakse lisaga A:

„LISA A

ERTMSI/ETCSI JA ERTMSI/GSM-RI KASUTUSEESKIRJAD

ERTMSi/ETCSi ja ERTMSi/GSM-Ri kasutuseeskirjad on sätestatud tehnilises dokumendis „ETCSi ja GSM-Ri eeskirjad ja põhimõtted – versioon 1”, mis on avaldatud ERA veebilehel (www.era.europa.eu).”

| 3) | Lisa G tabelit muudetakse järgmiselt:






  a) | parameetri „Tervisekaitse- ja ohutusnõuded” veerus „Iga parameetri puhul kontrollitavad aspektid” jäetakse välja punkt „rasedus (juhtidel)”; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisa G tabelit muudetakse järgmiselt:

a)

parameetri „Tervisekaitse- ja ohutusnõuded” veerus „Iga parameetri puhul kontrollitavad aspektid” jäetakse välja punkt „rasedus (juhtidel)”;

| b) | parameetri „Tervisekaitse- ja ohutusnõuded” jäetakse välja rida „Erinõuded juhtidele: nägemine, kuulmis-/kõnenõuded, antropomeetria ” koos viitega punktile 4.7.6. |
| --- | --- |

b)

parameetri „Tervisekaitse- ja ohutusnõuded” jäetakse välja rida „Erinõuded juhtidele: nägemine, kuulmis-/kõnenõuded, antropomeetria ” koos viitega punktile 4.7.6.

| 4) | Lisa H jäetakse välja. |
| --- | --- |

4)

Lisa H jäetakse välja.

| 5) | Lisas N jäetakse välja tabeli viimane rida (4.7.6. Erinõuded seoses rongi juhtimisega). |
| --- | --- |

5)

Lisas N jäetakse välja tabeli viimane rida (4.7.6. Erinõuded seoses rongi juhtimisega).

| 6) | Lisad P, P1, P2, P3, P4, P5, P6, P7, P8, P9, P10, P11, P12 ja P13 asendatakse järgmisega:

  „LISA P

  VEEREMI IDENTIFITSEERIMINE

  1.   Üldised märkused

  Käesolevas lisas kirjeldatakse Euroopa raudteeveeremi numbrit ja sellega seonduvat märgistust, mis paigutatakse hästinähtaval viisil ja püsivalt veeremi külge, et võimaldada seda käitamise ajal eksimatult identifitseerida. Selles ei kirjeldata muid numbreid ega tähiseid, mis graveeritakse või kinnitatakse tootmise ajal püsivalt veeremi šassiile või põhikomponentidele.
  2.   Euroopa raudteeveeremi number ja seonduvad lühendid

  Igale veeremiüksusele antakse 12kohaline number (Euroopa raudteeveeremi number), mille struktuur on järgmine:










  Veeremi liik | Koostalitlusvõime ja veeremiüksuse liik
  [kaks numbrit] | Riik, kus veeremiüksus on registreeritud
  [kaks numbrit] | Tehnilised omadused
  [neli numbrit] | Seerianumber
  [kolm numbrit] | Kontrollnumber
  [üks number] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vagunid | 00–09
  10–19
  20–29
  30–39
  40–49
  80–89
  [täpsed andmed lisas P.6] | 01–99
  [täpsed andmed lisas P.4] | 0000–9999
  [täpsed andmed lisas P.9] | 000–999 | 0–9
  [täpsed andmed lisas P.3] |
| Reisivagunid | 50–59
  60–69
  70–79
  [täpsed andmed lisas P.7] | 0000–9999
  [täpsed andmed lisas P.10] | 000–999 |
| Vedav raudteeveerem ja püsivalt või eelnevalt koostatud rongikoosseis | 90–99
  [täpsed andmed lisas P.8] | 0000000–8999999
  [nende numbrite tähenduse määravad liikmesriigid hiljem kindlaks kahe- või mitmepoolsete lepingutega] |
| Eriveerem | 9000–9999
  [täpsed andmed lisas P.11] | 000–999 |

6)

Lisad P, P1, P2, P3, P4, P5, P6, P7, P8, P9, P10, P11, P12 ja P13 asendatakse järgmisega:

„LISA P

VEEREMI IDENTIFITSEERIMINE

1.   Üldised märkused

Käesolevas lisas kirjeldatakse Euroopa raudteeveeremi numbrit ja sellega seonduvat märgistust, mis paigutatakse hästinähtaval viisil ja püsivalt veeremi külge, et võimaldada seda käitamise ajal eksimatult identifitseerida. Selles ei kirjeldata muid numbreid ega tähiseid, mis graveeritakse või kinnitatakse tootmise ajal püsivalt veeremi šassiile või põhikomponentidele.

2.   Euroopa raudteeveeremi number ja seonduvad lühendid

Igale veeremiüksusele antakse 12kohaline number (Euroopa raudteeveeremi number), mille struktuur on järgmine:

Veeremi liik

Koostalitlusvõime ja veeremiüksuse liik

[kaks numbrit]

Riik, kus veeremiüksus on registreeritud

[kaks numbrit]

Tehnilised omadused

[neli numbrit]

Seerianumber

[kolm numbrit]

Kontrollnumber

[üks number]

Vagunid

00–09

10–19

20–29

30–39

40–49

80–89

[täpsed andmed lisas P.6]

01–99

[täpsed andmed lisas P.4]

0000–9999

[täpsed andmed lisas P.9]

000–999

0–9

[täpsed andmed lisas P.3]

Reisivagunid

50–59

60–69

70–79

[täpsed andmed lisas P.7]

0000–9999

[täpsed andmed lisas P.10]

000–999

Vedav raudteeveerem ja püsivalt või eelnevalt koostatud rongikoosseis

90–99

[täpsed andmed lisas P.8]

0000000–8999999

[nende numbrite tähenduse määravad liikmesriigid hiljem kindlaks kahe- või mitmepoolsete lepingutega]

Eriveerem

9000–9999

[täpsed andmed lisas P.11]

000–999

Konkreetses riigis piisab veeremiüksuste eksimatuks identifitseerimiseks reisivagunite ja eriveeremi (1) seas tehniliste omaduste ja seerianumbri seitsmest numbrist.

Numbrile lisandub tähestikuline märgistus:

| a) | koostalitlusvõimega seotud märgistus (täpsed andmed lisas P.5); |
| --- | --- |

a)

koostalitlusvõimega seotud märgistus (täpsed andmed lisas P.5);

| b) | selle riigi lühend, kus veeremiüksus on registreeritud (täpsed andmed lisas P.4); |
| --- | --- |

b)

selle riigi lühend, kus veeremiüksus on registreeritud (täpsed andmed lisas P.4);

| c) | veeremi valdaja tähis (täpsed andmed lisas P.1); |
| --- | --- |

c)

veeremi valdaja tähis (täpsed andmed lisas P.1);

| d) | tehniliste omaduste lühendid (täpsed andmed vagunite kohta lisas P.12, reisivagunite kohta lisas P.13). |
| --- | --- |

d)

tehniliste omaduste lühendid (täpsed andmed vagunite kohta lisas P.12, reisivagunite kohta lisas P.13).

3.   Numbri määramine

Euroopa raudteeveeremi number tuleb määrata vastavalt eeskirjadele, mis on sätestatud komisjoni 9. novembri 2007. aasta otsuses 2007/756/EÜ, millega võetakse vastu direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud riikliku raudteeveeremi registri ühised tehnilised kirjeldused.

Euroopa raudteeveeremi number muudetakse ära, kui see ei peegelda koostalitlusvõimet ega tehnilisi omadusi vastavalt käesolevale lisale, kui veeremiüksust on tehniliselt muudetud. Selliste tehniliste muudatuste tõttu võib vaja olla uut kasutuselevõtuluba vastavalt koostalitluse direktiivi 2008/57/EÜ artiklitele 20–25.

LISA P.1

VEEREMI VALDAJA TÄHIS

1.   Veeremi valdaja tähise mõiste

Veeremi valdaja tähis (Vehicle Keeper Marking – VKM) on kahe- kuni viiekohaline tähtkood (2 4 5 9). VKM märgitakse igale veeremiüksusele Euroopa raudteeveeremi numbri lähedale. VKM tähistab veeremi valdajat, kes on registreeritud riiklikus raudteeveeremi registris.

VKM on kordumatu ja kehtiv igas käesoleva KTKga hõlmatud riigis, kes sõlmib kokkuleppe käesolevas KTKs sätestatud veeremi nummerdamise süsteemi ja veeremi valdaja tähise kasutamiseks.

2.   Veeremi valdaja tähise vorm

VKM tähistab veeremi valdaja täisnime või lühendit, võimaluse korral äratuntaval kujul. Kasutada võib kõiki 26 ladina tähestiku tähte. VKMi tähed kirjutatakse suurtähtedena. Tähed, mis ei ole valdaja nimes sisalduvate sõnade esitähed, võib kirjutada väiketähtedena. Kordumatuse kontrollimisel loetakse väiketähti suurtähtedeks.

Tähed võivad sisaldada diakriitilisi märke (3 6 10). Kordumatuse kontrollimisel tähtedes kasutatud diakriitilisi märke arvesse ei võeta.

Veeremile, mille valdajate asukohariigis ei kasutata ladina tähestikku, võib VKMi järele kaldkriipsuga („/”) eraldatult kanda VKMi vaste nende oma tähestikus. Andmete töötlemisel kõnealust VKMi vastet arvesse ei võeta.

3.   Sätted veeremi valdaja tähise määramise kohta

Veeremi valdajale võib anda rohkem kui ühe VKMi, kui:

| — | veeremi valdajal on ametlik nimi rohkem kui ühes keeles; |
| --- | --- |

—

veeremi valdajal on ametlik nimi rohkem kui ühes keeles;

| — | veeremi valdajal on mõistlik põhjus eri veeremiparkide eristamiseks oma organisatsiooni sees. |
| --- | --- |

—

veeremi valdajal on mõistlik põhjus eri veeremiparkide eristamiseks oma organisatsiooni sees.

Ettevõtete grupile võib anda ühe VKMi, kui:

| — | nad kuuluvad ühele korporatiivsele struktuurile (nt valdusühing); |
| --- | --- |

—

nad kuuluvad ühele korporatiivsele struktuurile (nt valdusühing);

| — | nad kuuluvad ühele korporatiivsele struktuurile, mis on määranud ja volitanud oma struktuuris ühe organisatsiooni kõikide teiste nimel tegutsema; |
| --- | --- |

—

nad kuuluvad ühele korporatiivsele struktuurile, mis on määranud ja volitanud oma struktuuris ühe organisatsiooni kõikide teiste nimel tegutsema;

| — | nad on volitanud enda nimel tegutsema ühe iseseisva juriidilise isiku ja valdajaks on see juriidiline isik. |
| --- | --- |

—

nad on volitanud enda nimel tegutsema ühe iseseisva juriidilise isiku ja valdajaks on see juriidiline isik.

4.   Veeremi valdaja tähiste register ja määramise kord

VKMide register on avalik ja seda uuendatakse reaalajas.

VKMi saamise taotlus esitatakse taotleja pädevale riigiasutusele, kes edastab selle ERA-le. VKMi võib kasutada pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

VKMi omanik peab pädevat riigiasutust teavitama VKMi kasutamise lõpetamisest ning pädev riigiasutus edastab vastavad andmed ERA-le. VKM tunnistatakse kehtetuks, kui valdaja on tõendanud, et kogu asjaomasel veeremil on märgistus muudetud. Järgmise kümne aasta jooksul sama VKMi uuesti välja ei anta, välja arvatud algsele omanikule või tema taotlusel mõnele teisele omanikule.

VKMi võib üle anda teisele omanikule, kes on algse omaniku õigusjärglane. VKM kehtib seni, kui VKMi omanik muudab oma nime selliselt, et nimi ei sarnane VKMiga.

LISA P.2

NUMBRI JA SEONDUVA TÄHTMÄRGISTUSE KANDMINE VEEREMI KERELE

1.   Välismärgistuse üldine kord

Märgistuse pealekandmiseks kasutatavad suurtähed ja numbrid peavad olema vähemalt 80 mm kõrgused, kirjavahetuse kvaliteediga sans serif kirjatüübis. Väiksemat kõrgust võib kasutada üksnes juhul, kui märgistust pole võimalik paigutada mujale kui alusvankri äärtele.

Märgistus ei tohi paikneda kõrgemal kui 2 m rööpa pealispinnast.

2.   Vagunid

Märgistus kantakse vagunikeredele järgmiselt:

| 23. | TEN | |
| --- | --- | --- |
| 80 | -RFC | |
| 7369 | | 553–4 |
| Zcs | | |
| 31. | TEN | |
| 80 | -DB | |
| 0691 | | 235–2 |
| Tanoos | | |
| 33. | TEN | |
| 84 | -ACTS | |
| 4796 | | 100–8 |
| Slpss | | |

23.

TEN

80

-RFC

7369

553–4

Zcs

31.

TEN

80

-DB

0691

235–2

Tanoos

33.

TEN

84

-ACTS

4796

100–8

Slpss

Vagunitele, mille kerel ei ole selliseks paigutuseks piisavalt ruumi, eelkõige platvormvagunitele, paigutatakse märgistus järgmiselt:

| 01 87 3320 644–7 |
| --- |
| TEN | -SNCF | Ks |

01 87 3320 644–7

TEN

-SNCF

Ks

Kui vagunile kantakse üks või mitu riigisisese tähendusega märgistustähte, peavad need järgnema rahvusvahelisele tähtmärgistusele ja olema sellest sidekriipsuga eraldatud järgmiselt:

| 01 87 3320 644–7 |
| --- |
| TEN | -SNCF | Ks-xy |

01 87 3320 644–7

TEN

-SNCF

Ks-xy

3.   Rööbasbussid ja reisivagunid

Number kantakse veeremi mõlemale küljele järgmiselt:

| -SNCF | 61 87 - 7 |
| --- | --- |
| | B10 tu |

-SNCF

61 87 - 7

B10 tu

Veeremi registreerimisriigi tähis ja tehniliste omaduste tähis trükitakse vahetult Euroopa raudteeveeremi numbri ette, taha või alla.

Juhikabiiniga rööbasbusside korral peab Euroopa raudteeveeremi number olema kirjas ka kabiini sees.

4.   Vedurid, vedukid ja eriveerem

Euroopa raudteeveeremi number peab olema kantud vedava raudteeveeremi mõlemale küljele järgmiselt:

92 10 1108 062–6

Euroopa raudteeveeremi number peab olema kirjas ka vedava raudteeveeremi igas kabiinis.

Valdaja võib Euroopa raudteeveeremi numbrist suuremate tähtedega lisada ka omapoolse tööks vajaliku numbermärgistuse (mis koosneb üldjuhul seerianumbrist ja sellele lisatud tähtkoodist). Oma numbermärgistuse asukoha valib valdaja; Euroopa raudteeveeremi numbrit peab aga olema võimalik kergelt eristada valdaja numbermärgistusest.

LISA P.3

KONTROLLNUMBRI KINDLAKSMÄÄRAMISE KORD (12. NUMBER)

Kontrollnumber määratakse kindlaks järgmiselt:

| — | põhinumbris paariskohtadel olevad numbrid võetakse (paremalt vasakule) nende arvulises väärtuses; |
| --- | --- |

—

põhinumbris paariskohtadel olevad numbrid võetakse (paremalt vasakule) nende arvulises väärtuses;

| — | põhinumbris paaritutel kohtadel olevad numbrid (paremalt vasakule) korrutatakse kahega; |
| --- | --- |

—

põhinumbris paaritutel kohtadel olevad numbrid (paremalt vasakule) korrutatakse kahega;

| — | seejärel leitakse paariskohtadel olevate numbrite ja paaritutel kohtadel saadud korrutisi märkivate numbrite summa; |
| --- | --- |

—

seejärel leitakse paariskohtadel olevate numbrite ja paaritutel kohtadel saadud korrutisi märkivate numbrite summa;

| — | võetakse selle summa üheliste arv; |
| --- | --- |

—

võetakse selle summa üheliste arv;

| — | kontrollnumber on arv, mis on vajalik üheliste arvu viimiseks kümneni; kui üheliste arv on null, on ka kontrollnumber null. |
| --- | --- |

—

kontrollnumber on arv, mis on vajalik üheliste arvu viimiseks kümneni; kui üheliste arv on null, on ka kontrollnumber null.

Näited

| 1. — | Oletagem, et põhinumber on | 3 | 3 | 8 | 4 | 4 | 7 | 9 | 6 | 1 | 0 | 0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kordaja | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| | 6 | 3 | 16 | 4 | 8 | 7 | 18 | 6 | 2 | 0 | 0 |

1. —

Oletagem, et põhinumber on

3

3

8

4

4

7

9

6

1

0

0

Kordaja

2

1

2

1

2

1

2

1

2

1

2

6

3

16

4

8

7

18

6

2

0

0

Summa: 6 + 3 + 1 + 6 + 4 + 8 + 7 + 1 + 8 + 6 + 2 + 0 + 0 = 52

Selle summa üheliste arv on 2.

Kontrollnumber on seega 8 ning põhinumbrist saab registreerimisnumber 33 84 4796 100 - 8.

| 2. — | Oletagem, et põhinumber on | 3 | 1 | 5 | 1 | 3 | 3 | 2 | 0 | 1 | 9 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kordaja | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| | 6 | 1 | 10 | 1 | 6 | 3 | 4 | 0 | 2 | 9 | 16 |

2. —

Oletagem, et põhinumber on

3

1

5

1

3

3

2

0

1

9

8

Kordaja

2

1

2

1

2

1

2

1

2

1

2

6

1

10

1

6

3

4

0

2

9

16

Summa: 6 + 1 + 1 + 0 + 1 + 6 + 3 + 4 + 0 + 2 + 9 + 1 + 6 = 40

Selle summa üheliste arv on 0.

Kontrollnumber on seega 0 ning põhinumbrist saab registreerimisnumber 31 51 3320 198 - 0.

LISA P.4

VEEREMI REGISTREERIMISRIIKIDE KOODID (3.–4. NUMBER JA LÜHEND)

Andmed kolmandate riikide kohta on üksnes informatiivsed.

| Riigid | Riigi tähtkood (2 4 5 9) | Riigi numberkood |
| --- | --- | --- |
| Albaania | AL | 41 |
| Alžeeria | DZ | 92 |
| Armeenia | AM | 58 |
| Austria | A | 81 |
| Aserbaidžaan | AZ | 57 |
| Valgevene | BY | 21 |
| Belgia | B | 88 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | BIH | 49 |
| Bulgaaria | BG | 52 |
| Hiina | RC | 33 |
| Horvaatia | HR | 78 |
| Kuuba | CU (2 4 5 9) | 40 |
| Küpros | CY | |
| Tšehhi | CZ | 54 |
| Taani | DK | 86 |
| Egiptus | ET | 90 |
| Eesti | EST | 26 |
| Soome | FIN | 10 |
| Prantsusmaa | F | 87 |
| Georgia | GE | 28 |
| Saksamaa | D | 80 |
| Kreeka | GR | 73 |
| Ungari | H | 55 |
| Iraan | IR | 96 |
| Iraak | IRQ (2 4 5 9) | 99 |
| Iirimaa | IRL | 60 |
| Iisrael | IL | 95 |
| Itaalia | I | 83 |
| Jaapaniga | J | 42 |
| Kasahstan | KZ | 27 |
| Kõrgõzstan | KS | 59 |
| Läti | LV | 25 |
| Liibanon | RL | 98 |
| Liechtenstein | FL | |
| Leedu | LT | 24 |
| Luksemburg | L | 82 |
| Makedoonia | MK | 65 |
| Malta | M | |
| Moldova | MD (2 4 5 9) | 23 |
| Monaco | MC | |
| Mongoolia | MGL | 31 |
| Montenegro | ME | 62 |
| Maroko | MA | 93 |
| Madalmaad | NL | 84 |
| Põhja-Korea | PRK (2 4 5 9) | 30 |
| Norra | N | 76 |
| Poola | PL | 51 |
| Portugal | P | 94 |
| Rumeenia | RO | 53 |
| Venemaa | RUS | 20 |
| Serbia | SRB | 72 |
| Slovakkia | SK | 56 |
| Sloveenia | SLO | 79 |
| Lõuna-Korea | ROK | 61 |
| Hispaania | E | 71 |
| Rootsi | SE | 74 |
| Šveits | CH | 85 |
| Süüria | SYR | 97 |
| Tadžikistan | TJ | 66 |
| Tuneesia | TN | 91 |
| Türgi | TR | 75 |
| Türkmenistan | TM | 67 |
| Ukraina | UA | 22 |
| Ühendkuningriik | GB | 70 |
| Usbekistan | UZ | 29 |
| Vietnam | VN (2 4 5 9) | 32 |

Riigid

Riigi tähtkood (2 4 5 9)

Riigi numberkood

Albaania

AL

41

Alžeeria

DZ

92

Armeenia

AM

58

Austria

A

81

Aserbaidžaan

AZ

57

Valgevene

BY

21

Belgia

B

88

Bosnia ja Hertsegoviina

BIH

49

Bulgaaria

BG

52

Hiina

RC

33

Horvaatia

HR

78

Kuuba

CU (2 4 5 9)

40

Küpros

CY

Tšehhi

CZ

54

Taani

DK

86

Egiptus

ET

90

Eesti

EST

26

Soome

FIN

10

Prantsusmaa

F

87

Georgia

GE

28

Saksamaa

D

80

Kreeka

GR

73

Ungari

H

55

Iraan

IR

96

Iraak

IRQ (2 4 5 9)

99

Iirimaa

IRL

60

Iisrael

IL

95

Itaalia

I

83

Jaapaniga

J

42

Kasahstan

KZ

27

Kõrgõzstan

KS

59

Läti

LV

25

Liibanon

RL

98

Liechtenstein

FL

Leedu

LT

24

Luksemburg

L

82

Makedoonia

MK

65

Malta

M

Moldova

MD (2 4 5 9)

23

Monaco

MC

Mongoolia

MGL

31

Montenegro

ME

62

Maroko

MA

93

Madalmaad

NL

84

Põhja-Korea

PRK (2 4 5 9)

30

Norra

N

76

Poola

PL

51

Portugal

P

94

Rumeenia

RO

53

Venemaa

RUS

20

Serbia

SRB

72

Slovakkia

SK

56

Sloveenia

SLO

79

Lõuna-Korea

ROK

61

Hispaania

E

71

Rootsi

SE

74

Šveits

CH

85

Süüria

SYR

97

Tadžikistan

TJ

66

Tuneesia

TN

91

Türgi

TR

75

Türkmenistan

TM

67

Ukraina

UA

22

Ühendkuningriik

GB

70

Usbekistan

UZ

29

Vietnam

VN (2 4 5 9)

32

LISA P.5

KOOSTALITLUSVÕIME TÄHTMÄRGISTUS

„TEN”: järgmistele tingimustele vastav veerem:

vastab kõigile kasutuselevõtuloa saamise ajal kehtivatele asjakohastele KTKdele ja on saanud kasutuselevõtuloa kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 22 lõikega 1;

on saanud kõikides liikmesriikides kehtiva kasutuselevõtuloa kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 23 lõikega 1 või kõik liikmesriigid on andnud veeremile eraldi kasutuselevõtuloa.

„PPV/PPW”: veerem, mis vastab PPV/PPW või PGW lepingule (OSJD riikides)

(originaal: PPV/PPW: ППВ (Правила пользования вагонами в международном сообщении; PGW: Правила Пользования Грузовыми Вагонами)

Märkused:

| a) | märgistust „TEN” kandvad veeremiüksused vastavad lisas P.6 täpsustatud veereminumbri esimese numbri koodidele 0–3; |
| --- | --- |

a)

märgistust „TEN” kandvad veeremiüksused vastavad lisas P.6 täpsustatud veereminumbri esimese numbri koodidele 0–3;

| b) | veerem, millel ei ole kõikides liikmesriikides kehtivat kasutuselevõtuluba, peab kandma märgistust, kus on näidatud liikmesriigid, kus luba kehtib. Kasutuselevõtuloa andnud liikmesriikide loetelu tuleb esitada järgmiste jooniste alusel, kus D tähistab esimese loa andnud liikmesriiki (antud näites Saksamaa) ja F tähistab teise loa andnud riiki (antud näites Prantsusmaa). Liikmesriigid kodeeritakse vastavalt lisale P.4. See võib hõlmata nii KTK-le vastavat kui ka mittevastavat veeremit. Selline veerem vastab lisas P.6 täpsustatud veereminumbri esimese numbri koodidele 4 või 8. |
| --- | --- |

b)

veerem, millel ei ole kõikides liikmesriikides kehtivat kasutuselevõtuluba, peab kandma märgistust, kus on näidatud liikmesriigid, kus luba kehtib. Kasutuselevõtuloa andnud liikmesriikide loetelu tuleb esitada järgmiste jooniste alusel, kus D tähistab esimese loa andnud liikmesriiki (antud näites Saksamaa) ja F tähistab teise loa andnud riiki (antud näites Prantsusmaa). Liikmesriigid kodeeritakse vastavalt lisale P.4. See võib hõlmata nii KTK-le vastavat kui ka mittevastavat veeremit. Selline veerem vastab lisas P.6 täpsustatud veereminumbri esimese numbri koodidele 4 või 8.

Image

Image

LISA P.6

VAGUNITE PUHUL KASUTATAVAD KOOSTALITLUSVÕIME KOODID (1.–2. NUMBER)

| | 2. number
  1. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 2. number
  1. number |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Rööpmelaius | fikseeritud või muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud või muudetav | Rööpmelaius | |
| TEN (2 4 5 9)

  ja/või
  COTIF (3 6 10)

  ja/või
  PPV/PPW | 0 | telgedega | ei kasutata | TEN (2 4 5 9) ja/või COTIFi vagunid | ei kasutata (8) | PPV/PPW vagunid
  (muudetava rööpmelaiusega) | telgedega | 0 |
| 1 | kandevankritega | kandevankritega | 1 |
| TEN (2 4 5 9)

  ja/või
  COTIF (3 6 10)

  ja/või
  PPV/PPW | 2 | telgedega | TEN (2 4 5 9) ja/või COTIFi vagunid | PPV/PPW vagunid
  (fikseeritud rööpmevahega) | telgedega | 2 |
| 3 | kandevankritega | kandevankritega | 3 |
| Muud vagunid | 4 | telgedega (7 11) | hooldusvagunid | Muud vagunid | Tehniliste omaduste erinummerdusega vagunid, mida ei võeta kasutusele ELis | telgedega | 4 |
| 8 | kandevankritega (7 11) | kandevankritega | 8 |
| | | Liiklus | Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | | |
| | 1. number
  2. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 1. number
  2. number |

2. number

1. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

2. number

1. number

Rööpmelaius

fikseeritud või muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud või muudetav

Rööpmelaius

TEN (2 4 5 9)

ja/või

COTIF (3 6 10)

ja/või

PPV/PPW

0

telgedega

ei kasutata

TEN (2 4 5 9) ja/või COTIFi vagunid

ei kasutata (8)

PPV/PPW vagunid

(muudetava rööpmelaiusega)

telgedega

0

1

kandevankritega

kandevankritega

1

TEN (2 4 5 9)

ja/või

COTIF (3 6 10)

ja/või

PPV/PPW

2

telgedega

TEN (2 4 5 9) ja/või COTIFi vagunid

PPV/PPW vagunid

(fikseeritud rööpmevahega)

telgedega

2

3

kandevankritega

kandevankritega

3

Muud vagunid

4

telgedega (7 11)

hooldusvagunid

Muud vagunid

Tehniliste omaduste erinummerdusega vagunid, mida ei võeta kasutusele ELis

telgedega

4

8

kandevankritega (7 11)

kandevankritega

8

Liiklus

Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

1. number

2. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

1. number

2. number

LISA P.7

REISIVAGUNITE RAHVUSVAHELISES LIIKLUSES KASUTATAVUSE KOODID (1.–2. NUMBER)

| | Riigisisene liiklus | TEN (2 4 5 9) a ja/või COTIF (3 6 10) ja/või PPV/PPW | Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | TEN (2 4 5 9) ja/või COTIF (3 6 10) | PPV/PPW |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. number
  1. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| 5 | Riigisiseses liikluses kasutatavad vagunid | Fikseeritud rööpmelaiusega kliimaseadmega vagunid (sh autovagunid) | Muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) kliimaseadmeta vagunid | Ei kasutata | Muudetava rööpmelaiusega (1435/1668) kliimaseadmeta vagunid | Ajalooline raudteeveerem | Ei kasutata (7 11) | Fikseeritud rööpmelaiusega veerem | Kandevankri vahetamisega muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) veerem | Telgedega muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) veerem |
| 6 | Hooldusveerem | Fikseeritud rööpmelaiusega kliimaseadmega veerem | Muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) kliimaseadmega veerem | Hooldusveerem | Muudetava rööpmelaiusega (1435/1668) kliimaseadmega veerem | Autovagunid | Ei kasutata (7 11) |
| 7 | Kliimaseadmega ja õhukindel veerem | Ei kasutata | Ei kasutata | Kliimaseadmega ja õhukindel fikseeritud rööpmelaiusega veerem | Ei kasutata | Muu veerem | Ei kasutata | Ei kasutata | Ei kasutata | Ei kasutata |

Riigisisene liiklus

TEN (2 4 5 9) a ja/või COTIF (3 6 10) ja/või PPV/PPW

Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

TEN (2 4 5 9) ja/või COTIF (3 6 10)

PPV/PPW

2. number

1. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

5

Riigisiseses liikluses kasutatavad vagunid

Fikseeritud rööpmelaiusega kliimaseadmega vagunid (sh autovagunid)

Muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) kliimaseadmeta vagunid

Ei kasutata

Muudetava rööpmelaiusega (1435/1668) kliimaseadmeta vagunid

Ajalooline raudteeveerem

Ei kasutata (7 11)

Fikseeritud rööpmelaiusega veerem

Kandevankri vahetamisega muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) veerem

Telgedega muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) veerem

6

Hooldusveerem

Fikseeritud rööpmelaiusega kliimaseadmega veerem

Muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) kliimaseadmega veerem

Hooldusveerem

Muudetava rööpmelaiusega (1435/1668) kliimaseadmega veerem

Autovagunid

Ei kasutata (7 11)

7

Kliimaseadmega ja õhukindel veerem

Ei kasutata

Ei kasutata

Kliimaseadmega ja õhukindel fikseeritud rööpmelaiusega veerem

Ei kasutata

Muu veerem

Ei kasutata

Ei kasutata

Ei kasutata

Ei kasutata

LISA P.8

VEDAVA RAUDTEEVEEREMI LIIGID NING PÜSIVALT VÕI EELNEVALT KOOSTATUD RONGIKOOSSEIS (1.–2. NUMBER)

Esimene number on „9”.

Kui teine number tähistab vedava raudteeveeremi liiki, on kohustuslikud järgmised koodid:

| Kood | Veeremi põhitüüp |
| --- | --- |
| 0 | Mitmesugused |
| 1 | Elektrivedur |
| 2 | Diiselvedur |
| 3 | Elektriline mootorrong (kiirrong) (veduk või haagis) |
| 4 | Elektriline mootorrong (v.a kiirrong) (veduk või haagis) |
| 5 | Diisel-mootorrong (veduk või haagis) |
| 6 | Eriotstarbeline haagis |
| 7 | Elektriline manöövervedur |
| 8 | Diisel-manöövervedur |
| 9 | Eriveerem |

Kood

Veeremi põhitüüp

0

Mitmesugused

1

Elektrivedur

2

Diiselvedur

3

Elektriline mootorrong (kiirrong) (veduk või haagis)

4

Elektriline mootorrong (v.a kiirrong) (veduk või haagis)

5

Diisel-mootorrong (veduk või haagis)

6

Eriotstarbeline haagis

7

Elektriline manöövervedur

8

Diisel-manöövervedur

9

Eriveerem

LISA P.9

VAGUNITE STANDARDNE NUMBERMÄRGISTUS (5.–8. NUMBER)

Käesolevas lisas sätestatakse vaguni tehniliste põhiomadustega seotud numbriline märgistus ja see avaldatakse ERA veebilehel (www.era.europa.eu).

Uue koodi taotlus esitatakse registreerimisüksusele (vastavalt otsusele 2007/756/EÜ) ja saadetakse ERA-le. Uut koodi võib kasutada alles pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

LISA P.10

REISIVAGUNITE TEHNILISTE OMADUSTE KOODID (5.–6. NUMBER)

Lisa P.10 avaldatakse ERA veebilehel (www.era.europa.eu).

Uue koodi taotlus esitatakse registreerimisüksusele (vastavalt otsusele 2007/756/EÜ) ja saadetakse ERA-le. Uut koodi võib kasutada alles pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

LISA P.11

ERIVEEREMI TEHNILISTE OMADUSTE KOODID (6.–8. NUMBER)

Lisa P.11 avaldatakse ERA veebilehel (www.era.europa.eu).

Uue koodi taotlus esitatakse registreerimisüksusele (vastavalt otsusele 2007/756/EÜ) ja saadetakse ERA-le. Uut koodi võib kasutada alles pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

LISA P.12

VAGUNITE TÄHTMÄRGISTUS, V.A LIIGEND- JA MOOTORRONGIVAGUNID

Lisa P.12 avaldatakse ERA veebilehel (www.era.europa.eu).

Uue koodi taotlus esitatakse registreerimisüksusele (vastavalt otsusele 2007/756/EÜ) ja saadetakse ERA-le. Uut koodi võib kasutada alles pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

LISA P.13

REISIVAGUNITE TÄHTMÄRGISTUS

Lisa P.13 avaldatakse ERA veebilehel (www.era.europa.eu).

Uue koodi taotlus esitatakse registreerimisüksusele (vastavalt otsusele 2007/756/EÜ) ja saadetakse ERA-le. Uut koodi võib kasutada alles pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

| 7) | Lisa P.14 tunnistatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

7)

Lisa P.14 tunnistatakse kehtetuks.

| 8) | Lisa T asendatakse järgmisega:

  „LISA T

  PIDURDUSTÕHUSUS


  Infrastruktuuri-ettevõtja ülesanded

  Infrastruktuuri-ettevõtja teatab raudtee-ettevõtjale igal marsruudil nõutava pidurdustõhususe ja esitab teabe marsruudi omaduste kohta. Infrastruktuuri-ettevõtja peab tagama, et marsruudi omaduste ja rööbastee kõrval asuva tähistuse mõju sisalduks nõutavas pidurdustõhususes.
  Nõutavat pidurdustõhusust väljendatakse põhimõtteliselt pidurdusmassi protsendina, kui infrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja ei ole kokku leppinud muus pidurdustõhusust väljendavas ühikus (nt pidurdatavad tonnid, pidurdusjõud, aeglustuse väärtused, aeglustusprofiilid).
  Rongide ja fikseeritud rongikoosseisude kohta esitab infrastruktuuri-ettevõtja pidurdustõhususe nõuded aeglustuse väärtustena, kui raudtee-ettevõtja seda nõuab.

  Raudtee-ettevõtja ülesanded

  Raudtee-ettevõtja tagab, et kõik rongid vastaksid infrastruktuuri-ettevõtja nõutavale pidurdustõhususele või ületaksid seda. Seepärast arvutab raudtee-ettevõtja välja rongi pidurdustõhususe, võttes arvesse rongi koosseisu.
  Raudtee-ettevõtja peab võtma arvesse veeremiüksuse või rongi pidurdustõhusust, mis on määratud kindlaks kasutuselevõtmisel. Arvestada tuleb selliste raudteeveeremi näitajatega nagu pidurite töökindlus ja käideldavus. Raudtee-ettevõtja peab samuti arvesse võtma teavet marsruudi omaduste kohta, mis mõjutavad rongi käitumist pidurdustõhususe reguleerimisel rongi peatamiseks ja selle liikumatuse tagamiseks.
  Tegeliku rongi (rongi koosseis, pidurdusvõime, pidurite seadistused) kontrollimisest tulenevat pidurdustõhusust kasutatakse sisendväärtusena käituseeskirjade puhul, mida kohaldatakse seejärel rongi suhtes.

  Pidurdustõhusust ei saavutata

  Infrastruktuuri-ettevõtja peab kehtestama eeskirjad, mida kasutatakse juhul, kui rong ei saavuta nõutavat pidurdustõhusust, ja tegema need kättesaadavaks raudtee-ettevõtjale.
  Kui rong ei saavuta rongi poolt läbitavate marsruutide puhul nõutavat pidurdustõhusust, peab raudtee-ettevõtja järgima sellest tulenevaid piiranguid, nagu kiirusepiirang.” |
| --- | --- |

8)

Lisa T asendatakse järgmisega:

„LISA T

PIDURDUSTÕHUSUS

Infrastruktuuri-ettevõtja ülesanded

Infrastruktuuri-ettevõtja teatab raudtee-ettevõtjale igal marsruudil nõutava pidurdustõhususe ja esitab teabe marsruudi omaduste kohta. Infrastruktuuri-ettevõtja peab tagama, et marsruudi omaduste ja rööbastee kõrval asuva tähistuse mõju sisalduks nõutavas pidurdustõhususes.

Nõutavat pidurdustõhusust väljendatakse põhimõtteliselt pidurdusmassi protsendina, kui infrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja ei ole kokku leppinud muus pidurdustõhusust väljendavas ühikus (nt pidurdatavad tonnid, pidurdusjõud, aeglustuse väärtused, aeglustusprofiilid).

Rongide ja fikseeritud rongikoosseisude kohta esitab infrastruktuuri-ettevõtja pidurdustõhususe nõuded aeglustuse väärtustena, kui raudtee-ettevõtja seda nõuab.

Raudtee-ettevõtja ülesanded

Raudtee-ettevõtja tagab, et kõik rongid vastaksid infrastruktuuri-ettevõtja nõutavale pidurdustõhususele või ületaksid seda. Seepärast arvutab raudtee-ettevõtja välja rongi pidurdustõhususe, võttes arvesse rongi koosseisu.

Raudtee-ettevõtja peab võtma arvesse veeremiüksuse või rongi pidurdustõhusust, mis on määratud kindlaks kasutuselevõtmisel. Arvestada tuleb selliste raudteeveeremi näitajatega nagu pidurite töökindlus ja käideldavus. Raudtee-ettevõtja peab samuti arvesse võtma teavet marsruudi omaduste kohta, mis mõjutavad rongi käitumist pidurdustõhususe reguleerimisel rongi peatamiseks ja selle liikumatuse tagamiseks.

Tegeliku rongi (rongi koosseis, pidurdusvõime, pidurite seadistused) kontrollimisest tulenevat pidurdustõhusust kasutatakse sisendväärtusena käituseeskirjade puhul, mida kohaldatakse seejärel rongi suhtes.

Pidurdustõhusust ei saavutata

Infrastruktuuri-ettevõtja peab kehtestama eeskirjad, mida kasutatakse juhul, kui rong ei saavuta nõutavat pidurdustõhusust, ja tegema need kättesaadavaks raudtee-ettevõtjale.

Kui rong ei saavuta rongi poolt läbitavate marsruutide puhul nõutavat pidurdustõhusust, peab raudtee-ettevõtja järgima sellest tulenevaid piiranguid, nagu kiirusepiirang.”

| 9) | Lisa U asendatakse järgmisega:

  „LISA U

  AVATUD PUNKTIDE LOEND

  Punkt 4.2.2. –   Rongi koosseisu dokument
  Lisa B (vt käesoleva KTK punkt 4.4). – Muud eeskirjad, mis võimaldavad uute struktuursete allsüsteemide ühtset kasutamist
  Lisa R (vt käesoleva KTK punkt 4.2.3.2). – Rongide identifitseerimine
  Lisa S (vt käesoleva KTK punkt 4.2.2.1.3). – Rongi nähtavus – tagaosa”. |
| --- | --- |

9)

Lisa U asendatakse järgmisega:

„LISA U

AVATUD PUNKTIDE LOEND

Punkt 4.2.2. –   Rongi koosseisu dokument

Lisa B (vt käesoleva KTK punkt 4.4). – Muud eeskirjad, mis võimaldavad uute struktuursete allsüsteemide ühtset kasutamist

Lisa R (vt käesoleva KTK punkt 4.2.3.2). – Rongide identifitseerimine

Lisa S (vt käesoleva KTK punkt 4.2.2.1.3). – Rongi nähtavus – tagaosa”.

---

(1)  Eriveeremil peab number olema konkreetses riigis kordumatu esimese numbri ning viie viimase tehniliste omaduste numbri ja seerianumbri osas.

1

(2)  NMBS/SNCB osas võib jätkata ringistatud üksiku B-tähe kasutamist.

2

(3)  Diakriitilised märgid on tähtedel À, Ç, Ö, Č, Ž, Å jne olevad rõhumärgid. Eritähed, näiteks Ø ja Æ, esitatakse ühe tähena; kordumatuse kontrollimisel loetakse, et Ø on O ja Æ on A.

3

(4)  Vastavalt 1949. aasta konventsiooni liites 4 ja 1968. aasta maanteevedude konventsiooni artikli 45 lõikes 4 kirjeldatud tähelisele koodisüsteemile.

4

(5)  Vagunid, millel võib olla märgistus „TEN”, vt lisa P.5.

5

(6)  Kaasa arvatud vagunid, mis olemasolevate normide kohaselt kannavad käesolevas tabelis kindlaksmääratud numbreid. COTIF: kasutuselvõtu ajal rahvusvahelise raudteevedude konventsiooni (COTIF) reeglitele vastav veeremiüksus.

6

(7)  Fikseeritud või muudetav rööpmelaius.

7

(8)  Ei kohaldata I kategooria vagunite suhtes (reguleeritava temperatuuriga vagunid); ei kasutata uue kasutuselevõetud veeremi puhul.

8

(9)  Vastavus kohaldatavatele KTKdele, vt lisa P.5.

9

(10)  Kaasa arvatud veerem, mis olemasolevate normide kohaselt kannab käesolevas tabelis kindlaksmääratud numbreid. COTIF: kasutuselvõtu ajal rahvusvahelise raudteevedude konventsiooni (COTIF) reeglitele vastav veeremiüksus.

10

(11)  Ei kohaldata juba kasutuses olevate fikseeritud rööpmelaiusega vagunite suhtes (56) ja muudetava rööpmelaiusega vagunite (66) suhtes; ei kasutata uue veeremi puhul.

11

---

II LISA

Otsuse 2008/231/EÜ lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2.2.1 asendatakse järgmisega:
  „2.2.1.   Töötajad ja rongid
  Punkte 4.6 ja 4.7 kohaldatakse töötajate suhtes, kes täidavad selliseid ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid nagu rongi saatmine, kui töö hõlmab riikidevaheliste piiride ületamist ja tööd väljaspool infrastruktuuri-ettevõtja võrguaruandes „piirialadena” määratletud kohti ning kuulub töötaja ohutusloa alla.
  Punkti „4.6.2. Keeleoskus” kohaldatakse täiendavalt vedurijuhtidele vastavalt direktiivi 2007/59/EÜ VI lisa punktis 8 sätestatule.
  Töötajat ei loeta piiriületajaks, kui tegevus hõlmab üksnes töötamist käesoleva punkti esimeses lõigus nimetatud piirialadel.
  Töötajate puhul, kes täidavad ohutuse seisukohalt tähtsaid rongide lähetamise või rongidele liikumislubade andmise ülesandeid, kohaldatakse liikmesriikidevahelisi kutsekvalifikatsiooni ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimuste vastastikuse tunnustamise nõudeid.
  Töötajate puhul, kes täidavad ohutuse seisukohalt tähtsaid rongi piiriületuse-eelse ettevalmistusega seotud ülesandeid ning töötavad käesoleva punkti esimeses lõigus nimetatud piirialadest kaugemal, kohaldatakse punkti 4.6 ning liikmesriikidevahelisi töötervishoiu ja tööohutuse tingimuste vastastikuse tunnustamise nõudeid. Rongi ei loeta piiriülest teenust osutavaks, kui ükski riigipiiri ületava rongi veeremiüksus ei välju pärast piiri ületamist käesoleva punkti esimeses lõigus kirjeldatud piirialadelt.
  Eespool öeldu on kokku võetud järgnevates tabelites.

  Töötajad, kes on seotud riigipiire ületavate ja seejärel piirialalt väljuvate rongide käitamisega.








  Ülesanne | Kutsekvalifikatsioon | Meditsiininõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rongi saatmine | 4.6 | 4.7 |
| Rongi liikumislubade andmine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi ettevalmistamine | 4.6 | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi lähetamine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |

1)

Lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2.2.1 asendatakse järgmisega:

„2.2.1.   Töötajad ja rongid

Punkte 4.6 ja 4.7 kohaldatakse töötajate suhtes, kes täidavad selliseid ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid nagu rongi saatmine, kui töö hõlmab riikidevaheliste piiride ületamist ja tööd väljaspool infrastruktuuri-ettevõtja võrguaruandes „piirialadena” määratletud kohti ning kuulub töötaja ohutusloa alla.

Punkti „4.6.2. Keeleoskus” kohaldatakse täiendavalt vedurijuhtidele vastavalt direktiivi 2007/59/EÜ VI lisa punktis 8 sätestatule.

Töötajat ei loeta piiriületajaks, kui tegevus hõlmab üksnes töötamist käesoleva punkti esimeses lõigus nimetatud piirialadel.

Töötajate puhul, kes täidavad ohutuse seisukohalt tähtsaid rongide lähetamise või rongidele liikumislubade andmise ülesandeid, kohaldatakse liikmesriikidevahelisi kutsekvalifikatsiooni ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimuste vastastikuse tunnustamise nõudeid.

Töötajate puhul, kes täidavad ohutuse seisukohalt tähtsaid rongi piiriületuse-eelse ettevalmistusega seotud ülesandeid ning töötavad käesoleva punkti esimeses lõigus nimetatud piirialadest kaugemal, kohaldatakse punkti 4.6 ning liikmesriikidevahelisi töötervishoiu ja tööohutuse tingimuste vastastikuse tunnustamise nõudeid. Rongi ei loeta piiriülest teenust osutavaks, kui ükski riigipiiri ületava rongi veeremiüksus ei välju pärast piiri ületamist käesoleva punkti esimeses lõigus kirjeldatud piirialadelt.

Eespool öeldu on kokku võetud järgnevates tabelites.

Töötajad, kes on seotud riigipiire ületavate ja seejärel piirialalt väljuvate rongide käitamisega.

Ülesanne

Kutsekvalifikatsioon

Meditsiininõuded

Rongi saatmine

4.6

4.7

Rongi liikumislubade andmine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Rongi ettevalmistamine

4.6

Vastastikune tunnustamine

Rongi lähetamine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Töötajad rongidel, mis ei ületa riigipiire või ületavad neid üksnes piirialade piires

| Ülesanne | Kutsekvalifikatsioon | Meditsiininõuded |
| --- | --- | --- |
| Rongi saatmine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi liikumislubade andmine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi ettevalmistamine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi lähetamine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine” |

Ülesanne

Kutsekvalifikatsioon

Meditsiininõuded

Rongi saatmine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Rongi liikumislubade andmine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Rongi ettevalmistamine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Rongi lähetamine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine”

| b) | punkti 4.2.2.1.2 viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Üksikasjalikud nõuded on esitatud punktis 4.3.3.3.1.”; |
| --- | --- |

b)

punkti 4.2.2.1.2 viimane lause asendatakse järgmisega:

„Üksikasjalikud nõuded on esitatud punktis 4.3.3.3.1.”;

| c) | punkt 4.3.2.6 asendatakse järgmisega:
  „4.3.2.6.   Liivatamine. Rongi juhtimiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooniga seotud miinimumnõuded
  Liivatamise osas on olemas liides ühelt poolt käesoleva KTK lisa B (punkt C1) ning teiselt poolt HS CCS KTK punkti 4.2.11 („Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega”) ja lisa A 1. liite punkti 4.1 (nagu on viidatud punktis 4.3.1.10) vahel.”; |
| --- | --- |

c)

punkt 4.3.2.6 asendatakse järgmisega:

„4.3.2.6.   Liivatamine. Rongi juhtimiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooniga seotud miinimumnõuded

Liivatamise osas on olemas liides ühelt poolt käesoleva KTK lisa B (punkt C1) ning teiselt poolt HS CCS KTK punkti 4.2.11 („Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega”) ja lisa A 1. liite punkti 4.1 (nagu on viidatud punktis 4.3.1.10) vahel.”;

| d) | punkt 4.3.3.2 asendatakse järgmisega:
  „4.3.3.2.   Nõuded reisivagunite kohta
  On olemas seosed käesoleva OPE KTK punkti 4.2.2.4 ning HS RST KTK punktide 4.2.2.4 (Uksed), 4.2.5.3 (Häiresignaalid), 4.3.5.17 (Reisijate häiresignaal) ja 4.2.7.1 (Avariiväljapääsud) vahel.”; |
| --- | --- |

d)

punkt 4.3.3.2 asendatakse järgmisega:

„4.3.3.2.   Nõuded reisivagunite kohta

On olemas seosed käesoleva OPE KTK punkti 4.2.2.4 ning HS RST KTK punktide 4.2.2.4 (Uksed), 4.2.5.3 (Häiresignaalid), 4.3.5.17 (Reisijate häiresignaal) ja 4.2.7.1 (Avariiväljapääsud) vahel.”;

| e) | punkt 4.3.3.9 asendatakse järgmisega:
  „4.3.3.9.   Liivatamine
  Liivatamise osas on olemas seos ühelt poolt käesoleva KTK lisa B (punkt C1) ning teiselt poolt HS RST KTK punkti 4.2.3.10 vahel.”; |
| --- | --- |

e)

punkt 4.3.3.9 asendatakse järgmisega:

„4.3.3.9.   Liivatamine

Liivatamise osas on olemas seos ühelt poolt käesoleva KTK lisa B (punkt C1) ning teiselt poolt HS RST KTK punkti 4.2.3.10 vahel.”;

| f) | punkt 4.3.3.10 asendatakse järgmisega:
  „4.3.3.10.   Rongi koosseis, lisa J
  Rongimeeskonna teadmiste osas, mis käsitlevad veeremi funktsionaalsust, on olemas seosed käesoleva KTK punkti 4.2.2.5 ja lisa J ning HS RST KTK punktide 4.2.1.2 (Rongi konstruktsioon) ja 4.2.7.10 (Järelevalve ja rikkeotsing) vahel.”; |
| --- | --- |

f)

punkt 4.3.3.10 asendatakse järgmisega:

„4.3.3.10.   Rongi koosseis, lisa J

Rongimeeskonna teadmiste osas, mis käsitlevad veeremi funktsionaalsust, on olemas seosed käesoleva KTK punkti 4.2.2.5 ja lisa J ning HS RST KTK punktide 4.2.1.2 (Rongi konstruktsioon) ja 4.2.7.10 (Järelevalve ja rikkeotsing) vahel.”;

| g) | punkt 4.3.3.12 asendatakse järgmisega:
  „4.3.3.12.   Andmesalvestus
  On olemas seos käesoleva KTK punkti 4.2.3.5.2 (Jälgimisandmete salvestamine rongis) ja HS RST KTK punkti 4.2.7.10 (Järelevalve ja rikkeotsing) vahel.”; |
| --- | --- |

g)

punkt 4.3.3.12 asendatakse järgmisega:

„4.3.3.12.   Andmesalvestus

On olemas seos käesoleva KTK punkti 4.2.3.5.2 (Jälgimisandmete salvestamine rongis) ja HS RST KTK punkti 4.2.7.10 (Järelevalve ja rikkeotsing) vahel.”;

| h) | punkti 4.6.1 viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Konkreetsete ülesannetega seotud kutsekvalifikatsiooni miinimumelemendid on esitatud lisades J ja L.”; |
| --- | --- |

h)

punkti 4.6.1 viimane lause asendatakse järgmisega:

„Konkreetsete ülesannetega seotud kutsekvalifikatsiooni miinimumelemendid on esitatud lisades J ja L.”;

| i) | punkti 4.6.3.1 alapunktid C ja D asendatakse järgmisega:
  „C.   Esmane hindamine






  — | põhitingimused; |
| --- | --- | --- |

i)

punkti 4.6.3.1 alapunktid C ja D asendatakse järgmisega:

„C.   Esmane hindamine

—

põhitingimused;

| — | hindamisprogramm, sealhulgas praktilised katsed; |
| --- | --- |

—

hindamisprogramm, sealhulgas praktilised katsed;

| — | koolitajate kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

—

koolitajate kvalifikatsioon;

| — | pädevustunnistuse väljaandmine. |
| --- | --- |

—

pädevustunnistuse väljaandmine.

D.   Pädevuse säilitamine

| — | pädevuse säilitamise põhimõtted; |
| --- | --- |

—

pädevuse säilitamise põhimõtted;

| — | järgitavad meetodid; |
| --- | --- |

—

järgitavad meetodid;

| — | pädevuse säilitamise protsessi vormistamine; |
| --- | --- |

—

pädevuse säilitamise protsessi vormistamine;

| — | hindamisprotsess.”; |
| --- | --- |

—

hindamisprotsess.”;

| j) | punkt 4.6.3.2.3.1 asendatakse järgmisega:
  „4.6.3.2.3.1.   Marsruudi tundmine
  Raudtee-ettevõtja peab kehtestama menetluse, mille abil rongimeeskond õpib tundma marsruute, millel töötatakse, ning säilitab vastavad teadmised. See protsess peab:






  — | põhinema raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja antaval marsruudiinfol ja |
| --- | --- | --- |

j)

punkt 4.6.3.2.3.1 asendatakse järgmisega:

„4.6.3.2.3.1.   Marsruudi tundmine

Raudtee-ettevõtja peab kehtestama menetluse, mille abil rongimeeskond õpib tundma marsruute, millel töötatakse, ning säilitab vastavad teadmised. See protsess peab:

—

põhinema raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja antaval marsruudiinfol ja

| — | olema kooskõlas käesoleva KTK punktis 4.2.1 kirjeldatud protsessiga.”; |
| --- | --- |

—

olema kooskõlas käesoleva KTK punktis 4.2.1 kirjeldatud protsessiga.”;

| k) | punkt 4.7.5.4 jäetakse välja; |
| --- | --- |

k)

punkt 4.7.5.4 jäetakse välja;

| l) | punkt 4.7.6 jäetakse välja; |
| --- | --- |

l)

punkt 4.7.6 jäetakse välja;

| m) | punkt 7.3.2 asendatakse järgmisega:
  „7.3.2   Erijuhtumite loend
  Tahtlikult tühjaks jäetud.” |
| --- | --- |

m)

punkt 7.3.2 asendatakse järgmisega:

„7.3.2   Erijuhtumite loend

Tahtlikult tühjaks jäetud.”

| 2) | Lisa G tabelit muudetakse järgmiselt:






  a) | parameetri „Tervisekaitse- ja ohutusnõuded” veerus „Iga parameetri puhul kontrollitavad aspektid” jäetakse välja punkt „rasedus (juhtidel)”; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisa G tabelit muudetakse järgmiselt:

a)

parameetri „Tervisekaitse- ja ohutusnõuded” veerus „Iga parameetri puhul kontrollitavad aspektid” jäetakse välja punkt „rasedus (juhtidel)”;

| b) | parameetris „Tervisekaitse- ja ohutusnõuded” jäetakse välja rida „Erinõuded juhtidele: nägemine, kuulmis-/kõnenõuded, antropomeetria” koos viitega punktile 4.7.6. |
| --- | --- |

b)

parameetris „Tervisekaitse- ja ohutusnõuded” jäetakse välja rida „Erinõuded juhtidele: nägemine, kuulmis-/kõnenõuded, antropomeetria” koos viitega punktile 4.7.6.

| 3) | Lisa H jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

Lisa H jäetakse välja.

| 4) | Lisas N jäetakse välja tabeli viimane rida (4.7.6. Erinõuded seoses rongi juhtimisega). |
| --- | --- |

4)

Lisas N jäetakse välja tabeli viimane rida (4.7.6. Erinõuded seoses rongi juhtimisega).

| 5) | Lisad P, P1, P2, P3, P4, P5, P6, P7, P8, P9, P10, P11, P12 ja P13 asendatakse järgmisega:

  „LISA P

  VEEREMI IDENTIFITSEERIMINE

  1.   Üldised märkused

  Käesolevas lisas kirjeldatakse Euroopa raudteeveeremi numbrit ja seonduvat märgistust, mis paigutatakse hästinähtaval viisil ja püsivalt veeremi külge, et võimaldada seda käitamise ajal eksimatult identifitseerida. Selles ei kirjeldata muid numbreid või tähiseid, mis graveeritakse või kinnitatakse tootmise ajal püsivalt veeremi šassiile või põhikomponentidele.
  2.   Euroopa raudteeveeremi number ja seonduvad lühendid

  Igale veeremiüksusele antakse 12kohaline number (Euroopa raudteeveeremi number), mille struktuur on järgmine:










  Veeremi liik | Koostalitlusvõime ja sõidukiliik
  [kaks numbrit] | Riik, kus sõiduk on registreeritud
  [kaks numbrit] | Tehnilised omadused
  [neli numbrit] | Seerianumber
  [kolm numbrit] | Kontrollnumber
  [üks number] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vagunid | 00–09
  10–19
  20–29
  30–39
  40–49
  80–89
  [täpsed andmed lisas P.6] | 01–99
  [täpsed andmed lisas P.4] | 0000–9999
  [täpsed andmed lisas P.9] | 000–999 | 0–9
  [täpsed andmed lisas P.3] |
| Reisivagunid | 50–59
  60–69
  70–79
  [täpsed andmed lisas P.7] | 0000–9999
  [täpsed andmed lisas P.10] | 000–999 |
| Vedav raudteeveerem ja püsivalt või eelnevalt koostatud rongikoosseis | 90–99
  [täpsed andmed lisas P.8] | 0000000–8999999
  [nende numbrite tähenduse määravad liikmesriigid hiljem kindlaks kahe- või mitmepoolsete lepingutega] |
| Eriveerem | 9000–9999
  [täpsed andmed lisas P.11] | 000–999 |

5)

Lisad P, P1, P2, P3, P4, P5, P6, P7, P8, P9, P10, P11, P12 ja P13 asendatakse järgmisega:

„LISA P

VEEREMI IDENTIFITSEERIMINE

1.   Üldised märkused

Käesolevas lisas kirjeldatakse Euroopa raudteeveeremi numbrit ja seonduvat märgistust, mis paigutatakse hästinähtaval viisil ja püsivalt veeremi külge, et võimaldada seda käitamise ajal eksimatult identifitseerida. Selles ei kirjeldata muid numbreid või tähiseid, mis graveeritakse või kinnitatakse tootmise ajal püsivalt veeremi šassiile või põhikomponentidele.

2.   Euroopa raudteeveeremi number ja seonduvad lühendid

Igale veeremiüksusele antakse 12kohaline number (Euroopa raudteeveeremi number), mille struktuur on järgmine:

Veeremi liik

Koostalitlusvõime ja sõidukiliik

[kaks numbrit]

Riik, kus sõiduk on registreeritud

[kaks numbrit]

Tehnilised omadused

[neli numbrit]

Seerianumber

[kolm numbrit]

Kontrollnumber

[üks number]

Vagunid

00–09

10–19

20–29

30–39

40–49

80–89

[täpsed andmed lisas P.6]

01–99

[täpsed andmed lisas P.4]

0000–9999

[täpsed andmed lisas P.9]

000–999

0–9

[täpsed andmed lisas P.3]

Reisivagunid

50–59

60–69

70–79

[täpsed andmed lisas P.7]

0000–9999

[täpsed andmed lisas P.10]

000–999

Vedav raudteeveerem ja püsivalt või eelnevalt koostatud rongikoosseis

90–99

[täpsed andmed lisas P.8]

0000000–8999999

[nende numbrite tähenduse määravad liikmesriigid hiljem kindlaks kahe- või mitmepoolsete lepingutega]

Eriveerem

9000–9999

[täpsed andmed lisas P.11]

000–999

Konkreetses riigis piisab veeremiüksuse eksimatuks identifitseerimiseks reisivagunite ja eriveeremi (1) seas tehniliste omaduste ja seerianumbri seitsmest numbrist.

Numbrile lisandub tähestikuline märgistus:

| a) | koostalitlusvõimega seotud märgistus (täpsed andmed lisas P.5); |
| --- | --- |

a)

koostalitlusvõimega seotud märgistus (täpsed andmed lisas P.5);

| b) | selle riigi lühend, kus veeremiüksus on registreeritud (täpsed andmed lisas P.4); |
| --- | --- |

b)

selle riigi lühend, kus veeremiüksus on registreeritud (täpsed andmed lisas P.4);

| c) | veeremi valdaja tähis (täpsed andmed lisas P.1); |
| --- | --- |

c)

veeremi valdaja tähis (täpsed andmed lisas P.1);

| d) | tehniliste omaduste lühendid (täpsed andmed vagunite kohta lisas P.12, reisivagunite kohta lisas P.13). |
| --- | --- |

d)

tehniliste omaduste lühendid (täpsed andmed vagunite kohta lisas P.12, reisivagunite kohta lisas P.13).

3.   Numbri määramine

Euroopa raudteeveeremi number tuleb määrata vastavalt eeskirjadele, mis on sätestatud komisjoni 9. novembri 2007. aasta otsuses 2007/756/EÜ, millega võetakse vastu direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud riikliku raudteeveeremi registri ühised tehnilised kirjeldused.

Euroopa raudteeveeremi number muudetakse ära, kui see ei peegelda koostalitlusvõimet ega tehnilisi omadusi vastavalt käesolevale lisale, kui veeremiüksust on tehniliselt muudetud. Selliste tehniliste muudatuste tõttu võib vaja olla uut kasutuselevõtuluba vastavalt koostalitluse direktiivi 2008/57/EÜ artiklitele 20–25.

LISA P.1.

VEEREMI VALDAJA TÄHIS

1.   Veeremi valdaja tähise mõiste

Veeremi valdaja tähis (Vehicle Keeper Marking – VKM) on kahe- kuni viiekohaline tähtkood (2 4 5 9). VKM märgitakse igale veeremiüksusele Euroopa raudteeveeremi numbri lähedale. VKM tähistab veeremi valdajat, kes on registreeritud riiklikus raudteeveeremi registris.

VKM on kordumatu igas käesoleva KTKga hõlmatud riigis, kes sõlmib kokkuleppe käesolevas KTKs sätestatud veeremi nummerdamise süsteemi ja veeremi valdaja tähise kasutamiseks.

2.   Veeremi valdaja tähise vorm

VKM tähistab veeremi valdaja täisnime või lühendit, võimaluse korral äratuntaval kujul. Kasutada võib kõiki 26 ladina tähestiku tähte. VKMi tähed kirjutatakse suurtähtedena. Tähed, mis ei ole valdaja nimes sisalduvate sõnade esitähed, võib kirjutada väiketähtedena. Kordumatuse kontrollimisel loetakse väiketähti suurtähtedeks.

Tähed võivad sisaldada diakriitilisi märke (3 6 10). Kordumatuse kontrollimisel tähtedes kasutatud diakriitilisi märke arvesse ei võeta.

Veeremile, mille valdajate asukohariigis ei kasutata ladina tähestikku, võib VKMi järele kaldkriipsuga („/”) eraldatult kanda VKMi vaste nende oma tähestikus. Andmete töötlemisel kõnealust VKMi vastet arvesse ei võeta.

3.   Sätted veeremi valdaja tähise määramise kohta

Veeremi valdajale võib anda rohkem kui ühe VKMi, kui:

| — | veeremi valdajal on ametlik nimi rohkem kui ühes keeles; |
| --- | --- |

—

veeremi valdajal on ametlik nimi rohkem kui ühes keeles;

| — | veeremi valdajal on mõistlik põhjus eri veeremiparkide eristamiseks oma organisatsiooni sees. |
| --- | --- |

—

veeremi valdajal on mõistlik põhjus eri veeremiparkide eristamiseks oma organisatsiooni sees.

Ettevõtete grupile võib anda ühe VKMi, kui:

| — | nad kuuluvad ühele korporatiivsele struktuurile (nt valdusühing); |
| --- | --- |

—

nad kuuluvad ühele korporatiivsele struktuurile (nt valdusühing);

| — | nad kuuluvad ühele korporatiivsele struktuurile, mis on määranud ja volitanud oma struktuuris ühe organisatsiooni kõikide teiste nimel tegutsema; |
| --- | --- |

—

nad kuuluvad ühele korporatiivsele struktuurile, mis on määranud ja volitanud oma struktuuris ühe organisatsiooni kõikide teiste nimel tegutsema;

| — | nad on volitanud enda nimel tegutsema ühe iseseisva juriidilise isiku ja valdajaks on see juriidiline isik. |
| --- | --- |

—

nad on volitanud enda nimel tegutsema ühe iseseisva juriidilise isiku ja valdajaks on see juriidiline isik.

4.   Veeremi valdaja tähiste register ja määramise kord

VKMide register on avalik ja seda uuendatakse reaalajas.

VKMi saamise taotlus esitatakse taotleja pädevale riigiasutusele, kes edastab selle ERA-le. VKMi võib kasutada pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

VKMi omanik peab pädevat riigiasutust teavitama VKMi kasutamise lõpetamisest ning pädev riigiasutus edastab vastavad andmed ERA-le. VKM tunnistatakse kehtetuks, kui valdaja on tõendanud, et kogu asjaomasel veeremil on märgistus muudetud. Järgmise kümne aasta jooksul sama VKMi uuesti välja ei anta, välja arvatud algsele omanikule või tema taotlusel mõnele teisele omanikule.

VKMi võib üle anda teisele omanikule, kes on algse omaniku õigusjärglane. VKM kehtib seni, kui VKMi omanik muudab oma nime selliselt, et nimi ei sarnane VKMiga.

LISA P.2.

NUMBRI JA SEONDUVA TÄHTMÄRGISTUSE KANDMINE VEEREMI KERELE

1.   Välismärgistuse üldine kord

Märgistuse pealekandmiseks kasutatavad suurtähed ja numbrid peavad olema vähemalt 80 mm kõrgused, kirjavahetuse kvaliteediga sans serif kirjatüübis. Väiksemat kõrgust võib kasutada üksnes juhul, kui märgistust pole võimalik paigutada mujale kui alusvankri äärtele.

Märgistus ei tohi paikneda kõrgemal kui 2 m rööpa pealispinnast.

2.   Vagunid

Märgistus kantakse vagunikeredele järgmiselt:

| 23 | TEN | |
| --- | --- | --- |
| 80 | -RFC | |
| 7369 | | 553–4 |
| Zcs | | |
| 31 | TEN | |
| 80 | -DB | |
| 0691 | | 235–2 |
| Tanoos | | |
| 33 | TEN | |
| 84 | -ACTS | |
| 47|96 | | 100–8 |
| Slpss | | |

23

TEN

80

-RFC

7369

553–4

Zcs

31

TEN

80

-DB

0691

235–2

Tanoos

33

TEN

84

-ACTS

47|96

100–8

Slpss

Vagunitele, mille kerel ei ole selliseks paigutuseks piisavalt ruumi, eelkõige platvormvagunitele, paigutatakse märgistus järgmiselt:

| 01 87 3320 644–7 |
| --- |
| TEN | -SNCF | Ks |

01 87 3320 644–7

TEN

-SNCF

Ks

Kui vagunile kantakse üks või mitu riigisisese tähendusega märgistustähte, peavad need järgnema rahvusvahelisele tähtmärgistusele ja olema sellest sidekriipsuga eraldatud järgmiselt:

| 01 87 3320 644–7 |
| --- |
| TEN | -SNCF | Ks-xy |

01 87 3320 644–7

TEN

-SNCF

Ks-xy

3.   Rööbasbussid ja reisivagunid

Number kantakse veeremi mõlemale küljele järgmiselt:

| -SNCF | 61 87 - 7 |
| --- | --- |
| | B10 tu |

-SNCF

61 87 - 7

B10 tu

Veeremi registreerimisriigi tähis ja tehniliste omaduste tähis trükitakse vahetult Euroopa raudteeveeremi numbri ette, taha või alla.

Juhikabiiniga rööbasbusside korral peab Euroopa raudteeveeremi number olema kirjas ka kabiini sees.

4.   Vedurid, vedukid ja eriveerem

Euroopa raudteeveeremi number peab olema kantud vedava raudteeveeremi mõlemale küljele järgmiselt:

92 10 1108 062–6

Euroopa raudteeveeremi number peab olema kirjas ka vedava raudteeveeremi igas kabiinis.

Valdaja võib Euroopa raudteeveeremi numbrist suuremate tähtedega lisada ka omapoolse tööks vajaliku numbermärgistuse (mis koosneb üldjuhul seerianumbrist ja sellele lisatud tähtkoodist). Oma numbermärgistuse asukoha valib valdaja; Euroopa raudteeveeremi numbrit peab aga olema võimalik kergelt eristada valdaja numbermärgistusest.

LISA P.3.

KONTROLLNUMBRI KINDLAKSMÄÄRAMISE KORD (12. NUMBER)

Kontrollnumber määratakse kindlaks järgmiselt:

| — | põhinumbris paariskohtadel olevad numbrid võetakse (paremalt vasakule) nende arvulises väärtuses; |
| --- | --- |

—

põhinumbris paariskohtadel olevad numbrid võetakse (paremalt vasakule) nende arvulises väärtuses;

| — | põhinumbris paaritutel kohtadel olevad numbrid (paremalt vasakule) korrutatakse kahega; |
| --- | --- |

—

põhinumbris paaritutel kohtadel olevad numbrid (paremalt vasakule) korrutatakse kahega;

| — | seejärel leitakse paariskohtadel olevate numbrite ja paaritutel kohtadel saadud korrutisi märkivate numbrite summa; |
| --- | --- |

—

seejärel leitakse paariskohtadel olevate numbrite ja paaritutel kohtadel saadud korrutisi märkivate numbrite summa;

| — | võetakse selle summa üheliste arv; |
| --- | --- |

—

võetakse selle summa üheliste arv;

| — | kontrollnumber on arv, mis on vajalik üheliste arvu viimiseks kümneni; kui üheliste arv on null, on ka kontrollnumber null. |
| --- | --- |

—

kontrollnumber on arv, mis on vajalik üheliste arvu viimiseks kümneni; kui üheliste arv on null, on ka kontrollnumber null.

Näited

| 1. | Oletagem, et põhinumber on | 3 | 3 | 8 | 4 | 4 | 7 | 9 | 6 | 1 | 0 | 0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kordaja | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| | 6 | 3 | 16 | 4 | 8 | 7 | 18 | 6 | 2 | 0 | 0 |

1.

Oletagem, et põhinumber on

3

3

8

4

4

7

9

6

1

0

0

Kordaja

2

1

2

1

2

1

2

1

2

1

2

6

3

16

4

8

7

18

6

2

0

0

Summa: 6 + 3 + 1 + 6 + 4 + 8 + 7 + 1 + 8 + 6 + 2 + 0 + 0 = 52

Selle summa üheliste arv on 2.

Kontrollnumber on seega 8 ning põhinumbrist saab registreerimisnumber 33 84 4796 100 - 8.

| 2. | Oletagem, et põhinumber on | 3 | 1 | 5 | 1 | 3 | 3 | 2 | 0 | 1 | 9 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kordaja | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| | 6 | 1 | 10 | 1 | 6 | 3 | 4 | 0 | 2 | 9 | 16 |

2.

Oletagem, et põhinumber on

3

1

5

1

3

3

2

0

1

9

8

Kordaja

2

1

2

1

2

1

2

1

2

1

2

6

1

10

1

6

3

4

0

2

9

16

Summa: 6 + 1 + 1 + 0 + 1 + 6 + 3 + 4 + 0 + 2 + 9 + 1 + 6 = 40

Selle summa üheliste arv on 0.

Kontrollnumber on seega 0 ning põhinumbrist saab registreerimisnumber 31 51 3320 198 - 0.

LISA P.4.

VEEREMI REGISTREERIMISRIIKIDE KOODID (3.–4. NUMBER JA LÜHEND)

Andmed kolmandate riikide kohta on üksnes informatiivsed.

| Riigid | Riigi tähtkood (2 4 5 9) | Riigi numberkood |
| --- | --- | --- |
| Albaania | AL | 41 |
| Alžeeria | DZ | 92 |
| Armeenia | AM | 58 |
| Austria | A | 81 |
| Aserbaidžaan | AZ | 57 |
| Valgevene | BY | 21 |
| Belgia | B | 88 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | BIH | 49 |
| Bulgaaria | BG | 52 |
| Hiina | RC | 33 |
| Horvaatia | HR | 78 |
| Kuuba | CU (2 4 5 9) | 40 |
| Küpros | CY | |
| Tšehhi | CZ | 54 |
| Taani | DK | 86 |
| Egiptus | ET | 90 |
| Eesti | EST | 26 |
| Soome | FIN | 10 |
| Prantsusmaa | F | 87 |
| Georgia | GE | 28 |
| Saksamaa | D | 80 |
| Kreeka | GR | 73 |
| Ungari | H | 55 |
| Iraan | IR | 96 |
| Iraak | IRQ (2 4 5 9) | 99 |
| Iirimaa | IRL | 60 |
| Iisraeliga | IL | 95 |
| Itaalia | I | 83 |
| Jaapan | J | 42 |
| Kasahstan | KZ | 27 |
| Kyrgyzstan | KS | 59 |
| Läti | LV | 25 |
| Liibanon | RL | 98 |
| Liechtenstein | FL | |
| Leedu | LT | 24 |
| Luksemburg | L | 82 |
| Makedoonia | MK | 65 |
| Malta | M | |
| Moldova | MD (2 4 5 9) | 23 |
| Monaco | MC | |
| Mongoolia | MGL | 31 |
| Montenegro | ME | 62 |
| Maroko | MA | 93 |
| Madalmaad | NL | 84 |
| Põhja-Korea | PRK (2 4 5 9) | 30 |
| Norra | N | 76 |
| Poola | PL | 51 |
| Portugal | P | 94 |
| Rumeenia | RO | 53 |
| Venemaa | RUS | 20 |
| Serbia | SRB | 72 |
| Slovakkia | SK | 56 |
| Sloveenia | SLO | 79 |
| Lõuna-Korea | ROK | 61 |
| Hispaania | E | 71 |
| Rootsi | SE | 74 |
| Šveits | CH | 85 |
| Süüria | SYR | 97 |
| Tadžikistan | TJ | 66 |
| Tuneesia | TN | 91 |
| Türgi | TR | 75 |
| Türkmenistan | TM | 67 |
| Ukraina | UA | 22 |
| Ühendkuningriik | GB | 70 |
| Usbekistan | UZ | 29 |
| Vietnam | VN (2 4 5 9) | 32 |

Riigid

Riigi tähtkood (2 4 5 9)

Riigi numberkood

Albaania

AL

41

Alžeeria

DZ

92

Armeenia

AM

58

Austria

A

81

Aserbaidžaan

AZ

57

Valgevene

BY

21

Belgia

B

88

Bosnia ja Hertsegoviina

BIH

49

Bulgaaria

BG

52

Hiina

RC

33

Horvaatia

HR

78

Kuuba

CU (2 4 5 9)

40

Küpros

CY

Tšehhi

CZ

54

Taani

DK

86

Egiptus

ET

90

Eesti

EST

26

Soome

FIN

10

Prantsusmaa

F

87

Georgia

GE

28

Saksamaa

D

80

Kreeka

GR

73

Ungari

H

55

Iraan

IR

96

Iraak

IRQ (2 4 5 9)

99

Iirimaa

IRL

60

Iisraeliga

IL

95

Itaalia

I

83

Jaapan

J

42

Kasahstan

KZ

27

Kyrgyzstan

KS

59

Läti

LV

25

Liibanon

RL

98

Liechtenstein

FL

Leedu

LT

24

Luksemburg

L

82

Makedoonia

MK

65

Malta

M

Moldova

MD (2 4 5 9)

23

Monaco

MC

Mongoolia

MGL

31

Montenegro

ME

62

Maroko

MA

93

Madalmaad

NL

84

Põhja-Korea

PRK (2 4 5 9)

30

Norra

N

76

Poola

PL

51

Portugal

P

94

Rumeenia

RO

53

Venemaa

RUS

20

Serbia

SRB

72

Slovakkia

SK

56

Sloveenia

SLO

79

Lõuna-Korea

ROK

61

Hispaania

E

71

Rootsi

SE

74

Šveits

CH

85

Süüria

SYR

97

Tadžikistan

TJ

66

Tuneesia

TN

91

Türgi

TR

75

Türkmenistan

TM

67

Ukraina

UA

22

Ühendkuningriik

GB

70

Usbekistan

UZ

29

Vietnam

VN (2 4 5 9)

32

LISA P.5.

KOOSTALITLUSVÕIME TÄHTMÄRGISTUS

„TEN”: järgmistele tingimustele vastav veerem:

vastab kõigile kasutuselevõtuloa saamise ajal kehtivatele asjakohastele KTKdele ja on saanud kasutuselevõtuloa kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 22 lõikega 1;

on saanud kõikides liikmesriikides kehtiva kasutuselevõtuloa kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 23 lõikega 1 või kõik liikmesriigid on andnud veeremile eraldi kasutuselevõtuloa.

„PPV/PPW”: veerem, mis vastab PPV/PPW või PGW lepingule (OSJD riikides)

(originaal: PPV/PPW:ППВ (Правила пользования вагонами в международном сообщении; PGW: Правила Пользования Грузовыми Вагонами)

Märkused:

| a) | märgistust „TEN” kandvad veeremiüksused vastavad lisas P.6 täpsustatud veereminumbri esimese numbri koodidele 0–3; |
| --- | --- |

a)

märgistust „TEN” kandvad veeremiüksused vastavad lisas P.6 täpsustatud veereminumbri esimese numbri koodidele 0–3;

| b) | veeremiüksused, millel ei ole kõikides liikmesriikides kehtivat kasutuselevõtuluba, peavad kandma märgistust, kus on näidatud liikmesriigid, kus luba kehtib. Kasutuselevõtuloa andnud liikmesriikide loetelu tuleb esitada järgmiste jooniste alusel, kus D tähistab esimese loa andnud liikmesriiki (antud näites Saksamaa) ja F tähistab teise loa andnud riiki (antud näites Prantsusmaa). Liikmesriigid kodeeritakse vastavalt lisale P.4. See võib hõlmata nii KTK-le vastavaid kui ka mittevastavaid veeremiüksuseid. Need veeremiüksused vastavad lisas P.6 täpsustatud veereminumbri esimese numbri koodidele 4 või 8. |
| --- | --- |

b)

veeremiüksused, millel ei ole kõikides liikmesriikides kehtivat kasutuselevõtuluba, peavad kandma märgistust, kus on näidatud liikmesriigid, kus luba kehtib. Kasutuselevõtuloa andnud liikmesriikide loetelu tuleb esitada järgmiste jooniste alusel, kus D tähistab esimese loa andnud liikmesriiki (antud näites Saksamaa) ja F tähistab teise loa andnud riiki (antud näites Prantsusmaa). Liikmesriigid kodeeritakse vastavalt lisale P.4. See võib hõlmata nii KTK-le vastavaid kui ka mittevastavaid veeremiüksuseid. Need veeremiüksused vastavad lisas P.6 täpsustatud veereminumbri esimese numbri koodidele 4 või 8.

Image

Image

LISA P.6.

VAGUNITE PUHUL KASUTATAVAD KOOSTALITLUSVÕIME KOODID (1.-2. NUMBER)

| | 2. number
  1. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 2. number
  1. number |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Rööpmelaius | fikseeritud või muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud või muudetav | Rööpmelaius | |
| TEN (2 4 5 9)

  ja/või
  COTIF (3 6 10)

  ja/või
  PPV/PPW | 0 | telgedega | Ei kasutata | TEN (2 4 5 9) ja/või COTIFi vagunid | ei kasutata (8) | PPV/PPW vagunid
  (muudetava rööpmelaiusega) | telgedega | 0 |
| 1 | kandevankritega | kandevankritega | 1 |
| TEN (2 4 5 9)

  ja/või
  COTIF (3 6 10)

  ja/või
  PPV/PPW | 2 | telgedega | TEN (2 4 5 9) ja/või COTIFi vagunid | PPV/PPW vagunid
  (fikseeritud rüüpmevahega) | telgedega | 2 |
| 3 | kandevankritega | kandevankritega | 3 |
| Muud vagunid | 4 | telgedega (7 11) | hooldusvagunid | Muud vagunid | Tehniliste omaduste erinummerdusega vagunid, mida ei võeta kasutusele ELis | telgedega | 4 |
| 8 | kandevankritega (7 11) | kandevankritega | 8 |
| | | Liiklus | Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | | |
| | 1. number
  2. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 1. number
  2. number |

2. number

1. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

2. number

1. number

Rööpmelaius

fikseeritud või muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud või muudetav

Rööpmelaius

TEN (2 4 5 9)

ja/või

COTIF (3 6 10)

ja/või

PPV/PPW

0

telgedega

Ei kasutata

TEN (2 4 5 9) ja/või COTIFi vagunid

ei kasutata (8)

PPV/PPW vagunid

(muudetava rööpmelaiusega)

telgedega

0

1

kandevankritega

kandevankritega

1

TEN (2 4 5 9)

ja/või

COTIF (3 6 10)

ja/või

PPV/PPW

2

telgedega

TEN (2 4 5 9) ja/või COTIFi vagunid

PPV/PPW vagunid

(fikseeritud rüüpmevahega)

telgedega

2

3

kandevankritega

kandevankritega

3

Muud vagunid

4

telgedega (7 11)

hooldusvagunid

Muud vagunid

Tehniliste omaduste erinummerdusega vagunid, mida ei võeta kasutusele ELis

telgedega

4

8

kandevankritega (7 11)

kandevankritega

8

Liiklus

Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

1. number

2. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

1. number

2. number

LISA P.7

REISIVAGUNITE RAHVUSVAHELISES LIIKLUSES KASUTATAVUSE KOODID (1.–2. NUMBER)

| | Riigisisene liiklus | TEN (2 4 5 9) a ja/või COTIF (3 6 10) ja/või PPV/PPW | Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | TEN (2 4 5 9) ja/või COTIF (3 6 10) | PPV/PPW |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. number
  1. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| 5 | Riigisiseses liikluses kasutatavad vagunid | Fikseeritud rööpmelaiusega kliimaseadmega vagunid (sh autovagunid) | Muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) kliimaseadmeta vagunid | Ei kasutata | Muudetava rööpmelaiusega (1435/1668) kliimaseadmeta vagunid | Ajalooline raudteeveerem | Ei kasutata (7 11) | Fikseeritud rööpmelaiusega veerem | Kandevankri vahetamisega muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) veerem | Telgedega muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) veerem |
| 6 | Hooldusveerem | Fikseeritud rööpmelaiusega kliimaseadmega veerem | Muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) kliimaseadmega veerem | Hooldusveerem | Muudetava rööpmelaiusega (1435/1668) kliimaseadmega veerem | Autovagunid | Ei kasutata (7 11) |
| 7 | Kliimaseadmega ja õhukindel veerem | Ei kasutata | Ei kasutata | Kliimaseadmega ja õhukindel fikseeritud rööpmelaiusega veerem | Ei kasutata | Muu veerem | Ei kasutata | Ei kasutata | Ei kasutata | Ei kasutata |

Riigisisene liiklus

TEN (2 4 5 9) a ja/või COTIF (3 6 10) ja/või PPV/PPW

Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

TEN (2 4 5 9) ja/või COTIF (3 6 10)

PPV/PPW

2. number

1. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

5

Riigisiseses liikluses kasutatavad vagunid

Fikseeritud rööpmelaiusega kliimaseadmega vagunid (sh autovagunid)

Muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) kliimaseadmeta vagunid

Ei kasutata

Muudetava rööpmelaiusega (1435/1668) kliimaseadmeta vagunid

Ajalooline raudteeveerem

Ei kasutata (7 11)

Fikseeritud rööpmelaiusega veerem

Kandevankri vahetamisega muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) veerem

Telgedega muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) veerem

6

Hooldusveerem

Fikseeritud rööpmelaiusega kliimaseadmega veerem

Muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) kliimaseadmega veerem

Hooldusveerem

Muudetava rööpmelaiusega (1435/1668) kliimaseadmega veerem

Autovagunid

Ei kasutata (7 11)

7

Kliimaseadmega ja õhukindel veerem

Ei kasutata

Ei kasutata

Kliimaseadmega ja õhukindel fikseeritud rööpmelaiusega veerem

Ei kasutata

Muu veerem

Ei kasutata

Ei kasutata

Ei kasutata

Ei kasutata

LISA P.8

VEDAVA RAUDTEEVEEREMI LIIGID NING PÜSIVALT VÕI EELNEVALT KOOSTATUD RONGIKOOSSEIS (1.–2. NUMBER)

Esimene number on „9”.

Kui teine number tähistab vedava raudteeveeremi liiki, on kohustuslikud järgmised koodid:

| Kood | Veeremi põhitüüp |
| --- | --- |
| 0 | Mitmesugused |
| 1 | Elektrivedur |
| 2 | Diiselvedur |
| 3 | Elektriline mootorrong (kiirrong) (veduk või haagis) |
| 4 | Elektriline mootorrong (v.a kiirrong) (veduk või haagis) |
| 5 | Diisel-mootorrong (veduk või haagis) |
| 6 | Eriotstarbeline haagis |
| 7 | Elektriline manöövervedur |
| 8 | Diisel-manöövervedur |
| 9 | Eriveerem |

Kood

Veeremi põhitüüp

0

Mitmesugused

1

Elektrivedur

2

Diiselvedur

3

Elektriline mootorrong (kiirrong) (veduk või haagis)

4

Elektriline mootorrong (v.a kiirrong) (veduk või haagis)

5

Diisel-mootorrong (veduk või haagis)

6

Eriotstarbeline haagis

7

Elektriline manöövervedur

8

Diisel-manöövervedur

9

Eriveerem

LISA P.9

VAGUNITE STANDARDNE NUMBERMÄRGISTUS (5.–8. NUMBER)

Käesolevas lisas sätestatakse vaguni tehniliste põhiomadustega seotud numbriline märgistus ja see avaldatakse ERA veebilehel (www.era.europa.eu).

Uue koodi taotlus esitatakse registreerimisüksusele (vastavalt otsusele 2007/756/EÜ) ja saadetakse ERA-le. Uut koodi võib kasutada alles pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

LISA P.10

REISIVAGUNITE TEHNILISTE OMADUSTE KOODID (5.–6. NUMBER)

Lisa P.10 avaldatakse ERA veebilehel (www.era.europa.eu).

Uue koodi taotlus esitatakse registreerimisüksusele (vastavalt otsusele 2007/756/EÜ) ja saadetakse ERA-le. Uut koodi võib kasutada alles pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

LISA P.11.

ERIVEEREMI TEHNILISTE OMADUSTE KOODID (6.–8. NUMBER)

Lisa P.11 avaldatakse ERA veebilehel (www.era.europa.eu).

Uue koodi taotlus esitatakse registreerimisüksusele (vastavalt otsusele 2007/756/EÜ) ja saadetakse ERA-le. Uut koodi võib kasutada alles pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

LISA P.12

VAGUNITE TÄHTMÄRGISTUS, V.A LIIGEND- JA MOOTORRONGIVAGUNID

Lisa P.12 avaldatakse ERA veebilehel (www.era.europa.eu).

Uue koodi taotlus esitatakse registreerimisüksusele (vastavalt otsusele 2007/756/EÜ) ja saadetakse ERA-le. Uut koodi võib kasutada alles pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

LISA P.13

REISIVAGUNITE TÄHTMÄRGISTUS

Lisa P.13 avaldatakse ERA veebilehel (www.era.europa.eu).

Uue koodi taotlus esitatakse registreerimisüksusele (vastavalt otsusele 2007/756/EÜ) ja saadetakse ERA-le. Uut koodi võib kasutada alles pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

| 6) | Lisa P.14 tunnistatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

6)

Lisa P.14 tunnistatakse kehtetuks.

---

(1)  Eriveeremil peab number olema konkreetses riigis kordumatu esimese numbri ning viie viimase tehniliste omaduste numbri ja seerianumbri osas.

1

(2)  NMBS/SNCB osas võib jätkata ringistatud üksiku B-tähe kasutamist.

2

(3)  Diakriitilised märgid on tähtedel À, Ç, Ö, Č, Ž, Å jne olevad rõhumärgid. Eritähed, näiteks Ø ja Æ, esitatakse ühe tähena; kordumatuse kontrollimisel loetakse, et Ø on O ja Æ on A.

3

(4)  Vastavalt 1949. aasta konventsiooni liites 4 ja 1968. aasta maanteevedude konventsiooni artikli 45 lõikes 4 kirjeldatud tähelisele koodisüsteemile.

4

(5)  Vagunid, mille võib olla märgistus „TEN”, vt lisa P.5.

5

(6)  Kaasa arvatud vagunid, mis olemasolevate normide kohaselt kannavad käesolevas tabelis kindlaksmääratud numbreid. COTIF: kasutuselvõtu ajal rahvusvahelise raudteevedude konventsiooni (COTIF) reeglitele vastav veeremiüksus.

6

(7)  Fikseeritud või muudetav rööpmelaius.

7

(8)  Ei kohaldata I kategooria vagunite suhtes (reguleeritava temperatuuriga vagunid); ei kasutata uue kasutuselevõetud veeremi suhtes.

8

(9)  Vastavus kohaldatavatele KTKdele, vt lisa P.5.

9

(10)  Kaasa arvatud veerem, mis olemasolevate normide kohaselt kannab käesolevas tabelis kindlaksmääratud numbreid. COTIF: kasutuselvõtu ajal rahvusvahelise raudteevedude konventsiooni (COTIF) reeglitele vastav veeremiüksus.

10

(11)  Ei kohaldata juba kasutuses olevate fikseeritud rööpmelaiusega vagunite suhtes (56) ja muudetava rööpmelaiusega vagunite (66) suhtes; ei kasutata uue veeremi puhul.

11

---

| 26.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 280/59 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 280/59

---

KOMISJONI OTSUS,

22. oktoober 2010,

millega muudetakse otsust 2008/866/EÜ kohaldamisaja osas

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7183 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/641/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b alapunkti i,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 12. novembri 2008. aasta otsus 2008/866/EÜ erakorraliste meetmete kohta, millega peatatakse inimtoiduks ettenähtud kahepoolmeliste molluskite import Peruust, (2) võeti vastu seetõttu, et teatavad Peruust imporditud kahepoolmelised molluskid olid saastunud A-hepatiidi viirusega (HAV) ning tehti kindlaks, et nendest sai alguse A-hepatiidi puhang inimestel. Kõnealust otsust kohaldati esialgu kuni 31. märtsini 2009, kuid kohaldamisaega pikendati kuni 30. novembrini 2010 komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsusega 2009/862/EÜ, millega muudetakse otsust 2008/866/EÜ kohaldamisaja osas (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 12. novembri 2008. aasta otsus 2008/866/EÜ erakorraliste meetmete kohta, millega peatatakse inimtoiduks ettenähtud kahepoolmeliste molluskite import Peruust, (2) võeti vastu seetõttu, et teatavad Peruust imporditud kahepoolmelised molluskid olid saastunud A-hepatiidi viirusega (HAV) ning tehti kindlaks, et nendest sai alguse A-hepatiidi puhang inimestel. Kõnealust otsust kohaldati esialgu kuni 31. märtsini 2009, kuid kohaldamisaega pikendati kuni 30. novembrini 2010 komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsusega 2009/862/EÜ, millega muudetakse otsust 2008/866/EÜ kohaldamisaja osas (3).

| (2) | Peruu ametiasutused on esitanud mõningast teavet parandusmeetmete kohta, mis kehtestati kontrolli parandamiseks liitu eksporditavate kahepoolsete molluskite tootmise üle. |
| --- | --- |

(2)

Peruu ametiasutused on esitanud mõningast teavet parandusmeetmete kohta, mis kehtestati kontrolli parandamiseks liitu eksporditavate kahepoolsete molluskite tootmise üle.

| (3) | Komisjon korraldas 2009. aasta septembris kontrollkäigu, et hinnata liitu eksportimiseks ettenähtud kahepoolmeliste molluskite ja kalandustoodete tootmise kontrollisüsteeme. Kontrollkäigu tulemusena järeldati, et Peruu ametiasutused kohaldavad parandusmeetmeid, millest nad teatasid pärast A-hepatiidi puhangut. Kontrollkäigu ajal ei olnud meetmed siiski täielikult rakendatud. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon korraldas 2009. aasta septembris kontrollkäigu, et hinnata liitu eksportimiseks ettenähtud kahepoolmeliste molluskite ja kalandustoodete tootmise kontrollisüsteeme. Kontrollkäigu tulemusena järeldati, et Peruu ametiasutused kohaldavad parandusmeetmeid, millest nad teatasid pärast A-hepatiidi puhangut. Kontrollkäigu ajal ei olnud meetmed siiski täielikult rakendatud.

| (4) | Peruu ametiasutused teatasid hiljuti komisjonile, et nad on parandusmeetmete rakendamise lõpule viinud. Tarbijate tervise kaitse eesmärgil on vaja jätkata otsusega 2008/866/EÜ ettenähtud kaitsemeetmete kohaldamist niikaua, kuni komisjon on kindlaks teinud, et Peruu on parandusmeetmete rakendamise lõpule viinud, ja jõudnud järeldusele, et Peruus toodetud ja liitu eksportimiseks ettenähtud kahepoolmelised molluskid vastavad liidu õigusaktidega ettenähtud tingimustele. |
| --- | --- |

(4)

Peruu ametiasutused teatasid hiljuti komisjonile, et nad on parandusmeetmete rakendamise lõpule viinud. Tarbijate tervise kaitse eesmärgil on vaja jätkata otsusega 2008/866/EÜ ettenähtud kaitsemeetmete kohaldamist niikaua, kuni komisjon on kindlaks teinud, et Peruu on parandusmeetmete rakendamise lõpule viinud, ja jõudnud järeldusele, et Peruus toodetud ja liitu eksportimiseks ettenähtud kahepoolmelised molluskid vastavad liidu õigusaktidega ettenähtud tingimustele.

| (5) | Seepärast on asjakohane pikendada otsuse 2008/866/EÜ kohaldamist kuni 30. novembrini 2011, ilma et see piiraks komisjoni õigust kõnealuseid meetmeid muuta, tühistada või pikendada, kui saadakse uut teavet olukorra muutumisest Peruus või kui komisjoni teenistuste kontrollkäigu tulemused seda õigustavad. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on asjakohane pikendada otsuse 2008/866/EÜ kohaldamist kuni 30. novembrini 2011, ilma et see piiraks komisjoni õigust kõnealuseid meetmeid muuta, tühistada või pikendada, kui saadakse uut teavet olukorra muutumisest Peruus või kui komisjoni teenistuste kontrollkäigu tulemused seda õigustavad.

| (6) | Seepärast tuleks otsust 2008/866/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks otsust 2008/866/EÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2008/866/EÜ artiklis 5 asendatakse kuupäev „30. november 2010” kuupäevaga „30. november 2011”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. oktoober 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 307, 18.11.2008, lk 9.

2

(3)  ELT L 314, 1.12.2009, lk 90.

3

---

| 26.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 280/60 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 280/60

---

KOMISJONI OTSUS,

25. oktoober 2010,

millega kinnitatakse Kreekas kasutatav searümpade liigitusmeetod

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7230 all)

(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)

(2010/642/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkti m koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.IV alapunktis 1 on sätestatud, et tailihasisaldust hinnatakse vastavalt komisjoni kinnitatud liigitusmeetoditele; sellisteks meetoditeks võivad olla üksnes statistiliselt tõestatud hindamismeetodid, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel. Liigitusmeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale. Kõnealune statistiline viga on määratletud komisjoni 10. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1249/2008 (milles sätestatakse ühenduse looma-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade ning kõnealuste klassifitseerimisskaalade kohastest hindadest teatamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artikli 23 lõikes 3. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.IV alapunktis 1 on sätestatud, et tailihasisaldust hinnatakse vastavalt komisjoni kinnitatud liigitusmeetoditele; sellisteks meetoditeks võivad olla üksnes statistiliselt tõestatud hindamismeetodid, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel. Liigitusmeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale. Kõnealune statistiline viga on määratletud komisjoni 10. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1249/2008 (milles sätestatakse ühenduse looma-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade ning kõnealuste klassifitseerimisskaalade kohastest hindadest teatamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artikli 23 lõikes 3.

| (2) | Kreeka on taotlenud komisjonilt luba eemaldatud nahaga searümpade liigitusmeetodi kasutamiseks. Kõnealune liikmesriik on esitanud määruse (EÜ) nr 1249/2008 artikli 23 lõikega 4 ette nähtud protokolli esimeses osas rümpade naha ühtlaselt eemaldamise üksikasjaliku kirjelduse ning kõnealuse protokolli teises osas selle proovidissekteerimise tulemused. Mõlemad protokollid esitati teistele liikmesriikidele põllumajandustoodete ühise turukorralduse korralduskomitees 2008., 2009. ja 2010. aastal. |
| --- | --- |

(2)

Kreeka on taotlenud komisjonilt luba eemaldatud nahaga searümpade liigitusmeetodi kasutamiseks. Kõnealune liikmesriik on esitanud määruse (EÜ) nr 1249/2008 artikli 23 lõikega 4 ette nähtud protokolli esimeses osas rümpade naha ühtlaselt eemaldamise üksikasjaliku kirjelduse ning kõnealuse protokolli teises osas selle proovidissekteerimise tulemused. Mõlemad protokollid esitati teistele liikmesriikidele põllumajandustoodete ühise turukorralduse korralduskomitees 2008., 2009. ja 2010. aastal.

| (3) | Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomase liigitusmeetodi tingimused on täidetud. Seepärast tuleks lubada Kreekal kõnealuse liigitusmeetodi kasutamine. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomase liigitusmeetodi tingimused on täidetud. Seepärast tuleks lubada Kreekal kõnealuse liigitusmeetodi kasutamine.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.III teise lõigu kohaselt võib liikmesriikidel lubada näha ette searümpade kõnealuse punkti esimeses lõigus määratletud standardesitusviisist erinev esitusviis, muu hulgas sel juhul, kui liikmesriikide territooriumil kehtiv tavaline kaubandustava erineb kõnealusest standardesitusviisist. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.III teise lõigu kohaselt võib liikmesriikidel lubada näha ette searümpade kõnealuse punkti esimeses lõigus määratletud standardesitusviisist erinev esitusviis, muu hulgas sel juhul, kui liikmesriikide territooriumil kehtiv tavaline kaubandustava erineb kõnealusest standardesitusviisist.

| (5) | Kreeka on komisjonile täpsustanud, et Kreeka mõne tapamaja kaubandustava kohaselt on lisaks esimeses lõigus nõutud keele, harjaste, sõrgade, suguorganite, neerurasva, neerude ja vahelihase eemaldamisele nõutud ka searümbalt naha eemaldamine. Seepärast peaks Kreekale lubama kõnealust esitusviisi, mis erineb standardesitusviisist. |
| --- | --- |

(5)

Kreeka on komisjonile täpsustanud, et Kreeka mõne tapamaja kaubandustava kohaselt on lisaks esimeses lõigus nõutud keele, harjaste, sõrgade, suguorganite, neerurasva, neerude ja vahelihase eemaldamisele nõutud ka searümbalt naha eemaldamine. Seepärast peaks Kreekale lubama kõnealust esitusviisi, mis erineb standardesitusviisist.

| (6) | Seadme ja liigitusmeetodi muutmine on lubatud üksnes komisjoni uue otsusega, mis võetakse vastu omandatud kogemusi silmas pidades. Sel põhjusel võidakse praegune luba tühistada. |
| --- | --- |

(6)

Seadme ja liigitusmeetodi muutmine on lubatud üksnes komisjoni uue otsusega, mis võetakse vastu omandatud kogemusi silmas pidades. Sel põhjusel võidakse praegune luba tühistada.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kreekas lubatakse eemaldatud nahaga searümpade liigitamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.IV alapunktile 1 kasutada järgmist meetodit: seade nimetusega „Hennessy Grading Probe (HGP 4)” ja sellega seotud hindamismeetod, mille üksikasjad on toodud lisas.

Artikkel 2

Olenemata määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.III esimeses lõigus sätestatud standardesitusviisist võib Kreekas olla searümpadelt enne kaalumist ja liigitamist nahk ühtlaselt eemaldatud. Searümpade noteeringute võrreldavuse tagamiseks kohandatakse sooja rümba registreeritud massi vastavalt järgmisele valemile:

sooja rümba mass = 1,05232 × eemaldatud nahaga rümba mass.

Artikkel 3

Seadme või hindamismeetodi muutmine ei ole lubatud.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 25. oktoober 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 337, 16.12.2008, lk 3.

2

---

LISA

KREEKAS KASUTATAV SEARÜMPADE LIIGITUSMEETOD

| 1. | Eemaldatud nahaga searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „Hennessy Grading Probe (HGP 4)”. |
| --- | --- |

1.

Eemaldatud nahaga searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „Hennessy Grading Probe (HGP 4)”.

| 2. | Seade on varustatud sondiga, mille diameeter on 5,95 millimeetrit (sondi tipus asuva tera juures 6,3 mm), milles on fotodiood (Siemens LED, tüüp LYU 260-EO) ja fotodetektor (tüüp Silonex SLCD-61N1), ning mille mõõteulatus on 0–120 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks HGP 4 seadme või sellega ühendatud arvuti abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud sondiga, mille diameeter on 5,95 millimeetrit (sondi tipus asuva tera juures 6,3 mm), milles on fotodiood (Siemens LED, tüüp LYU 260-EO) ja fotodetektor (tüüp Silonex SLCD-61N1), ning mille mõõteulatus on 0–120 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks HGP 4 seadme või sellega ühendatud arvuti abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 62,400 – 0,495Χ1 – 0,559Χ2 + 0,129Χ3

  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides, |
| --- | --- | --- | --- |
| Χ1 | = | seljapeki (kamarata) paksus millimeetrites, mõõdetuna 8 cm rümba keskjoonest viimase roide kohalt, |
| Χ2 | = | seljapeki (kamarata) paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba keskjoonest kolmanda ja neljanda viimase roide vahelt, |
| Χ3 | = | seljalihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui X2. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 62,400 – 0,495Χ1 – 0,559Χ2 + 0,129Χ3

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides,

Χ1

=

seljapeki (kamarata) paksus millimeetrites, mõõdetuna 8 cm rümba keskjoonest viimase roide kohalt,

Χ2

=

seljapeki (kamarata) paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba keskjoonest kolmanda ja neljanda viimase roide vahelt,

Χ3

=

seljalihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui X2.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

| 26.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 280/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 280/62

---

EUROOPA LIIDU – ŠVEITSI STATISTIKAKOMITEE OTSUS nr 2/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise statistikaalast koostööd käsitleva lepingu A lisa

(2010/643/EL)

EUROOPA LIIDU – ŠVEITSI STATISTIKAKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist lepingut statistikaalase koostöö kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping jõustus 1. jaanuaril 2007 ning lepingu A lisa käsitleb statistikaalaseid õigusakte. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping jõustus 1. jaanuaril 2007 ning lepingu A lisa käsitleb statistikaalaseid õigusakte.

| (2) | Vastu on võetud uued statistikaalased õigusaktid, mis tuleb lisada lepingu A lisasse. Seepärast tuleb A lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

Vastu on võetud uued statistikaalased õigusaktid, mis tuleb lisada lepingu A lisasse. Seepärast tuleb A lisa vastavalt muuta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu A lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Sofia, 1. oktoober 2010

Ühiskomitee nimel

EL delegatsiooni juht

Walter RADERMACHER

Šveitsi delegatsiooni juht

Jürg MARTI

---

(1)  ELT L 90, 28.3.2006, lk 2.

1

---

LISA

„A LISA

ARTIKLIS 2 NIMETATUD STATISTIKAALASED ÕIGUSAKTID

VALDKONDLIK KOHANDUS

| 1. | Käesolevas lisas nimetatud õigusaktides esinevat mõistet „liikmesriik (liikmesriigid)” käsitatakse selliselt, et see hõlmab lisaks asjaomaste ühenduse õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele ka Šveitsi. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas lisas nimetatud õigusaktides esinevat mõistet „liikmesriik (liikmesriigid)” käsitatakse selliselt, et see hõlmab lisaks asjaomaste ühenduse õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele ka Šveitsi.

| 2. | Kui ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse viiteid Euroopa ühenduste majanduse tegevusalade klassifikaatorile (NACE Rev. 1) viidetena Euroopa ühenduste majanduse tegevusalade klassifikaatorile (NACE Rev. 2), nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (1). Viidatud numberkoode käsitatakse vastavate NACE Rev. 2 muudetud numberkoodidena. |
| --- | --- |

2.

Kui ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse viiteid Euroopa ühenduste majanduse tegevusalade klassifikaatorile (NACE Rev. 1) viidetena Euroopa ühenduste majanduse tegevusalade klassifikaatorile (NACE Rev. 2), nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (1). Viidatud numberkoode käsitatakse vastavate NACE Rev. 2 muudetud numberkoodidena.

| 3. | Sätteid, millega nähakse ette, kes kannab vaatluste korraldamise ja muud samalaadsed kulud, käesoleva lepingu suhtes ei kohaldata. |
| --- | --- |

3.

Sätteid, millega nähakse ette, kes kannab vaatluste korraldamise ja muud samalaadsed kulud, käesoleva lepingu suhtes ei kohaldata.

NIMETATUD ÕIGUSAKTID

ETTEVÕTLUSSTATISTIKA

| — | 32008 R 0295: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 295/2008, 11. märts 2008, ettevõtluse struktuurstatistika kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 97, 9.4.2008, lk 13), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 32009 R 0251: komisjoni määrus (EÜ) nr 251/2009, 11. märts 2009 (ELT L 86, 31.3.2009, lk 170); |
| --- | --- | --- |

—

32008 R 0295: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 295/2008, 11. märts 2008, ettevõtluse struktuurstatistika kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 97, 9.4.2008, lk 13), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

32009 R 0251: komisjoni määrus (EÜ) nr 251/2009, 11. märts 2009 (ELT L 86, 31.3.2009, lk 170);

| — | 32009 R 0250: komisjoni määrus (EÜ) nr 250/2009, 11. märts 2009 (ELT L 86, 31.3.2009, lk 1). |
| --- | --- |

—

32009 R 0250: komisjoni määrus (EÜ) nr 250/2009, 11. märts 2009 (ELT L 86, 31.3.2009, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

| a) | Šveits ei ole kohustatud järgima kõnealuses määruses nõutavat andmete piirkondlikku jaotust; |
| --- | --- |

a)

Šveits ei ole kohustatud järgima kõnealuses määruses nõutavat andmete piirkondlikku jaotust;

| b) | Šveits on vabastatud andmete esitamisest NACE Rev. 2 neljanumbrilisel tasemel; |
| --- | --- |

b)

Šveits on vabastatud andmete esitamisest NACE Rev. 2 neljanumbrilisel tasemel;

| c) | Šveits on vabastatud kõnealuse määrusega nõutavate andmete esitamisest tegevusalaüksuste kaupa; |
| --- | --- |

c)

Šveits on vabastatud kõnealuse määrusega nõutavate andmete esitamisest tegevusalaüksuste kaupa;

| d) | IX lisa muutujate 11910, 11930, 16910, 16911, 16930 ja 16931 puhul esitab Šveits andmeid, kasutades võrdlusaastana 2011. aastat; |
| --- | --- |

d)

IX lisa muutujate 11910, 11930, 16910, 16911, 16930 ja 16931 puhul esitab Šveits andmeid, kasutades võrdlusaastana 2011. aastat;

| e) | VII lisa puhul vabastatakse Šveits andmete geograafilise jaotuse esitamisest seerias 7E. |
| --- | --- |

e)

VII lisa puhul vabastatakse Šveits andmete geograafilise jaotuse esitamisest seerias 7E.

| — | 31998 R 2700: komisjoni määrus (EÜ) nr 2700/98, 17. detsember 1998, struktuurilises ettevõtlusstatistikas kasutatavate tunnuste määratluste kohta (EÜT L 344, 18.12.1998, lk 49), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 32002 R 1614: komisjoni määrus (EÜ) nr 1614/2002, 6. september 2002 (EÜT L 244, 12.9.2002, lk 7); |
| --- | --- | --- |

—

31998 R 2700: komisjoni määrus (EÜ) nr 2700/98, 17. detsember 1998, struktuurilises ettevõtlusstatistikas kasutatavate tunnuste määratluste kohta (EÜT L 344, 18.12.1998, lk 49), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

32002 R 1614: komisjoni määrus (EÜ) nr 1614/2002, 6. september 2002 (EÜT L 244, 12.9.2002, lk 7);

| — | 32003 R 1670: komisjoni määrus (EÜ) nr 1670/2003, 1. september 2003 (ELT L 244, 29.9.2003, lk 74). |
| --- | --- |

—

32003 R 1670: komisjoni määrus (EÜ) nr 1670/2003, 1. september 2003 (ELT L 244, 29.9.2003, lk 74).

| — | 31998 R 2701: komisjoni määrus (EÜ) nr 2701/98, 17. detsember 1998, mis käsitleb struktuurilise ettevõtlusstatistika jaoks koostatavaid andmesarju (EÜT L 344, 18.12.1998, lk 81), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 32002 R 1614: komisjoni määrus (EÜ) nr 1614/2002, 6. september 2002 (EÜT L 244, 12.9.2002, lk 7); |
| --- | --- | --- |

—

31998 R 2701: komisjoni määrus (EÜ) nr 2701/98, 17. detsember 1998, mis käsitleb struktuurilise ettevõtlusstatistika jaoks koostatavaid andmesarju (EÜT L 344, 18.12.1998, lk 81), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

32002 R 1614: komisjoni määrus (EÜ) nr 1614/2002, 6. september 2002 (EÜT L 244, 12.9.2002, lk 7);

| — | 32003 R 1669: komisjoni määrus (EÜ) nr 1669/2003, 1. september 2003 (ELT L 244, 29.9.2003, lk 57). |
| --- | --- |

—

32003 R 1669: komisjoni määrus (EÜ) nr 1669/2003, 1. september 2003 (ELT L 244, 29.9.2003, lk 57).

| — | 31998 R 2702: komisjoni määrus (EÜ) nr 2702/98, 17. detsember 1998, mis käsitleb struktuurilise ettevõtlusstatistika edastamise tehnilist vormingut (EÜT L 344, 18.12.1998, lk 102), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 32002 R 1614: komisjoni määrus (EÜ) nr 1614/2002, 6. september 2002 (EÜT L 244, 12.9.2002, lk 7); |
| --- | --- | --- |

—

31998 R 2702: komisjoni määrus (EÜ) nr 2702/98, 17. detsember 1998, mis käsitleb struktuurilise ettevõtlusstatistika edastamise tehnilist vormingut (EÜT L 344, 18.12.1998, lk 102), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

32002 R 1614: komisjoni määrus (EÜ) nr 1614/2002, 6. september 2002 (EÜT L 244, 12.9.2002, lk 7);

| — | 32003 R 1668: komisjoni määrus (EÜ) nr 1668/2003, 1. september 2003 (ELT L 244, 29.9.2003, lk 32); |
| --- | --- |

—

32003 R 1668: komisjoni määrus (EÜ) nr 1668/2003, 1. september 2003 (ELT L 244, 29.9.2003, lk 32);

| — | 32006 R 1792: komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006, 23. oktoober 2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1). |
| --- | --- |

—

32006 R 1792: komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006, 23. oktoober 2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1).

| — | 31999 R 1618: komisjoni määrus (EÜ) nr 1618/1999, 23. juuli 1999, struktuurilise ettevõtlusstatistika kvaliteedi hindamise kriteeriumide kohta (EÜT L 192, 24.7.1999, lk 11). |
| --- | --- |

—

31999 R 1618: komisjoni määrus (EÜ) nr 1618/1999, 23. juuli 1999, struktuurilise ettevõtlusstatistika kvaliteedi hindamise kriteeriumide kohta (EÜT L 192, 24.7.1999, lk 11).

| — | 31999 R 1225: komisjoni määrus (EÜ) nr 1225/1999, 27. mai 1999, mis käsitleb kindlustusteenuste statistika näitajate määratlusi (EÜT L 154, 19.6.1999, lk 1). |
| --- | --- |

—

31999 R 1225: komisjoni määrus (EÜ) nr 1225/1999, 27. mai 1999, mis käsitleb kindlustusteenuste statistika näitajate määratlusi (EÜT L 154, 19.6.1999, lk 1).

| — | 31999 R 1227: komisjoni määrus (EÜ) nr 1227/1999, 28. mai 1999, mis käsitleb kindlustusteenuste statistika edastamise tehnilist vormingut (EÜT L 154, 19.6.1999, lk 75), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 12003 T 003: 16. aprillil 2003. aastal vastu võetud akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33); |
| --- | --- | --- |

—

31999 R 1227: komisjoni määrus (EÜ) nr 1227/1999, 28. mai 1999, mis käsitleb kindlustusteenuste statistika edastamise tehnilist vormingut (EÜT L 154, 19.6.1999, lk 75), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

12003 T 003: 16. aprillil 2003. aastal vastu võetud akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33);

| — | 32006 R 1792: komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006, 23. oktoober 2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1). |
| --- | --- |

—

32006 R 1792: komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006, 23. oktoober 2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1).

| — | 31999 R 1228: komisjoni määrus (EÜ) nr 1228/1999, 28. mai 1999, mis käsitleb kindlustusteenuste statistika jaoks koostatavaid andmesarju (EÜT L 154, 19.6.1999, lk 91), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 12003 T 003: 16. aprillil 2003. aastal vastu võetud akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33); |
| --- | --- | --- |

—

31999 R 1228: komisjoni määrus (EÜ) nr 1228/1999, 28. mai 1999, mis käsitleb kindlustusteenuste statistika jaoks koostatavaid andmesarju (EÜT L 154, 19.6.1999, lk 91), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

12003 T 003: 16. aprillil 2003. aastal vastu võetud akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33);

| — | 32006 R 1792: komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006, 23. oktoober 2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1). |
| --- | --- |

—

32006 R 1792: komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006, 23. oktoober 2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1).

| — | 32003 R 1668: komisjoni määrus (EÜ) nr 1668/2003, 1. september 2003, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 58/97 seoses struktuurilise ettevõtlusstatistika edastamise tehnilise vorminguga ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2702/98, mis käsitleb struktuurilise ettevõtlusstatistika edastamise tehnilist vormingut (ELT L 244, 29.9.2003, lk 32), mida on muudetud järgmise aktiga:






  — | 32006 R 1792: komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006, 23. oktoober 2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1668: komisjoni määrus (EÜ) nr 1668/2003, 1. september 2003, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 58/97 seoses struktuurilise ettevõtlusstatistika edastamise tehnilise vorminguga ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2702/98, mis käsitleb struktuurilise ettevõtlusstatistika edastamise tehnilist vormingut (ELT L 244, 29.9.2003, lk 32), mida on muudetud järgmise aktiga:

—

32006 R 1792: komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006, 23. oktoober 2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1).

| — | 32003 R 1669: komisjoni määrus (EÜ) nr 1669/2003, 1. september 2003, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 58/97 seoses struktuurilise ettevõtlusstatistika jaoks koostatavate andmesarjadega ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2701/98, mis käsitleb struktuurilise ettevõtlusstatistika jaoks koostatavaid andmesarju (ELT L 244, 29.9.2003, lk 57). |
| --- | --- |

—

32003 R 1669: komisjoni määrus (EÜ) nr 1669/2003, 1. september 2003, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 58/97 seoses struktuurilise ettevõtlusstatistika jaoks koostatavate andmesarjadega ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2701/98, mis käsitleb struktuurilise ettevõtlusstatistika jaoks koostatavaid andmesarju (ELT L 244, 29.9.2003, lk 57).

| — | 32003 R 1670: komisjoni määrus (EÜ) nr 1670/2003, 1. september 2003, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 58/97 seoses struktuurilise ettevõtlusstatistika tunnuste määratlustega ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2700/98 struktuurilises ettevõtlusstatistikas kasutatavate tunnuste määratluste kohta (ELT L 244, 29.9.2003, lk 74). |
| --- | --- |

—

32003 R 1670: komisjoni määrus (EÜ) nr 1670/2003, 1. september 2003, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 58/97 seoses struktuurilise ettevõtlusstatistika tunnuste määratlustega ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2700/98 struktuurilises ettevõtlusstatistikas kasutatavate tunnuste määratluste kohta (ELT L 244, 29.9.2003, lk 74).

| — | 31998 R 1165: nõukogu määrus (EÜ) nr 1165/98, 19. mai 1998, kiirstatistika kohta (EÜT L 162, 5.6.1998, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 32005 R 1158: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1158/2005, 6. juuli 2005 (ELT L 191, 22.7.2005, lk 1); |
| --- | --- | --- |

—

31998 R 1165: nõukogu määrus (EÜ) nr 1165/98, 19. mai 1998, kiirstatistika kohta (EÜT L 162, 5.6.1998, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

32005 R 1158: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1158/2005, 6. juuli 2005 (ELT L 191, 22.7.2005, lk 1);

| — | 32006 R 1503: komisjoni määrus (EÜ) nr 1503/2006, 28. september 2006 (ELT L 281, 12.10.2006, lk 15); |
| --- | --- |

—

32006 R 1503: komisjoni määrus (EÜ) nr 1503/2006, 28. september 2006 (ELT L 281, 12.10.2006, lk 15);

| — | 32008 R 1178: komisjoni määrus (EÜ) nr 1178/2008, 28. november 2008 (ELT L 319, 29.11.2008, lk 16). |
| --- | --- |

—

32008 R 1178: komisjoni määrus (EÜ) nr 1178/2008, 28. november 2008 (ELT L 319, 29.11.2008, lk 16).

Käesolevas lepingus loetakse nende määruste sätteid järgmises kohanduses:

Šveits on vabastatud andmete esitamisest NACE Rev. 1 neljanumbrilisel tasemel.

| — | 32009 R 0329: komisjoni määrus (EÜ) nr 329/2009, 22. aprill 2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta seoses muutujate loendi ajakohastamise, statistika koostamise sageduse ja muutujate suhtes kohaldatavate rühmitamise ja ühendamise tasemetega (ELT L 103, 23.4.2009, lk 3). |
| --- | --- |

—

32009 R 0329: komisjoni määrus (EÜ) nr 329/2009, 22. aprill 2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta seoses muutujate loendi ajakohastamise, statistika koostamise sageduse ja muutujate suhtes kohaldatavate rühmitamise ja ühendamise tasemetega (ELT L 103, 23.4.2009, lk 3).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

Šveits on vabastatud andmete esitamisest muutujate 220 ja 230 puhul kuni 2013. aastani.

| — | 32009 R 0596: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 596/2009, 18. juuni 2009, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega – neljas osa (ELT L 188, 18.7.2009, lk 14). |
| --- | --- |

—

32009 R 0596: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 596/2009, 18. juuni 2009, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega – neljas osa (ELT L 188, 18.7.2009, lk 14).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

Šveits on vabastatud andmete esitamisest muutujate 220 ja 230 puhul kuni 2013. aastani.

| — | 32001 R 0586: komisjoni määrus (EÜ) nr 586/2001, 26. märts 2001, kiirstatistikat käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1165/98 rakendamise kohta tööstuse põhirühmade määratluse puhul (EÜT L 86, 27.3.2001, lk 11), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 32006 R 1503: komisjoni määrus (EÜ) nr 1503/2006, 28. september 2006 (ELT L 281, 12.10.2006, lk 15); |
| --- | --- | --- |

—

32001 R 0586: komisjoni määrus (EÜ) nr 586/2001, 26. märts 2001, kiirstatistikat käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1165/98 rakendamise kohta tööstuse põhirühmade määratluse puhul (EÜT L 86, 27.3.2001, lk 11), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

32006 R 1503: komisjoni määrus (EÜ) nr 1503/2006, 28. september 2006 (ELT L 281, 12.10.2006, lk 15);

| — | 32007 R 0656: komisjoni määrus (EÜ) nr 656/2007, 14. juuni 2007 (ELT L 155, 15.6.2007, lk 3). |
| --- | --- |

—

32007 R 0656: komisjoni määrus (EÜ) nr 656/2007, 14. juuni 2007 (ELT L 155, 15.6.2007, lk 3).

| — | 32008 R 0177: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 177/2008, 20. veebruar 2008, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93 (ELT L 61, 5.3.2008, lk 6). |
| --- | --- |

—

32008 R 0177: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 177/2008, 20. veebruar 2008, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93 (ELT L 61, 5.3.2008, lk 6).

| — | 31993 R 2186: nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93, 22. juuli 1993, statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühendusesisese koordineerimise kohta (EÜT L 196, 5.8.1993, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  Šveitsi suhtes ei kohaldata kõnealuse määruse II lisa punkti 1 alapunkti k. |
| --- | --- |

—

31993 R 2186: nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93, 22. juuli 1993, statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühendusesisese koordineerimise kohta (EÜT L 196, 5.8.1993, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

Šveitsi suhtes ei kohaldata kõnealuse määruse II lisa punkti 1 alapunkti k.

| — | 32009 R 0192: komisjoni määrus (EÜ) nr 192/2009, 11. märts 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) seoses konfidentsiaalsete andmete vahetamisega komisjoni (Eurostat) ja liikmesriikide vahel (ELT L 67, 12.3.2009, lk 14).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  Šveits on vabastatud lisa A osas (käibeandmed) kirjeldatud üksikandmete edastamisest ettevõtete käibe kohta kuni 2013. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

—

32009 R 0192: komisjoni määrus (EÜ) nr 192/2009, 11. märts 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) seoses konfidentsiaalsete andmete vahetamisega komisjoni (Eurostat) ja liikmesriikide vahel (ELT L 67, 12.3.2009, lk 14).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

Šveits on vabastatud lisa A osas (käibeandmed) kirjeldatud üksikandmete edastamisest ettevõtete käibe kohta kuni 2013. aasta lõpuni.

| — | 32009 D 0252: komisjoni otsus 2009/252/EÜ, 11. märts 2009, mis käsitleb erandeid teatavatest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) sätetest (ELT L 75, 21.3.2009, lk 11). |
| --- | --- |

—

32009 D 0252: komisjoni otsus 2009/252/EÜ, 11. märts 2009, mis käsitleb erandeid teatavatest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) sätetest (ELT L 75, 21.3.2009, lk 11).

TRANSPORDI- JA TURISMISTATISTIKA

| — | 31998 R 1172: nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/98, 25. mai 1998, kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (EÜT L 163, 6.6.1998, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 31999 R 2691: komisjoni määrus (EÜ) nr 2691/1999, 17. detsember 1999 (EÜT L 326, 18.12.1999, lk 39); |
| --- | --- | --- |

—

31998 R 1172: nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/98, 25. mai 1998, kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (EÜT L 163, 6.6.1998, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

31999 R 2691: komisjoni määrus (EÜ) nr 2691/1999, 17. detsember 1999 (EÜT L 326, 18.12.1999, lk 39);

| — | 12003 T 003: 16. aprillil 2003. aastal vastu võetud akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33); |
| --- | --- |

—

12003 T 003: 16. aprillil 2003. aastal vastu võetud akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33);

| — | 32006 R 1791: nõukogu määrus (EÜ) nr 1791/2006, 20. november 2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1); |
| --- | --- |

—

32006 R 1791: nõukogu määrus (EÜ) nr 1791/2006, 20. november 2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1);

| — | 32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1); |
| --- | --- |

—

32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1);

| — | 32007 R 1304: komisjoni määrus (EÜ) nr 1304/2007, 7. november 2007 (ELT L 290, 8.11.2007, lk 14); |
| --- | --- |

—

32007 R 1304: komisjoni määrus (EÜ) nr 1304/2007, 7. november 2007 (ELT L 290, 8.11.2007, lk 14);

| — | 32009 R 0399: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 399/2009, 23. aprill 2009 (ELT L 126, 21.5.2009, lk 9). |
| --- | --- |

—

32009 R 0399: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 399/2009, 23. aprill 2009 (ELT L 126, 21.5.2009, lk 9).

| — | 32001 R 2163: komisjoni määrus (EÜ) nr 2163/2001, 7. november 2001, kaupade autoveo statistiliste andmete edastamise tehnilise korra kohta (EÜT L 291, 8.11.2001, lk 13), mida on muudetud järgmise aktiga:






  — | 32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10). |
| --- | --- | --- |

—

32001 R 2163: komisjoni määrus (EÜ) nr 2163/2001, 7. november 2001, kaupade autoveo statistiliste andmete edastamise tehnilise korra kohta (EÜT L 291, 8.11.2001, lk 13), mida on muudetud järgmise aktiga:

—

32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).

| — | 32004 R 0642: komisjoni määrus (EÜ) nr 642/2004, 6. aprill 2004, mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) kohaselt kogutavate andmete täpsusnõudeid (ELT L 102, 7.4.2004, lk 26). |
| --- | --- |

—

32004 R 0642: komisjoni määrus (EÜ) nr 642/2004, 6. aprill 2004, mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) kohaselt kogutavate andmete täpsusnõudeid (ELT L 102, 7.4.2004, lk 26).

| — | 32007 R 0833: komisjoni määrus (EÜ) nr 833/2007, 16. juuli 2007, nõukogu määrusega (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) ettenähtud üleminekuperioodi lõpetamise kohta (ELT L 185, 17.7.2007, lk 9). |
| --- | --- |

—

32007 R 0833: komisjoni määrus (EÜ) nr 833/2007, 16. juuli 2007, nõukogu määrusega (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) ettenähtud üleminekuperioodi lõpetamise kohta (ELT L 185, 17.7.2007, lk 9).

| — | 32003 R 0006: komisjoni määrus (EÜ) nr 6/2003, 30. detsember 2002, kaupade autovedu käsitleva statistika avaldamise kohta (ELT L 1, 4.1.2003, lk 45). |
| --- | --- |

—

32003 R 0006: komisjoni määrus (EÜ) nr 6/2003, 30. detsember 2002, kaupade autovedu käsitleva statistika avaldamise kohta (ELT L 1, 4.1.2003, lk 45).

| — | 31993 D 0704: nõukogu otsus 93/704/EÜ, 30. november 1993, ühenduse liiklusõnnetuste andmebaasi loomise kohta (EÜT L 329, 30.12.1993, lk 63). |
| --- | --- |

—

31993 D 0704: nõukogu otsus 93/704/EÜ, 30. november 1993, ühenduse liiklusõnnetuste andmebaasi loomise kohta (EÜT L 329, 30.12.1993, lk 63).

| — | 32003 R 0091: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 91/2003, 16. detsember 2002, raudteeveo statistika kohta (ELT L 14, 21.1.2003, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 32003 R 1192: komisjoni määrus (EÜ) nr 1192/2003, 3. juuli 2003 (ELT L 167, 4.7.2003, lk 13); |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 0091: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 91/2003, 16. detsember 2002, raudteeveo statistika kohta (ELT L 14, 21.1.2003, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

32003 R 1192: komisjoni määrus (EÜ) nr 1192/2003, 3. juuli 2003 (ELT L 167, 4.7.2003, lk 13);

| — | 32007 R 1304: komisjoni määrus (EÜ) nr 1304/2007, 7. november 2007 (ELT L 290, 8.11.2007, lk 14). |
| --- | --- |

—

32007 R 1304: komisjoni määrus (EÜ) nr 1304/2007, 7. november 2007 (ELT L 290, 8.11.2007, lk 14).

| — | 32007 R 0332: komisjoni määrus (EÜ) nr 332/2007, 27. märts 2007, raudteeveo statistiliste andmete edastamise tehnilise korra kohta (ELT L 88, 29.3.2007, lk 16). |
| --- | --- |

—

32007 R 0332: komisjoni määrus (EÜ) nr 332/2007, 27. märts 2007, raudteeveo statistiliste andmete edastamise tehnilise korra kohta (ELT L 88, 29.3.2007, lk 16).

| — | 32003 R 0437: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 437/2003, 27. veebruar 2003, reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (ELT L 66, 11.3.2003, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 32003 R 1358: komisjoni määrus (EÜ) nr 1358/2003, 31. juuli 2003 (ELT L 194, 1.8.2003, lk 9); |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 0437: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 437/2003, 27. veebruar 2003, reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (ELT L 66, 11.3.2003, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

32003 R 1358: komisjoni määrus (EÜ) nr 1358/2003, 31. juuli 2003 (ELT L 194, 1.8.2003, lk 9);

| — | 32005 R 0546: komisjoni määrus (EÜ) nr 546/2005, 8. aprill 2005 (ELT L 91, 9.4.2005, lk 5). |
| --- | --- |

—

32005 R 0546: komisjoni määrus (EÜ) nr 546/2005, 8. aprill 2005 (ELT L 91, 9.4.2005, lk 5).

| — | 32003 R 1358: komisjoni määrus (EÜ) nr 1358/2003, 31. juuli 2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta ja muudetakse selle I ja II lisa (ELT L 194, 1.8.2003, lk 9), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 32005 R 0546: komisjoni määrus (EÜ) nr 546/2005, 8. aprill 2005 (ELT L 91, 9.4.2005, lk 5); |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1358: komisjoni määrus (EÜ) nr 1358/2003, 31. juuli 2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta ja muudetakse selle I ja II lisa (ELT L 194, 1.8.2003, lk 9), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

32005 R 0546: komisjoni määrus (EÜ) nr 546/2005, 8. aprill 2005 (ELT L 91, 9.4.2005, lk 5);

| — | 32006 R 1792: komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006, 23. oktoober 2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1); |
| --- | --- |

—

32006 R 1792: komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006, 23. oktoober 2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1);

| — | 32007 R 0158: komisjoni määrus (EÜ) nr 158/2007, 16. veebruar 2007 (ELT L 49, 17.2.2007, lk 9). |
| --- | --- |

—

32007 R 0158: komisjoni määrus (EÜ) nr 158/2007, 16. veebruar 2007 (ELT L 49, 17.2.2007, lk 9).

| — | 31980 L 1119: nõukogu direktiiv 80/1119/EMÜ, 17. november 1980, kaupade siseveetransporti käsitlevate statistiliste aruannete kohta (EÜT L 339, 15.12.1980, lk 30). |
| --- | --- |

—

31980 L 1119: nõukogu direktiiv 80/1119/EMÜ, 17. november 1980, kaupade siseveetransporti käsitlevate statistiliste aruannete kohta (EÜT L 339, 15.12.1980, lk 30).

| — | 31995 L 0057: nõukogu direktiiv 95/57/EÜ, 23. november 1995, turismivaldkonda käsitleva statistilise teabe kogumise kohta (EÜT L 291, 6.12.1995, lk 32), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 120 03 T 003: 16. aprillil 2003. aastal vastu võetud akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33); |
| --- | --- | --- |

—

31995 L 0057: nõukogu direktiiv 95/57/EÜ, 23. november 1995, turismivaldkonda käsitleva statistilise teabe kogumise kohta (EÜT L 291, 6.12.1995, lk 32), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

120 03 T 003: 16. aprillil 2003. aastal vastu võetud akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33);

| — | 32004 D 0883: komisjoni otsus 2004/883/EÜ, 10. detsember 2004 (ELT L 373, 21.12.2004, lk 69); |
| --- | --- |

—

32004 D 0883: komisjoni otsus 2004/883/EÜ, 10. detsember 2004 (ELT L 373, 21.12.2004, lk 69);

| — | 32006 L 0110: nõukogu direktiiv 2006/110/EÜ, 20. november 2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 418). |
| --- | --- |

—

32006 L 0110: nõukogu direktiiv 2006/110/EÜ, 20. november 2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 418).

| — | 31999 D 0035: komisjoni otsus 1999/35/EÜ, 9. detsember 1998, nõukogu direktiivi 95/57/EÜ (turismivaldkonda käsitleva statistilise teabe kogumise kohta) rakendamiskorra kohta (EÜT L 9, 15.1.1999, lk 23). |
| --- | --- |

—

31999 D 0035: komisjoni otsus 1999/35/EÜ, 9. detsember 1998, nõukogu direktiivi 95/57/EÜ (turismivaldkonda käsitleva statistilise teabe kogumise kohta) rakendamiskorra kohta (EÜT L 9, 15.1.1999, lk 23).

| — | 32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007, millega muudetakse teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi, et rakendada majandustegevusalade statistilist klassifikaatorit NACE Revision 2 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10). |
| --- | --- |

—

32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007, millega muudetakse teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi, et rakendada majandustegevusalade statistilist klassifikaatorit NACE Revision 2 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).

VÄLISKAUBANDUSE STATISTIKA

| — | 32009 R 0471: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 471/2009, 6. mai 2009, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 23), mida rakendatakse järgmiste aktidega:






  — | 32010R0092: komisjoni määrus (EL) nr 92/2010, 2. veebruar 2010 (ELT L 31, 3.2.2010, lk 4); |
| --- | --- | --- |

—

32009 R 0471: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 471/2009, 6. mai 2009, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 23), mida rakendatakse järgmiste aktidega:

—

32010R0092: komisjoni määrus (EL) nr 92/2010, 2. veebruar 2010 (ELT L 31, 3.2.2010, lk 4);

| — | 32010R0113: komisjoni määrus (EL) nr 113/2010, 9. veebruar 2010 (ELT L 37, 10.2.2010, lk 1). |
| --- | --- |

—

32010R0113: komisjoni määrus (EL) nr 113/2010, 9. veebruar 2010 (ELT L 37, 10.2.2010, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse määruse (EÜ) nr 471/2009 sätteid järgmises kohanduses:

| a) | Šveits jõustab käesoleva määruse täitmiseks vajalikud meetmed 1. jaanuariks 2012. Kõik viited kesksele kliiringusüsteemile ja sellega seotud sätetele ei ole asjakohased; |
| --- | --- |

a)

Šveits jõustab käesoleva määruse täitmiseks vajalikud meetmed 1. jaanuariks 2012. Kõik viited kesksele kliiringusüsteemile ja sellega seotud sätetele ei ole asjakohased;

| b) | artikkel 2 („Mõisted”): statistiline territoorium hõlmab tolliterritooriumi, välja arvatud tollilaod ja tollimaksuvabad laod.
  Šveits ei ole kohustatud koostama statistikat Šveitsi ja Liechtensteini vahelise kaubanduse kohta; |
| --- | --- |

b)

artikkel 2 („Mõisted”): statistiline territoorium hõlmab tolliterritooriumi, välja arvatud tollilaod ja tollimaksuvabad laod.

Šveits ei ole kohustatud koostama statistikat Šveitsi ja Liechtensteini vahelise kaubanduse kohta;

| c) | artikkel 4 („Andmeallikad”): artikli 4 lõike 3 tekst asendatakse järgmisega: „Šveits võib kasutada riikliku statistika koostamiseks muid andmeallikaid.”; |
| --- | --- |

c)

artikkel 4 („Andmeallikad”): artikli 4 lõike 3 tekst asendatakse järgmisega: „Šveits võib kasutada riikliku statistika koostamiseks muid andmeallikaid.”;

| d) | artikli 5 („Statistilised andmed”) lõige 1: artikli 5 lõike 1 punktis e viidatud statistilised andmed kogutakse esimest korda 1. jaanuariks 2016:






  — | artikli 5 lõike 1 punktide f ja k sätteid ei kohaldata; |
| --- | --- | --- |

d)

artikli 5 („Statistilised andmed”) lõige 1: artikli 5 lõike 1 punktis e viidatud statistilised andmed kogutakse esimest korda 1. jaanuariks 2016:

—

artikli 5 lõike 1 punktide f ja k sätteid ei kohaldata;

| — | artikli 5 lõike 1 punktis h viidatud liigitus tehakse vähemalt esimese kuue numbrini; |
| --- | --- |

—

artikli 5 lõike 1 punktis h viidatud liigitus tehakse vähemalt esimese kuue numbrini;

| — | Šveitsi suhtes ei kohaldata artikli 5 lõike 1 punkti m alapunkte ii ja iii; |
| --- | --- |

—

Šveitsi suhtes ei kohaldata artikli 5 lõike 1 punkti m alapunkte ii ja iii;

| e) | artikkel 6 („Väliskaubandusstatistika koostamine”): artikli 6 sätteid ei kohaldata statistiliste andmete puhul, mille kogumisest on Šveits vabastatud vastavalt kõnealuse määruse artiklile 5; |
| --- | --- |

e)

artikkel 6 („Väliskaubandusstatistika koostamine”): artikli 6 sätteid ei kohaldata statistiliste andmete puhul, mille kogumisest on Šveits vabastatud vastavalt kõnealuse määruse artiklile 5;

| f) | artikkel 7 („Andmevahetus”): artikli 7 sätteid ei kohaldata.
  Käesolevas lepingus loetakse määruse (EL) nr 113/2010 sätteid järgmises kohanduses: |
| --- | --- |

f)

artikkel 7 („Andmevahetus”): artikli 7 sätteid ei kohaldata.

Käesolevas lepingus loetakse määruse (EL) nr 113/2010 sätteid järgmises kohanduses:

| g) | artikli 4 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Šveitsi puhul määratletakse „tolliväärtus” asjakohaste siseriiklike eeskirjade kohaselt.”; |
| --- | --- |

g)

artikli 4 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Šveitsi puhul määratletakse „tolliväärtus” asjakohaste siseriiklike eeskirjade kohaselt.”;

| h) | artikli 7 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Šveitsi puhul tähendab „päritoluriik” riiki, kust kaup pärineb vastavate siseriiklike päritolureeglite tähenduses.”; |
| --- | --- |

h)

artikli 7 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Šveitsi puhul tähendab „päritoluriik” riiki, kust kaup pärineb vastavate siseriiklike päritolureeglite tähenduses.”;

| i) | artikli 15 lõikes 4 esitatud viidet määrusele (EMÜ) nr 2454/93 ei kohaldata. |
| --- | --- |

i)

artikli 15 lõikes 4 esitatud viidet määrusele (EMÜ) nr 2454/93 ei kohaldata.

| — | 32006 R 1833: komisjoni määrus (EÜ) nr 1833/2006, 13. detsember 2006, ühenduse väliskaubandusstatistika ja liikmesriikidevahelise kaubanduse statistika riikide ja territooriumide nomenklatuuri kohta (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). |
| --- | --- |

—

32006 R 1833: komisjoni määrus (EÜ) nr 1833/2006, 13. detsember 2006, ühenduse väliskaubandusstatistika ja liikmesriikidevahelise kaubanduse statistika riikide ja territooriumide nomenklatuuri kohta (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19).

STATISTILISED PÕHIMÕTTED JA KONFIDENTSIAALSUS

| — | 31990 R 1588: nõukogu määrus (Euratom, EMÜ) nr 1588/90, 11. juuni 1990, konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta (EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:






  a) | artiklile 2 lisatakse järgmine uus punkt:
  „EFTA statistikanõuniku büroo töötajad: EÜSA ruumes töötavad EFTA sekretariaadi töötajad”; |
| --- | --- | --- |

—

31990 R 1588: nõukogu määrus (Euratom, EMÜ) nr 1588/90, 11. juuni 1990, konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta (EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

a)

artiklile 2 lisatakse järgmine uus punkt:

„EFTA statistikanõuniku büroo töötajad: EÜSA ruumes töötavad EFTA sekretariaadi töötajad”;

| b) | artikli 5 lõike 1 teises lauses asendatakse lühend „EÜSA” sõnadega „EÜSA ja EFTA statistikanõuniku büroo”; |
| --- | --- |

b)

artikli 5 lõike 1 teises lauses asendatakse lühend „EÜSA” sõnadega „EÜSA ja EFTA statistikanõuniku büroo”;

| c) | artikli 5 lõikele 2 lisatakse järgmine uus lõik:
  „EÜSAle EFTA statistikanõuniku büroo kaudu edastatud konfidentsiaalsed statistilised andmed on kättesaadavad ka kõnealuse büroo töötajatele”; |
| --- | --- |

c)

artikli 5 lõikele 2 lisatakse järgmine uus lõik:

„EÜSAle EFTA statistikanõuniku büroo kaudu edastatud konfidentsiaalsed statistilised andmed on kättesaadavad ka kõnealuse büroo töötajatele”;

| d) | seetõttu käsitatakse artiklis 6 sisalduvat lühendit „EÜSA” ka EFTA statistikanõuniku bürood hõlmavana. |
| --- | --- |

d)

seetõttu käsitatakse artiklis 6 sisalduvat lühendit „EÜSA” ka EFTA statistikanõuniku bürood hõlmavana.

| — | 32009 R 0223: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  Šveits jõustab käesoleva määruse täitmiseks vajalikud meetmed 31. detsembriks 2012. |
| --- | --- |

—

32009 R 0223: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

Šveits jõustab käesoleva määruse täitmiseks vajalikud meetmed 31. detsembriks 2012.

| — | 31997 R 0322: nõukogu määrus (EÜ) nr 322/97, 17. veebruar 1997, ühenduse statistika kohta (EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1). |
| --- | --- |

—

31997 R 0322: nõukogu määrus (EÜ) nr 322/97, 17. veebruar 1997, ühenduse statistika kohta (EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1).

| — | 32002 R 0831: komisjoni määrus (EÜ) nr 831/2002, 17. mai 2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil (EÜT L 133, 18.5.2002, lk 7), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 32006 R 1104: komisjoni määrus (EÜ) nr 1104/2006, 18. juuli 2006 (ELT L 197, 19.7.2006, lk 3); |
| --- | --- | --- |

—

32002 R 0831: komisjoni määrus (EÜ) nr 831/2002, 17. mai 2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil (EÜT L 133, 18.5.2002, lk 7), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

32006 R 1104: komisjoni määrus (EÜ) nr 1104/2006, 18. juuli 2006 (ELT L 197, 19.7.2006, lk 3);

| — | 32008 R 606: komisjoni määrus (EÜ) nr 606/2008, 26. juuni 2008 (ELT L 166, 27.6.2008, lk 16). |
| --- | --- |

—

32008 R 606: komisjoni määrus (EÜ) nr 606/2008, 26. juuni 2008 (ELT L 166, 27.6.2008, lk 16).

| — | 32004 D 0452: komisjoni otsus 2004/452/EÜ, 29. aprill 2004, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil (ELT L 156, 30.4.2004, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:






  — | 32008 D 0876: komisjoni otsus 2008/876/EÜ, 6. november 2008 (ELT L 310, 21.11.2008, lk 28). |
| --- | --- | --- |

—

32004 D 0452: komisjoni otsus 2004/452/EÜ, 29. aprill 2004, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil (ELT L 156, 30.4.2004, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:

—

32008 D 0876: komisjoni otsus 2008/876/EÜ, 6. november 2008 (ELT L 310, 21.11.2008, lk 28).

| — | 32008 D 0234: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 234/2008/EÜ, 11. märts 2008, millega luuakse Euroopa statistika nõuandekomitee ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 91/116/EMÜ (ELT L 73, 15.3.2008, lk 13). |
| --- | --- |

—

32008 D 0234: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 234/2008/EÜ, 11. märts 2008, millega luuakse Euroopa statistika nõuandekomitee ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 91/116/EMÜ (ELT L 73, 15.3.2008, lk 13).

| — | 32008 D 0235: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 235/2008/EÜ, 11. märts 2008, millega moodustatakse Euroopa statistika haldamise nõuandekogu (ELT L 73, 15.3.2008, lk 17). |
| --- | --- |

—

32008 D 0235: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 235/2008/EÜ, 11. märts 2008, millega moodustatakse Euroopa statistika haldamise nõuandekogu (ELT L 73, 15.3.2008, lk 17).

Õigusaktid, mida lepinguosalised arvesse võtavad

Lepinguosalised võtavad arvesse järgmist akti:

| — | 52005 PC 0217: komisjoni soovitus KOM(2005) 217, 25. mai 2005, siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta (ELT C 172, 12.7.2005, lk 22). |
| --- | --- |

—

52005 PC 0217: komisjoni soovitus KOM(2005) 217, 25. mai 2005, siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta (ELT C 172, 12.7.2005, lk 22).

RAHVASTIKU- JA SOTSIAALSTATISTIKA

| — | 2007 R 0862: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 862/2007, 11. juuli 2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta (ELT L 199, 31.7.2007, lk 23). |
| --- | --- |

—

2007 R 0862: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 862/2007, 11. juuli 2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta (ELT L 199, 31.7.2007, lk 23).

| — | 31998 R 0577: nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98, 9. märts 1998, tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses (EÜT L 77, 14.3.1998, lk 3), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 32002 R 1991: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1991/2002, 8. oktoober 2002 (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 1); |
| --- | --- | --- |

—

31998 R 0577: nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98, 9. märts 1998, tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses (EÜT L 77, 14.3.1998, lk 3), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

32002 R 1991: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1991/2002, 8. oktoober 2002 (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 1);

| — | 32002 R 2104: komisjoni määrus (EÜ) nr 2104/2002, 28. november 2002 (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 14); |
| --- | --- |

—

32002 R 2104: komisjoni määrus (EÜ) nr 2104/2002, 28. november 2002 (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 14);

| — | 32003 R 2257: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2257/2003, 25. november 2003 (ELT L 336, 23.12.2003, lk 6); |
| --- | --- |

—

32003 R 2257: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2257/2003, 25. november 2003 (ELT L 336, 23.12.2003, lk 6);

| — | 32007 R 1372: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1372/2007, 23. oktoober 2007 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 42). |
| --- | --- |

—

32007 R 1372: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1372/2007, 23. oktoober 2007 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 42).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

artikli 2 lõike 4 sätetest olenemata on Šveitsi puhul uuritav objekt üksikisik ja teisi leibkonna liikmeid käsitlev teave võib sisaldada vähemalt artikli 4 lõikes 1 nimetatud andmeid.

| — | 32000 R 1575: nõukogu määrus (EÜ) nr 1575/2000, 19. juuli 2000, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses alates aastast 2001 edastatavate andmete kodifitseerimise osas (EÜT L 181, 20.7.2000, lk 16). |
| --- | --- |

—

32000 R 1575: nõukogu määrus (EÜ) nr 1575/2000, 19. juuli 2000, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses alates aastast 2001 edastatavate andmete kodifitseerimise osas (EÜT L 181, 20.7.2000, lk 16).

| — | 32000 R 1897: komisjoni määrus (EÜ) nr 1897/2000, 7. september 2000, millega kohaldatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses) tööpuuduse mõiste osas (EÜT L 228, 8.9.2000, lk 18). |
| --- | --- |

—

32000 R 1897: komisjoni määrus (EÜ) nr 1897/2000, 7. september 2000, millega kohaldatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses) tööpuuduse mõiste osas (EÜT L 228, 8.9.2000, lk 18).

| — | 32002 R 2104: komisjoni määrus (EÜ) nr 2104/2002, 28. november 2002, millega kohandatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses ja komisjoni määrust (EÜ) nr 1575/2000, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 hariduse ja koolituse muutujate nimekirja ja alates aastast 2003 andmeedastuses kasutatava kõnealuste muutujate kodifitseerimise osas (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 14), mida rakendatakse järgmiste aktidega:






  — | 32003 R 0246: komisjoni määrus (EÜ) nr 246/2003, 10. veebruar 2003, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2004–2006 (ELT L 34, 11.2.2003, lk 3); |
| --- | --- | --- |

—

32002 R 2104: komisjoni määrus (EÜ) nr 2104/2002, 28. november 2002, millega kohandatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses ja komisjoni määrust (EÜ) nr 1575/2000, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 hariduse ja koolituse muutujate nimekirja ja alates aastast 2003 andmeedastuses kasutatava kõnealuste muutujate kodifitseerimise osas (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 14), mida rakendatakse järgmiste aktidega:

—

32003 R 0246: komisjoni määrus (EÜ) nr 246/2003, 10. veebruar 2003, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2004–2006 (ELT L 34, 11.2.2003, lk 3);

| — | 32005 R 0384: komisjoni määrus (EÜ) nr 384/2005, 7. märts 2005, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2007–2009 (ELT L 61, 8.3.2005, lk 23). |
| --- | --- |

—

32005 R 0384: komisjoni määrus (EÜ) nr 384/2005, 7. märts 2005, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2007–2009 (ELT L 61, 8.3.2005, lk 23).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

artikli 1 sätetest olenemata on Šveits vabastatud 2007. aasta lisaküsimustiku rakendamisest.

| — | 32005 R 0430: komisjoni määrus (EÜ) nr 430/2005, 15. märts 2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses seoses andmeedastuses alates 2006. aastast kasutatava klassifikatsiooniga ja alavalimi kasutamisega struktuuriliste muutujate kohta andmete kogumiseks (ELT L 71, 17.3.2005, lk 36). |
| --- | --- |

—

32005 R 0430: komisjoni määrus (EÜ) nr 430/2005, 15. märts 2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses seoses andmeedastuses alates 2006. aastast kasutatava klassifikatsiooniga ja alavalimi kasutamisega struktuuriliste muutujate kohta andmete kogumiseks (ELT L 71, 17.3.2005, lk 36).

| — | 32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10). |
| --- | --- |

—

32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).

| — | 32007 R 0102: komisjoni määrus (EÜ) nr 102/2007, 2. veebruar 2007, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud ning võõrtööliste ja nende otseste järeltulijate olukorda tööturul käsitleva lisaküsimustiku täpsustused aastaks 2008 ja muudetakse määrust (EÜ) nr 430/2005 (ELT L 28, 3.2.2007, lk 3), mida on muudetud järgmise aktiga:






  — | 32008 R 0391: komisjoni määrus (EÜ) nr 391/2008, 30. aprill 2008 (ELT L 117, 1.5.2008, lk 15). |
| --- | --- | --- |

—

32007 R 0102: komisjoni määrus (EÜ) nr 102/2007, 2. veebruar 2007, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud ning võõrtööliste ja nende otseste järeltulijate olukorda tööturul käsitleva lisaküsimustiku täpsustused aastaks 2008 ja muudetakse määrust (EÜ) nr 430/2005 (ELT L 28, 3.2.2007, lk 3), mida on muudetud järgmise aktiga:

—

32008 R 0391: komisjoni määrus (EÜ) nr 391/2008, 30. aprill 2008 (ELT L 117, 1.5.2008, lk 15).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

artikli 2 sätetest olenemata on Šveits vabastatud lisa veergudes 211/212 ja 215 nimetatud muutujate esitamisest.

| — | 32008 R 0207: komisjoni määrus (EÜ) nr 207/2008, 5. märts 2008, millega võetakse vastu nõukogu määrusega (EÜ) nr 577/98 ette nähtud noorte tööturule kaasamist käsitleva lisaküsimustiku täpsustused 2009. aastaks (ELT L 62, 6.3.2008, lk 4.) |
| --- | --- |

—

32008 R 0207: komisjoni määrus (EÜ) nr 207/2008, 5. märts 2008, millega võetakse vastu nõukogu määrusega (EÜ) nr 577/98 ette nähtud noorte tööturule kaasamist käsitleva lisaküsimustiku täpsustused 2009. aastaks (ELT L 62, 6.3.2008, lk 4.)

| — | 32008 R 0365: komisjoni määrus (EÜ) nr 365/2008, 23. aprill 2008, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2010, 2011 ja 2012 (ELT L 112, 24.4.2008, lk 22). |
| --- | --- |

—

32008 R 0365: komisjoni määrus (EÜ) nr 365/2008, 23. aprill 2008, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2010, 2011 ja 2012 (ELT L 112, 24.4.2008, lk 22).

| — | 32008 R 0377: komisjoni määrus (EÜ) nr 377/2008, 25. aprill 2008, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses) alates 2009. aastast andmeedastuses kasutatavate koodide, struktuuriliste muutujate kohta andmete kogumiseks kasutatava alavalimi ja vaatluskvartalite kindlaksmääramise suhtes (ELT L 114, 26.4.2008, lk 57). |
| --- | --- |

—

32008 R 0377: komisjoni määrus (EÜ) nr 377/2008, 25. aprill 2008, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses) alates 2009. aastast andmeedastuses kasutatavate koodide, struktuuriliste muutujate kohta andmete kogumiseks kasutatava alavalimi ja vaatluskvartalite kindlaksmääramise suhtes (ELT L 114, 26.4.2008, lk 57).

| — | 32009 R 0020: komisjoni määrus (EÜ) nr 20/2009, 13. jaanuar 2009, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud töö- ja pereelu kokkusobitamist käsitleva lisaküsimustiku kirjeldus 2010. aastaks (ELT L 9, 14.1.2009, lk 7). |
| --- | --- |

—

32009 R 0020: komisjoni määrus (EÜ) nr 20/2009, 13. jaanuar 2009, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud töö- ja pereelu kokkusobitamist käsitleva lisaküsimustiku kirjeldus 2010. aastaks (ELT L 9, 14.1.2009, lk 7).

| — | 31999 R 0530: nõukogu määrus (EÜ) nr 530/1999, 9. märts 1999, töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta (EÜT L 63, 12.3.1999, lk 6), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 31999 R 1726: komisjoni määrus (EÜ) nr 1726/1999, 27. juuli 1999 (EÜT L 203, 3.8.1999, lk 28); |
| --- | --- | --- |

—

31999 R 0530: nõukogu määrus (EÜ) nr 530/1999, 9. märts 1999, töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta (EÜT L 63, 12.3.1999, lk 6), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

31999 R 1726: komisjoni määrus (EÜ) nr 1726/1999, 27. juuli 1999 (EÜT L 203, 3.8.1999, lk 28);

| — | 32005 R 1737: komisjoni määrus (EÜ) nr 1737/2005, 21. oktoober 2005 (ELT L 279, 22.10.2005, lk 11); |
| --- | --- |

—

32005 R 1737: komisjoni määrus (EÜ) nr 1737/2005, 21. oktoober 2005 (ELT L 279, 22.10.2005, lk 11);

| — | 32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). |
| --- | --- |

—

32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

| a) | töötasude struktuuri ja jaotumise statistika puhul kogub Šveits kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 2 nõutavaid andmeid esimest korda 2010. aastal; |
| --- | --- |

a)

töötasude struktuuri ja jaotumise statistika puhul kogub Šveits kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 2 nõutavaid andmeid esimest korda 2010. aastal;

| b) | tööjõukulude taseme ja koosseisu statistika puhul kogub Šveits kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 1 nõutavaid andmeid üksnes teatavate muutujate kohta ning kõigi muutujate kohta esimest korda 2012. aastal; |
| --- | --- |

b)

tööjõukulude taseme ja koosseisu statistika puhul kogub Šveits kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 1 nõutavaid andmeid üksnes teatavate muutujate kohta ning kõigi muutujate kohta esimest korda 2012. aastal;

| c) | 2008. aasta puhul lubatakse Šveitsil:






  — | esitada artikli 6 lõike 1 punktis a nõutav teave ettevõtete põhjal (mitte kohalike üksuste põhjal) riiklikul tasemel, vastavalt NACE Rev. 1.1 klassifikaatorile jagude ja nende koondtasemel, ilma andmeid ettevõtete suuruse järgi jaotamata; |
| --- | --- | --- |

c)

2008. aasta puhul lubatakse Šveitsil:

—

esitada artikli 6 lõike 1 punktis a nõutav teave ettevõtete põhjal (mitte kohalike üksuste põhjal) riiklikul tasemel, vastavalt NACE Rev. 1.1 klassifikaatorile jagude ja nende koondtasemel, ilma andmeid ettevõtete suuruse järgi jaotamata;

| — | edastada tulemused 24 kuu jooksul (mitte 18 kuu jooksul nagu on sätestatud artiklis 9) alates võrdlusaasta lõpust. |
| --- | --- |

—

edastada tulemused 24 kuu jooksul (mitte 18 kuu jooksul nagu on sätestatud artiklis 9) alates võrdlusaasta lõpust.

| — | 32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10). |
| --- | --- |

—

32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).

| — | 32000 R 1916: komisjoni määrus (EÜ) nr 1916/2000, 8. september 2000, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta) rakendamine seoses töötasu struktuuri käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega (EÜT L 229, 9.9.2000, lk 3), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 32005 R 1738: komisjoni määrus (EÜ) nr 1738/2005, 21. oktoober 2005 (ELT L 279, 22.10.2005, lk 32); |
| --- | --- | --- |

—

32000 R 1916: komisjoni määrus (EÜ) nr 1916/2000, 8. september 2000, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta) rakendamine seoses töötasu struktuuri käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega (EÜT L 229, 9.9.2000, lk 3), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

32005 R 1738: komisjoni määrus (EÜ) nr 1738/2005, 21. oktoober 2005 (ELT L 279, 22.10.2005, lk 32);

| — | 32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10). |
| --- | --- |

—

32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).

| — | 32006 R 0698: komisjoni määrus (EÜ) nr 698/2006, 5. mai 2006, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 530/1999 seoses tööjõukulude ja töötasude struktuurilise statistika kvaliteedi hindamisega (ELT L 121, 6.5.2006, lk 30). |
| --- | --- |

—

32006 R 0698: komisjoni määrus (EÜ) nr 698/2006, 5. mai 2006, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 530/1999 seoses tööjõukulude ja töötasude struktuurilise statistika kvaliteedi hindamisega (ELT L 121, 6.5.2006, lk 30).

| — | 32003 R 0450: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2003, 27. veebruar 2003, tööjõukuluindeksi kohta (ELT L 69, 13.3.2003, lk 1), mida rakendatakse järgmise aktiga:






  — | 32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 0450: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2003, 27. veebruar 2003, tööjõukuluindeksi kohta (ELT L 69, 13.3.2003, lk 1), mida rakendatakse järgmise aktiga:

—

32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

| — | 32003 R 1216: komisjoni määrus (EÜ) nr 1216/2003, 7. juuli 2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 450/2003 tööjõukuluindeksi kohta (ELT L 169, 8.7.2003, lk 37). |
| --- | --- |

—

32003 R 1216: komisjoni määrus (EÜ) nr 1216/2003, 7. juuli 2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 450/2003 tööjõukuluindeksi kohta (ELT L 169, 8.7.2003, lk 37).

| — | 32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007, millega muudetakse teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi, et rakendada majandustegevusalade statistilist klassifikaatorit NACE Revision 2 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10). |
| --- | --- |

—

32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007, millega muudetakse teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi, et rakendada majandustegevusalade statistilist klassifikaatorit NACE Revision 2 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).

| — | 32008 R 0453: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 453/2008, 23. aprill 2008, ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta. (ELT L 145, 4.6.2008, lk 234). |
| --- | --- |

—

32008 R 0453: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 453/2008, 23. aprill 2008, ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta. (ELT L 145, 4.6.2008, lk 234).

| — | 32008 R 1062: komisjoni määrus (EÜ) nr 1062/2008, 28. oktoober 2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 453/2008 (ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta) sesoonse korrigeerimise menetluste ja kvaliteediaruannete osas (ELT L 285, 29.10.2008, lk 3). |
| --- | --- |

—

32008 R 1062: komisjoni määrus (EÜ) nr 1062/2008, 28. oktoober 2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 453/2008 (ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta) sesoonse korrigeerimise menetluste ja kvaliteediaruannete osas (ELT L 285, 29.10.2008, lk 3).

| — | 32009 R 0019: komisjoni määrus (EÜ) nr 19/2009, 13. jaanuar 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 453/2008 (ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta) vaba ametikoha, andmete kogumise võrdluskuupäevade, andmete edastamisele esitatavate nõuete ja otstarbekusuuringute määratlemise osas (ELT L 9, 14.1.2009, lk 3). |
| --- | --- |

—

32009 R 0019: komisjoni määrus (EÜ) nr 19/2009, 13. jaanuar 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 453/2008 (ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta) vaba ametikoha, andmete kogumise võrdluskuupäevade, andmete edastamisele esitatavate nõuete ja otstarbekusuuringute määratlemise osas (ELT L 9, 14.1.2009, lk 3).

| — | 32003 R 1177: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003, 16. juuni 2003, tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta (ELT L 165, 3.7.2003, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:






  — | 32005 R 1553: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1553/2005, 7. september 2005 (ELT L 255, 30.9.2005, lk 6). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1177: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003, 16. juuni 2003, tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta (ELT L 165, 3.7.2003, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:

—

32005 R 1553: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1553/2005, 7. september 2005 (ELT L 255, 30.9.2005, lk 6).

| — | 32003 R 1980: komisjoni määrus (EÜ) nr 1980/2003, 21. oktoober 2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses mõistete ja ajakohastatud mõistetega (ELT L 298, 17.11.2003, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:






  — | 32006 R 0676: komisjoni määrus (EÜ) nr 676/2006, 2. mai 2006 (ELT L 118, 3.5.2006, lk 3). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1980: komisjoni määrus (EÜ) nr 1980/2003, 21. oktoober 2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses mõistete ja ajakohastatud mõistetega (ELT L 298, 17.11.2003, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:

—

32006 R 0676: komisjoni määrus (EÜ) nr 676/2006, 2. mai 2006 (ELT L 118, 3.5.2006, lk 3).

| — | 32003 R 1981: komisjoni määrus (EÜ) nr 1981/2003, 21. oktoober 2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses välitöö aspektidega ja arvestamise menetlustega (ELT L 298, 17.11.2003, lk 23). |
| --- | --- |

—

32003 R 1981: komisjoni määrus (EÜ) nr 1981/2003, 21. oktoober 2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses välitöö aspektidega ja arvestamise menetlustega (ELT L 298, 17.11.2003, lk 23).

| — | 32003 R 1982: komisjoni määrus (EÜ) nr 1982/2003, 21. oktoober 2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses valimi võtmise ja jälgimise eeskirjadega (ELT L 298, 17.11.2003, lk 29). |
| --- | --- |

—

32003 R 1982: komisjoni määrus (EÜ) nr 1982/2003, 21. oktoober 2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses valimi võtmise ja jälgimise eeskirjadega (ELT L 298, 17.11.2003, lk 29).

| — | 32003 R 1983: komisjoni määrus (EÜ) nr 1983/2003, 7. november 2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses esmaste sihtmuutujate loeteluga (ELT L 298, 17.11.2003, lk 34), mida on muudetud järgmise aktiga:






  — | 32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1983: komisjoni määrus (EÜ) nr 1983/2003, 7. november 2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses esmaste sihtmuutujate loeteluga (ELT L 298, 17.11.2003, lk 34), mida on muudetud järgmise aktiga:

—

32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).

| — | 32004 R 0028: komisjoni määrus (EÜ) nr 28/2004, 5. jaanuar 2004, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses kvaliteedi vahe- ja lõpparuande üksikasjaliku sisuga (ELT L 5, 9.1.2004, lk 42). |
| --- | --- |

—

32004 R 0028: komisjoni määrus (EÜ) nr 28/2004, 5. jaanuar 2004, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses kvaliteedi vahe- ja lõpparuande üksikasjaliku sisuga (ELT L 5, 9.1.2004, lk 42).

| — | 32006 R 0315: komisjoni määrus (EÜ) nr 315/2006, 22. veebruar 2006, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses elamistingimusi käsitleva teiseste sihtmuutujate loeteluga (ELT L 52, 23.2.2006, lk 16). |
| --- | --- |

—

32006 R 0315: komisjoni määrus (EÜ) nr 315/2006, 22. veebruar 2006, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses elamistingimusi käsitleva teiseste sihtmuutujate loeteluga (ELT L 52, 23.2.2006, lk 16).

| — | 32007 R 0215: komisjoni määrus (EÜ) nr 215/2007, 28. veebruar 2007, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses ülemäärast võlgnevust ja majanduslikku tõrjutust käsitleva teiseste sihtmuutujate loeteluga (ELT L 62, 1.3.2007, lk 8).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  Šveits on vabastatud andmete esitamisest kuni 2010. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

—

32007 R 0215: komisjoni määrus (EÜ) nr 215/2007, 28. veebruar 2007, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses ülemäärast võlgnevust ja majanduslikku tõrjutust käsitleva teiseste sihtmuutujate loeteluga (ELT L 62, 1.3.2007, lk 8).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

Šveits on vabastatud andmete esitamisest kuni 2010. aasta lõpuni.

| — | 32008 R 0362: nõukogu määrus (EÜ) nr 362/2008, 14. aprill 2008, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses materiaalset puudust käsitlevate teiseste sihtmuutujate 2009. aasta loeteluga. (ELT L 112, 24.4.2008, lk 1). |
| --- | --- |

—

32008 R 0362: nõukogu määrus (EÜ) nr 362/2008, 14. aprill 2008, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses materiaalset puudust käsitlevate teiseste sihtmuutujate 2009. aasta loeteluga. (ELT L 112, 24.4.2008, lk 1).

| — | 32009 R 0646: komisjoni määrus (EÜ) nr 646/2009, 23. juuli 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta leibkonnasisest ressursside jagamist käsitlevate 2010. aasta teiseste sihtmuutujate loetelu osas (ELT L 192, 24.7.2009, lk 3). |
| --- | --- |

—

32009 R 0646: komisjoni määrus (EÜ) nr 646/2009, 23. juuli 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta leibkonnasisest ressursside jagamist käsitlevate 2010. aasta teiseste sihtmuutujate loetelu osas (ELT L 192, 24.7.2009, lk 3).

MAJANDUSSTATISTIKA

| — | 31995 R 2494: nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95, 23. oktoober 1995, tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1).
  Šveitsi puhul kohaldatakse kõnealust määrust tarbijahinnaindeksite ühtlustamiseks rahvusvahelise võrdluse eesmärgil.
  See ei ole asjakohane harmoneeritud tarbijahinnaindeksi arvutamisel konkreetselt majandus- ja rahaliidu tarbeks.
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:






  a) | artikli 2 punkti c, samuti artikli 8 lõikes 1 ja artiklis 11 esinevaid viiteid rahaliidu tarbijahinnaindeksile ei kohaldata; |
| --- | --- | --- |

—

31995 R 2494: nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95, 23. oktoober 1995, tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1).

Šveitsi puhul kohaldatakse kõnealust määrust tarbijahinnaindeksite ühtlustamiseks rahvusvahelise võrdluse eesmärgil.

See ei ole asjakohane harmoneeritud tarbijahinnaindeksi arvutamisel konkreetselt majandus- ja rahaliidu tarbeks.

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

a)

artikli 2 punkti c, samuti artikli 8 lõikes 1 ja artiklis 11 esinevaid viiteid rahaliidu tarbijahinnaindeksile ei kohaldata;

| b) | artikli 5 lõike 1 punkti a ei kohaldata; |
| --- | --- |

b)

artikli 5 lõike 1 punkti a ei kohaldata;

| c) | artikli 5 lõiget 2 ei kohaldata; |
| --- | --- |

c)

artikli 5 lõiget 2 ei kohaldata;

| d) | artikli 5 lõikes 3 nimetatud ERIga nõu pidamise kohustust ei kohaldata. |
| --- | --- |

d)

artikli 5 lõikes 3 nimetatud ERIga nõu pidamise kohustust ei kohaldata.

| — | 32009 R 0330: komisjoni määrus (EÜ) nr 330/2009, 22. aprill 2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahinna harmoneeritud indeksites (THHI) hooajatoodete käsitlemise miinimumstandardite kohta (ELT L 103, 23.4.2009, lk 6). |
| --- | --- |

—

32009 R 0330: komisjoni määrus (EÜ) nr 330/2009, 22. aprill 2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahinna harmoneeritud indeksites (THHI) hooajatoodete käsitlemise miinimumstandardite kohta (ELT L 103, 23.4.2009, lk 6).

| — | 31996 R 1749: komisjoni määrus (EÜ) nr 1749/96, 9. september 1996, tarbijahindade harmoneeritud indekseid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 esialgsete rakendusmeetmete kohta (EÜT L 229, 10.9.1996, lk 3), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 31998 R 1687: nõukogu määrus (EÜ) nr 1687/98, 20. juuli 1998 (EÜT L 214, 31.7.1998, lk 12); |
| --- | --- | --- |

—

31996 R 1749: komisjoni määrus (EÜ) nr 1749/96, 9. september 1996, tarbijahindade harmoneeritud indekseid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 esialgsete rakendusmeetmete kohta (EÜT L 229, 10.9.1996, lk 3), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

31998 R 1687: nõukogu määrus (EÜ) nr 1687/98, 20. juuli 1998 (EÜT L 214, 31.7.1998, lk 12);

| — | 31998 R 1688: nõukogu määrus (EÜ) nr 1688/98, 20. juuli 1998 (EÜT L 214, 31.7.1998, lk 23); |
| --- | --- |

—

31998 R 1688: nõukogu määrus (EÜ) nr 1688/98, 20. juuli 1998 (EÜT L 214, 31.7.1998, lk 23);

| — | 32007 R 1334: komisjoni määrus (EÜ) nr 1334/2007, 14. november 2007 (ELT L 296, 15.11.2007, lk 22). |
| --- | --- |

—

32007 R 1334: komisjoni määrus (EÜ) nr 1334/2007, 14. november 2007 (ELT L 296, 15.11.2007, lk 22).

| — | 31996 R 2214: komisjoni määrus (EÜ) nr 2214/96, 20. november 1996, tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta: THHI osaindeksite edastamine ja levitamine (EÜT L 296, 21.11.1996, lk 8), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 31999 R 1617: komisjoni määrus (EÜ) nr 1617/1999, 23. juuli 1999 (EÜT L 192, 24.7.1999, lk 9); |
| --- | --- | --- |

—

31996 R 2214: komisjoni määrus (EÜ) nr 2214/96, 20. november 1996, tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta: THHI osaindeksite edastamine ja levitamine (EÜT L 296, 21.11.1996, lk 8), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

31999 R 1617: komisjoni määrus (EÜ) nr 1617/1999, 23. juuli 1999 (EÜT L 192, 24.7.1999, lk 9);

| — | 31999 R 1749: komisjoni määrus (EÜ) nr 1749/1999, 23. juuli 1999 (EÜT L 214, 13.8.1999, lk 1), parandatud EÜTs L 267, 15.10.1999, lk 59; |
| --- | --- |

—

31999 R 1749: komisjoni määrus (EÜ) nr 1749/1999, 23. juuli 1999 (EÜT L 214, 13.8.1999, lk 1), parandatud EÜTs L 267, 15.10.1999, lk 59;

| — | 32001 R 1920: komisjoni määrus (EÜ) nr 1920/2001, 28. september 2001 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 46), parandatud EÜTs L 295, 13.11.2001, lk 34; |
| --- | --- |

—

32001 R 1920: komisjoni määrus (EÜ) nr 1920/2001, 28. september 2001 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 46), parandatud EÜTs L 295, 13.11.2001, lk 34;

| — | 32005 R 1708: komisjoni määrus (EÜ) nr 1708/2005, 19. oktoober 2005 (ELT L 274, 20.10.2005, lk 9). |
| --- | --- |

—

32005 R 1708: komisjoni määrus (EÜ) nr 1708/2005, 19. oktoober 2005 (ELT L 274, 20.10.2005, lk 9).

| — | 31997 R 2454: komisjoni määrus (EÜ) nr 2454/97, 10. detsember 1997, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksite (THHIde) kaalumise kvaliteedi miinimumstandardite kohta (EÜT L 340, 11.12.1997, lk 24). |
| --- | --- |

—

31997 R 2454: komisjoni määrus (EÜ) nr 2454/97, 10. detsember 1997, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksite (THHIde) kaalumise kvaliteedi miinimumstandardite kohta (EÜT L 340, 11.12.1997, lk 24).

| — | 31998 R 2646: komisjoni määrus (EÜ) nr 2646/98, 9. detsember 1998, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks tarbijahindade harmoneeritud indeksi hinnaloendite käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 335, 10.12.1998, lk 30). |
| --- | --- |

—

31998 R 2646: komisjoni määrus (EÜ) nr 2646/98, 9. detsember 1998, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks tarbijahindade harmoneeritud indeksi hinnaloendite käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 335, 10.12.1998, lk 30).

| — | 31999 R 1617: komisjoni määrus (EÜ) nr 1617/1999, 23. juuli 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks tarbijahindade harmoneeritud indeksis kindlustuse käsitlemise miinimumstandardite osas ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2214/96 (EÜT L 192, 24.7.1999, lk 9). |
| --- | --- |

—

31999 R 1617: komisjoni määrus (EÜ) nr 1617/1999, 23. juuli 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks tarbijahindade harmoneeritud indeksis kindlustuse käsitlemise miinimumstandardite osas ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2214/96 (EÜT L 192, 24.7.1999, lk 9).

| — | 31999 R 2166: nõukogu määrus (EÜ) nr 2166/1999, 8. oktoober 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalkaitsesektori toodete tarbijahindade harmoneeritud indeksis käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 266, 14.10.1999, lk 1). |
| --- | --- |

—

31999 R 2166: nõukogu määrus (EÜ) nr 2166/1999, 8. oktoober 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalkaitsesektori toodete tarbijahindade harmoneeritud indeksis käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 266, 14.10.1999, lk 1).

| — | 32000 R 2601: komisjoni määrus (EÜ) nr 2601/2000, 17. november 2000, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ostuhindade tarbijahindade harmoneeritud indeksisse kandmise ajastamise kohta (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 14). |
| --- | --- |

—

32000 R 2601: komisjoni määrus (EÜ) nr 2601/2000, 17. november 2000, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ostuhindade tarbijahindade harmoneeritud indeksisse kandmise ajastamise kohta (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 14).

| — | 32000 R 2602: komisjoni määrus (EÜ) nr 2602/2000, 17. november 2000, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksis hinnaalanduste käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 16), mida on muudetud järgmise aktiga:






  — | 32001 R 1921: komisjoni määrus (EÜ) nr 1921/2001, 28. september 2001 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 49), parandatud EÜTs L 295, 13.11.2001, lk 34. |
| --- | --- | --- |

—

32000 R 2602: komisjoni määrus (EÜ) nr 2602/2000, 17. november 2000, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksis hinnaalanduste käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 16), mida on muudetud järgmise aktiga:

—

32001 R 1921: komisjoni määrus (EÜ) nr 1921/2001, 28. september 2001 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 49), parandatud EÜTs L 295, 13.11.2001, lk 34.

| — | 32001 R 1920: komisjoni määrus (EÜ) nr 1920/2001, 28. september 2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksis protsendina tehingu väärtusest väljendatud teenustasude käsitlemise miinimumstandardite kohta ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2214/96 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 46), parandatud EÜTs L 295, 13.11.2001, lk 34. |
| --- | --- |

—

32001 R 1920: komisjoni määrus (EÜ) nr 1920/2001, 28. september 2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksis protsendina tehingu väärtusest väljendatud teenustasude käsitlemise miinimumstandardite kohta ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2214/96 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 46), parandatud EÜTs L 295, 13.11.2001, lk 34.

| — | 32001 R 1921: komisjoni määrus (EÜ) nr 1921/2001, 28. september 2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksi läbivaatamise miinimumstandardite kohta ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2602/2000 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 49), parandatud EÜTs L 295, 13.11.2001, lk 34. |
| --- | --- |

—

32001 R 1921: komisjoni määrus (EÜ) nr 1921/2001, 28. september 2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksi läbivaatamise miinimumstandardite kohta ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2602/2000 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 49), parandatud EÜTs L 295, 13.11.2001, lk 34.

| — | 32005 R 1708: komisjoni määrus (EÜ) nr 1708/2005, 19. oktoober 2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ühtlustatud tarbijahindade harmoneeritud indeksi ühise vaatlusperioodi suhtes ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2214/96 (ELT L 274, 20.10.2005, lk 9). |
| --- | --- |

—

32005 R 1708: komisjoni määrus (EÜ) nr 1708/2005, 19. oktoober 2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ühtlustatud tarbijahindade harmoneeritud indeksi ühise vaatlusperioodi suhtes ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2214/96 (ELT L 274, 20.10.2005, lk 9).

| — | 32006 R 0701: nõukogu määrus (EÜ) nr 701/2006, 25. aprill 2006, millega sätestatakse määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tarbijahindade harmoneeritud indeksi jaoks hindade kogumise perioodiga (ELT L 122, 9.5.2006, lk 3). |
| --- | --- |

—

32006 R 0701: nõukogu määrus (EÜ) nr 701/2006, 25. aprill 2006, millega sätestatakse määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tarbijahindade harmoneeritud indeksi jaoks hindade kogumise perioodiga (ELT L 122, 9.5.2006, lk 3).

| — | 32007 R 1445: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1445/2007, 11. detsember 2007, millega kehtestatakse ostujõu pariteetide alusandmete esitamise ning nende arvutamise ja levitamise ühiseeskirjad (ELT L 336, 20.12.2007, lk 1). |
| --- | --- |

—

32007 R 1445: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1445/2007, 11. detsember 2007, millega kehtestatakse ostujõu pariteetide alusandmete esitamise ning nende arvutamise ja levitamise ühiseeskirjad (ELT L 336, 20.12.2007, lk 1).

| — | 31996 R 2223: nõukogu määrus (EÜ) nr 2223/96, 25. juuni 1996, ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 31998 R 0448: nõukogu määrus (EÜ) nr 448/98, 16. veebruar 1998 (EÜT L 58, 27.2.1998, lk 1); |
| --- | --- | --- |

—

31996 R 2223: nõukogu määrus (EÜ) nr 2223/96, 25. juuni 1996, ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

31998 R 0448: nõukogu määrus (EÜ) nr 448/98, 16. veebruar 1998 (EÜT L 58, 27.2.1998, lk 1);

| — | 32000 R 1500: komisjoni määrus (EÜ) nr 1500/2000, 10. juuli 2000 (EÜT L 172, 12.7.2000, lk 3); |
| --- | --- |

—

32000 R 1500: komisjoni määrus (EÜ) nr 1500/2000, 10. juuli 2000 (EÜT L 172, 12.7.2000, lk 3);

| — | 32000 R 2516: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2516/2000, 7. november 2000 (EÜT L 290, 17.11.2000, lk 1); |
| --- | --- |

—

32000 R 2516: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2516/2000, 7. november 2000 (EÜT L 290, 17.11.2000, lk 1);

| — | 32001 R 0995: komisjoni määrus (EÜ) nr 995/2001, 22. mai 2001 (EÜT L 139, 23.5.2001, lk 3); |
| --- | --- |

—

32001 R 0995: komisjoni määrus (EÜ) nr 995/2001, 22. mai 2001 (EÜT L 139, 23.5.2001, lk 3);

| — | 32001 R 2558: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2558/2001, 3. detsember 2001 (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 1); |
| --- | --- |

—

32001 R 2558: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2558/2001, 3. detsember 2001 (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 1);

| — | 32002 R 0113: komisjoni määrus (EÜ) nr 113/2002, 23. jaanuar 2002 (EÜT L 21, 24.1.2002, lk 3); |
| --- | --- |

—

32002 R 0113: komisjoni määrus (EÜ) nr 113/2002, 23. jaanuar 2002 (EÜT L 21, 24.1.2002, lk 3);

| — | 32002 R 1889: komisjoni määrus (EÜ) nr 1889/2002, 23. oktoober 2002 (EÜT L 286, 24.10.2002, lk 1); |
| --- | --- |

—

32002 R 1889: komisjoni määrus (EÜ) nr 1889/2002, 23. oktoober 2002 (EÜT L 286, 24.10.2002, lk 1);

| — | 32003 R 1267: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/2003, 16. juuni 2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 1); |
| --- | --- |

—

32003 R 1267: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/2003, 16. juuni 2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 1);

| — | 32009 R 0400: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 400/2009, 23. aprill 2009 (ELT L 126, 21.5.2009, lk 11). |
| --- | --- |

—

32009 R 0400: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 400/2009, 23. aprill 2009 (ELT L 126, 21.5.2009, lk 11).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

| a) | Šveits võib koguda andmeid institutsiooniliste üksuste kaupa, kui käesoleva määruse sätetes viidatakse tööstusele; |
| --- | --- |

a)

Šveits võib koguda andmeid institutsiooniliste üksuste kaupa, kui käesoleva määruse sätetes viidatakse tööstusele;

| b) | Šveits ei ole kohustatud järgima kõnealuses määruses nõutavat andmete piirkondlikku jaotust; |
| --- | --- |

b)

Šveits ei ole kohustatud järgima kõnealuses määruses nõutavat andmete piirkondlikku jaotust;

| c) | Šveitsi jaoks ei ole siduv käesoleva määrusega nõutav teenuste ekspordi ja impordi jaotus ELi ja kolmandate riikide kaupa; |
| --- | --- |

c)

Šveitsi jaoks ei ole siduv käesoleva määrusega nõutav teenuste ekspordi ja impordi jaotus ELi ja kolmandate riikide kaupa;

| d) | B lisas „ESA 95 riigikohase küsimustiku raames esitatavaid tabeleid käsitlevad erandid” lisatakse 15. punkti (Island) järele järgmine tekst:
  „16.   ŠVEITS
  16.1.   Tabelitega seotud erandid








  Tabeli nr | Tabel | Erand | Kehtivusaeg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Peamised koondnäitajad, aastased ja kvartaalsed | Edastatakse alates 1990. aastast | |
| 2 | Valitsemissektori peamised koondnäitajad | Edastamise tähtaja pikendamine: t + 8 kuud | Tähtajatu |
| Ajavahemik: igal aastal | Tähtajatu |
| Edastatakse alates 1990. aastast | |
| 3 | Tabelid majandusharude kaupa | Edastatakse alates 1990. aastast | |
| 4 | ELi ja kolmandate riikide eksport ja import | Edastatakse alates 1998. aastast | |
| 5 | Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused otstarbe järgi | Edastatakse alates 1990. aastast | |
| 6 | Finantskontod institutsiooniliste sektorite kaupa | Edastatakse alates 1998. aastast | 2006 |
| 7 | Finantsvara ja -kohustuste bilanss | Edastatakse alates 1998. aastast | 2006 |
| 8 | Muud kontod kui finantskontod institutsiooniliste sektorite kaupa | Edastamise tähtaja pikendamine: t + 18 kuud
  Edastatakse alates 1990. aastast | Tähtajatu |
| 9 | Üksikasjalik maksude ja sotsiaalmaksude laekumine sektorite kaupa | Edastamise tähtaja pikendamine: t + 18 kuud
  Edastatakse alates 1998. aastast | Tähtajatu |
| 10 | Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS II, A17 | Piirkondade kaupa jaotus puudub | |
| 11 | Valitsemissektori kulud ülesannete kaupa | Edastatakse alates 2005. aastast
  Tagasiulatuvaid arvutusi ei tehta | 2007 |
| 12 | Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS III, A3 | Piirkondade kaupa jaotus puudub | |
| 13 | Kodumajapidamiste kontod piirkonna järgi, NUTS II | Piirkondade kaupa jaotus puudub | |
| 14–22 | Kooskõlas käesoleva määruse erandiga a vabastatakse Šveits lahtrites 14–22 nõutava teabe esitamisest.” | |

d)

B lisas „ESA 95 riigikohase küsimustiku raames esitatavaid tabeleid käsitlevad erandid” lisatakse 15. punkti (Island) järele järgmine tekst:

„16.   ŠVEITS

16.1.   Tabelitega seotud erandid

Tabeli nr

Tabel

Erand

Kehtivusaeg

1

Peamised koondnäitajad, aastased ja kvartaalsed

Edastatakse alates 1990. aastast

2

Valitsemissektori peamised koondnäitajad

Edastamise tähtaja pikendamine: t + 8 kuud

Tähtajatu

Ajavahemik: igal aastal

Tähtajatu

Edastatakse alates 1990. aastast

3

Tabelid majandusharude kaupa

Edastatakse alates 1990. aastast

4

ELi ja kolmandate riikide eksport ja import

Edastatakse alates 1998. aastast

5

Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused otstarbe järgi

Edastatakse alates 1990. aastast

6

Finantskontod institutsiooniliste sektorite kaupa

Edastatakse alates 1998. aastast

2006

7

Finantsvara ja -kohustuste bilanss

Edastatakse alates 1998. aastast

2006

8

Muud kontod kui finantskontod institutsiooniliste sektorite kaupa

Edastamise tähtaja pikendamine: t + 18 kuud

Edastatakse alates 1990. aastast

Tähtajatu

9

Üksikasjalik maksude ja sotsiaalmaksude laekumine sektorite kaupa

Edastamise tähtaja pikendamine: t + 18 kuud

Edastatakse alates 1998. aastast

Tähtajatu

10

Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS II, A17

Piirkondade kaupa jaotus puudub

11

Valitsemissektori kulud ülesannete kaupa

Edastatakse alates 2005. aastast

Tagasiulatuvaid arvutusi ei tehta

2007

12

Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS III, A3

Piirkondade kaupa jaotus puudub

13

Kodumajapidamiste kontod piirkonna järgi, NUTS II

Piirkondade kaupa jaotus puudub

14–22

Kooskõlas käesoleva määruse erandiga a vabastatakse Šveits lahtrites 14–22 nõutava teabe esitamisest.”

| — | 31997 D 0178: komisjoni otsus 97/178/EÜ, Euratom, 10. veebruar 1997, millega määratletakse menetlused üleminekuks Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemilt (ESA teine väljaanne) Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile (ESA 95) (EÜT L 75, 15.3.1997, lk 44). |
| --- | --- |

—

31997 D 0178: komisjoni otsus 97/178/EÜ, Euratom, 10. veebruar 1997, millega määratletakse menetlused üleminekuks Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemilt (ESA teine väljaanne) Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile (ESA 95) (EÜT L 75, 15.3.1997, lk 44).

| — | 31998 D 0715: komisjoni otsus 98/715/EÜ, 30. november 1998, milles selgitatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) lisa A seoses hindade ja mahtude mõõtmise põhimõtetega (EÜT L 340, 16.12.1998, lk 33).
  Käesolevas lepingus loetakse selle otsuse sätteid järgmises kohanduses:
  artiklit 3 („Meetodite liigitamine toodete kaupa”) Šveitsi suhtes ei kohaldata. |
| --- | --- |

—

31998 D 0715: komisjoni otsus 98/715/EÜ, 30. november 1998, milles selgitatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) lisa A seoses hindade ja mahtude mõõtmise põhimõtetega (EÜT L 340, 16.12.1998, lk 33).

Käesolevas lepingus loetakse selle otsuse sätteid järgmises kohanduses:

artiklit 3 („Meetodite liigitamine toodete kaupa”) Šveitsi suhtes ei kohaldata.

| — | 32002 R 1889: komisjoni määrus (EÜ) nr 1889/2002, 23. oktoober 2002, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 448/98, millega täiendatakse ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2223/96 Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA) raames kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamise osas (EÜT L 286, 24.10.2002, lk 11). |
| --- | --- |

—

32002 R 1889: komisjoni määrus (EÜ) nr 1889/2002, 23. oktoober 2002, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 448/98, millega täiendatakse ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2223/96 Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA) raames kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamise osas (EÜT L 286, 24.10.2002, lk 11).

| — | 32003 R 1287: nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, 15. juuli 2003, rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (rahvamajanduse kogutulu määrus) (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1). |
| --- | --- |

—

32003 R 1287: nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, 15. juuli 2003, rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (rahvamajanduse kogutulu määrus) (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1).

| — | 32005 R 0116: komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 116/2005, 26. jaanuar 2005, mittemaksukohustuslastele ja maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul käibemaksu tagasimaksmiste käsitluse kohta nõukogu direktiivi (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta) kohaldamisel (ELT L 24, 27.1.2005, lk 6). |
| --- | --- |

—

32005 R 0116: komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 116/2005, 26. jaanuar 2005, mittemaksukohustuslastele ja maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul käibemaksu tagasimaksmiste käsitluse kohta nõukogu direktiivi (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta) kohaldamisel (ELT L 24, 27.1.2005, lk 6).

| — | 32005 R 1722: komisjoni määrus (EÜ) nr 1722/2005, 20. oktoober 2005, eluasemeteenuste hindamise põhimõtete kohta, nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades) kohaldamiseks (ELT L 276, 21.10.2005, lk 5). |
| --- | --- |

—

32005 R 1722: komisjoni määrus (EÜ) nr 1722/2005, 20. oktoober 2005, eluasemeteenuste hindamise põhimõtete kohta, nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades) kohaldamiseks (ELT L 276, 21.10.2005, lk 5).

| — | 31999 D 0622: komisjoni otsus 1999/622/EÜ, Euratom, 8. september 1999, selle kohta, kuidas käsitleda käibemaksu tagasimaksmist mittemaksukohustuslastele ja maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul, selleks et rakendada nõukogu direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta (EÜT L 245, 17.9.1999, lk 51). |
| --- | --- |

—

31999 D 0622: komisjoni otsus 1999/622/EÜ, Euratom, 8. september 1999, selle kohta, kuidas käsitleda käibemaksu tagasimaksmist mittemaksukohustuslastele ja maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul, selleks et rakendada nõukogu direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta (EÜT L 245, 17.9.1999, lk 51).

| — | 32006 R 0601: komisjoni määrus (EÜ) nr 601/2006, 18. aprill 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 184/2005 seoses andmete edastamise vormi ja korraga (ELT L 106, 19.4.2006, lk 7).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  Šveits on vabastatud andmete edastamise vormi ja korraga seotud menetluse rakendamisest kuni 2013. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

—

32006 R 0601: komisjoni määrus (EÜ) nr 601/2006, 18. aprill 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 184/2005 seoses andmete edastamise vormi ja korraga (ELT L 106, 19.4.2006, lk 7).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

Šveits on vabastatud andmete edastamise vormi ja korraga seotud menetluse rakendamisest kuni 2013. aasta lõpuni.

| — | 32000 R 0264: komisjoni määrus (EÜ) nr 264/2000, 3. veebruar 2000, nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 rakendamise kohta seoses avaliku sektori lühiajalise rahandusstatistikaga (EÜT L 29, 4.2.2000, lk 4).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse tabelite 25.1 ja 25.2 sätteid järgmises kohanduses:






  — | Šveits on vabastatud sotsiaaltoetuste (D.60) jaotamisest kategooriatesse D.62 ja D.631M; |
| --- | --- | --- |

—

32000 R 0264: komisjoni määrus (EÜ) nr 264/2000, 3. veebruar 2000, nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 rakendamise kohta seoses avaliku sektori lühiajalise rahandusstatistikaga (EÜT L 29, 4.2.2000, lk 4).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse tabelite 25.1 ja 25.2 sätteid järgmises kohanduses:

—

Šveits on vabastatud sotsiaaltoetuste (D.60) jaotamisest kategooriatesse D.62 ja D.631M;

| — | Šveits on vabastatud sotsiaalmaksete (D.61) jaotamisest kategooriatesse D.611 ja D.612; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud sotsiaalmaksete (D.61) jaotamisest kategooriatesse D.611 ja D.612;

| — | Šveits on vabastatud kapitalisiirete (D.9) jaotamisest kategooriatesse D.91 ja D.9N; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud kapitalisiirete (D.9) jaotamisest kategooriatesse D.91 ja D.9N;

| — | esimesed andmed edastatakse 2012. aastal + t6 (juuni lõpp) 2012. aasta esimese kvartali kohta ning tagasiulatuvalt alates 1999. aasta 1. kvartalist. |
| --- | --- |

—

esimesed andmed edastatakse 2012. aastal + t6 (juuni lõpp) 2012. aasta esimese kvartali kohta ning tagasiulatuvalt alates 1999. aasta 1. kvartalist.

| — | 32002 R 1221: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1221/2002, 10. juuni 2002, valitsemissektori muude kontode kui rahastamiskontod kvartaliandmete kohta (EÜT L 179, 9.7.2002, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse tabelite 25.1 ja 25.2 sätteid järgmises kohanduses:






  — | Šveits on vabastatud sotsiaaltoetuste (D.60) jaotamisest kategooriatesse D.62 ja D.631M; |
| --- | --- | --- |

—

32002 R 1221: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1221/2002, 10. juuni 2002, valitsemissektori muude kontode kui rahastamiskontod kvartaliandmete kohta (EÜT L 179, 9.7.2002, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse tabelite 25.1 ja 25.2 sätteid järgmises kohanduses:

—

Šveits on vabastatud sotsiaaltoetuste (D.60) jaotamisest kategooriatesse D.62 ja D.631M;

| — | Šveits on vabastatud sotsiaalmaksete (D.61) jaotamisest kategooriatesse D.611 ja D.612; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud sotsiaalmaksete (D.61) jaotamisest kategooriatesse D.611 ja D.612;

| — | Šveits on vabastatud kapitalisiirde (D.9) jaotamisest kategooriatesse D.91 ja D.9N; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud kapitalisiirde (D.9) jaotamisest kategooriatesse D.91 ja D.9N;

| — | esimesed andmed edastatakse 2012. aastal + t6 (juuni lõpp) 2012. aasta esimese kvartali kohta ning tagasiulatuvalt alates 1999. aasta 1. kvartalist. |
| --- | --- |

—

esimesed andmed edastatakse 2012. aastal + t6 (juuni lõpp) 2012. aasta esimese kvartali kohta ning tagasiulatuvalt alates 1999. aasta 1. kvartalist.

| — | 32005 R 0184: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005, 12. jaanuar 2005, ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta (ELT L 35, 8.2.2005, lk 23), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 32006 R 0602: komisjoni määrus (EÜ) nr 602/2006, 18. aprill 2006 (ELT L 106, 19.4.2006, lk 10); |
| --- | --- | --- |

—

32005 R 0184: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005, 12. jaanuar 2005, ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta (ELT L 35, 8.2.2005, lk 23), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

32006 R 0602: komisjoni määrus (EÜ) nr 602/2006, 18. aprill 2006 (ELT L 106, 19.4.2006, lk 10);

| — | 32009 R 0707: komisjoni määrus (EÜ) nr 707/2009, 5. august 2009 (ELT L 204, 6.8.2009, lk 3). |
| --- | --- |

—

32009 R 0707: komisjoni määrus (EÜ) nr 707/2009, 5. august 2009 (ELT L 204, 6.8.2009, lk 3).

Käesolevas lepingus loetakse nende määruste sätteid järgmises kohanduses:

Šveits on vabastatud järgmiste andmete esitamisest:

| — | tabel 1 (euronäitajad): kogu tabel; |
| --- | --- |

—

tabel 1 (euronäitajad): kogu tabel;

| — | tabel 2 (kvartaalne maksebilanss): portfelliinvesteeringute jaotus riigiti; |
| --- | --- |

—

tabel 2 (kvartaalne maksebilanss): portfelliinvesteeringute jaotus riigiti;

| — | tabel 3 (rahvusvaheline teenuskaubandus): teenused tervikuna, geograafilise jaotuse tase 3 ja valitsemisteenuste alajaotus; |
| --- | --- |

—

tabel 3 (rahvusvaheline teenuskaubandus): teenused tervikuna, geograafilise jaotuse tase 3 ja valitsemisteenuste alajaotus;

| — | tabel 4 (otseinvesteeringute vood T + 21) ja tabel 5 (otseinvesteeringute varud T + 21): NOGA majandustegevuse haru, kolmekohalise numberkoodi tasemel; |
| --- | --- |

—

tabel 4 (otseinvesteeringute vood T + 21) ja tabel 5 (otseinvesteeringute varud T + 21): NOGA majandustegevuse haru, kolmekohalise numberkoodi tasemel;

Šveits on vabastatud järgmiste andmete esitamisest kuni 2014. aasta lõpuni:

| — | tabel 2 (kvartaalne maksebilanss): muu maksebilanss kui portfelliinvesteeringud; |
| --- | --- |

—

tabel 2 (kvartaalne maksebilanss): muu maksebilanss kui portfelliinvesteeringud;

| — | tabel 3 (rahvusvaheline teenuskaubandus): teenused tervikuna, geograafilise jaotuse tase 2; |
| --- | --- |

—

tabel 3 (rahvusvaheline teenuskaubandus): teenused tervikuna, geograafilise jaotuse tase 2;

| — | tabel 4 (otseinvesteeringute vood T + 9): otseinvesteeringud välismaal kokku: geograafilise jaotuse tase 3 ja otseinvesteeringud koostavas riigis: geograafilise jaotuse tase 3; |
| --- | --- |

—

tabel 4 (otseinvesteeringute vood T + 9): otseinvesteeringud välismaal kokku: geograafilise jaotuse tase 3 ja otseinvesteeringud koostavas riigis: geograafilise jaotuse tase 3;

| — | tabel 4 (otseinvesteeringute vood T + 21): otseinvesteeringud välismaal kokku: geograafilise jaotuse tase 3 ja otseinvesteeringud koostavas riigis: geograafilise jaotuse tase 3 ning NOGA majandustegevuse haru, kahekohalise numberkoodi tasemel; |
| --- | --- |

—

tabel 4 (otseinvesteeringute vood T + 21): otseinvesteeringud välismaal kokku: geograafilise jaotuse tase 3 ja otseinvesteeringud koostavas riigis: geograafilise jaotuse tase 3 ning NOGA majandustegevuse haru, kahekohalise numberkoodi tasemel;

| — | tabel 5 (otseinvesteeringute varud T + 21): välismaiste otseinvesteeringute varad kokku, geograafilise jaotuse tase 3 ja otseinvesteeringud koostavas riigis, kohustused kokku, geograafilise jaotues tase 3 ja NOGA majandustegevuse haru, kahekohalise numberkoodi tasemel. |
| --- | --- |

—

tabel 5 (otseinvesteeringute varud T + 21): välismaiste otseinvesteeringute varad kokku, geograafilise jaotuse tase 3 ja otseinvesteeringud koostavas riigis, kohustused kokku, geograafilise jaotues tase 3 ja NOGA majandustegevuse haru, kahekohalise numberkoodi tasemel.

NOMENKLATUURID

| — | 31990 R 3037: nõukogu määrus (EMÜ) nr 3037/90, 9. oktoober 1990, Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistilise liigituse kohta (EÜT L 293, 24.10.1990, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 31993 R 0761: komisjoni määrus (EÜ) nr 761/93, 24. märts 1993 (EÜT L 83, 3.4.1993, lk 1); |
| --- | --- | --- |

—

31990 R 3037: nõukogu määrus (EMÜ) nr 3037/90, 9. oktoober 1990, Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistilise liigituse kohta (EÜT L 293, 24.10.1990, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

31993 R 0761: komisjoni määrus (EÜ) nr 761/93, 24. märts 1993 (EÜT L 83, 3.4.1993, lk 1);

| — | 32002 R 0029: komisjoni määrus (EÜ) nr 29/2002, 19. detsember 2001 (EÜT L 6, 10.1.2002, lk 3); |
| --- | --- |

—

32002 R 0029: komisjoni määrus (EÜ) nr 29/2002, 19. detsember 2001 (EÜT L 6, 10.1.2002, lk 3);

| — | 32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). |
| --- | --- |

—

32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

| — | 31993 R 0696: nõukogu määrus (EMÜ) nr 696/93, 15. märts 1993, statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks (EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:






  — | 1 94 N: akt Norra Kuningriigi, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu asutamislepingutesse tehtavate muudatuste kohta (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21, kohandatud EÜTs L 1, 1.1.1995, lk 1). |
| --- | --- | --- |

—

31993 R 0696: nõukogu määrus (EMÜ) nr 696/93, 15. märts 1993, statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks (EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:

—

1 94 N: akt Norra Kuningriigi, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu asutamislepingutesse tehtavate muudatuste kohta (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21, kohandatud EÜTs L 1, 1.1.1995, lk 1).

| — | 32003 R 1053: komisjoni määrus (EÜ) nr 1053/2003, 19. juuni 2003, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 999/2001 seoses kiirtestidega (ELT L 152, 20.6.2003, lk 8). |
| --- | --- |

—

32003 R 1053: komisjoni määrus (EÜ) nr 1053/2003, 19. juuni 2003, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 999/2001 seoses kiirtestidega (ELT L 152, 20.6.2003, lk 8).

| — | 32003 R 1059: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003, 26. mai 2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 32008 R 0011: komisjoni määrus (EÜ) nr 11/2008, 8. jaanuar 2008 (ELT L 5, 9.1.2008, lk 13); |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1059: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003, 26. mai 2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

32008 R 0011: komisjoni määrus (EÜ) nr 11/2008, 8. jaanuar 2008 (ELT L 5, 9.1.2008, lk 13);

| — | 32008 R 0176: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 176/2008, 20. veebruar 2008 (ELT L 61, 5.3.2008, lk 1). |
| --- | --- |

—

32008 R 0176: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 176/2008, 20. veebruar 2008 (ELT L 61, 5.3.2008, lk 1).

| — | 32008 R 0451: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 451/2008, 23. aprill 2008, millega kehtestatakse uus tegevusaladel põhinev toodete statistiline klassifikaator (CPA) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3696/93 (ELT L 145, 4.6.2008, lk 65). |
| --- | --- |

—

32008 R 0451: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 451/2008, 23. aprill 2008, millega kehtestatakse uus tegevusaladel põhinev toodete statistiline klassifikaator (CPA) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3696/93 (ELT L 145, 4.6.2008, lk 65).

| — | 32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). |
| --- | --- |

—

32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

PÕLLUMAJANDUSSTATISTIKA

| — | 31996 L 0016: nõukogu direktiiv 96/16/EÜ, 19. märts 1996, piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta (EÜT L 78, 28.3.1996, lk 27), mida on muudetud järgmise aktiga:






  — | 32003 L 0107: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/107/EÜ, 5. detsember 2003 (ELT L 7, 13.1.2004, lk 40). |
| --- | --- | --- |

—

31996 L 0016: nõukogu direktiiv 96/16/EÜ, 19. märts 1996, piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta (EÜT L 78, 28.3.1996, lk 27), mida on muudetud järgmise aktiga:

—

32003 L 0107: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/107/EÜ, 5. detsember 2003 (ELT L 7, 13.1.2004, lk 40).

Käesolevas lepingus loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses:

Šveits ei ole kohustatud järgima kõnealuses direktiivis nõutavat andmete piirkondlikku jaotust.

| — | 31997 D 0080: komisjoni otsus 97/80/EÜ, 18. detsember 1996, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta) rakendussätted (EÜT L 24, 25.1.1997, lk 26), mida on muudetud järgmise aktiga:






  — | 31998 D 0582: nõukogu otsus 98/582/EÜ, 6. oktoober 1998 (EÜT L 281, 17.10.1998, lk 36). |
| --- | --- | --- |

—

31997 D 0080: komisjoni otsus 97/80/EÜ, 18. detsember 1996, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta) rakendussätted (EÜT L 24, 25.1.1997, lk 26), mida on muudetud järgmise aktiga:

—

31998 D 0582: nõukogu otsus 98/582/EÜ, 6. oktoober 1998 (EÜT L 281, 17.10.1998, lk 36).

| — | 32005 D 0288: komisjoni otsus 2005/288/EÜ, 18. märts 2005, millega muudetakse otsust 97/80/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta) rakendussätted (ELT L 88, 7.4.2005, lk 10).
  Käesolevas lepingus loetakse selle otsuse sätteid järgmises kohanduses:
  Šveits ei ole kohustatud järgima andmete piirkondlikku jaotust, nagu on nõutud I lisa 1. tabelis: lehmapiima aastatoodang. |
| --- | --- |

—

32005 D 0288: komisjoni otsus 2005/288/EÜ, 18. märts 2005, millega muudetakse otsust 97/80/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta) rakendussätted (ELT L 88, 7.4.2005, lk 10).

Käesolevas lepingus loetakse selle otsuse sätteid järgmises kohanduses:

Šveits ei ole kohustatud järgima andmete piirkondlikku jaotust, nagu on nõutud I lisa 1. tabelis: lehmapiima aastatoodang.

| — | 32008 R 1166: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1166/2008, 19. november 2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88 (ELT L 321, 1.12.2008, lk 14).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  Šveitsi suhtes ei kohaldata kõnealuse määruse III lisa VII punkti (mis sisaldab maaelu arengu toetuse 12 tunnust). |
| --- | --- |

—

32008 R 1166: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1166/2008, 19. november 2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88 (ELT L 321, 1.12.2008, lk 14).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

Šveitsi suhtes ei kohaldata kõnealuse määruse III lisa VII punkti (mis sisaldab maaelu arengu toetuse 12 tunnust).

| — | 32008 R 1242: komisjoni määrus (EÜ) nr 1242/2008, 8. detsember 2008, millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus (ELT L 335, 13.12.2008, lk 3). |
| --- | --- |

—

32008 R 1242: komisjoni määrus (EÜ) nr 1242/2008, 8. detsember 2008, millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus (ELT L 335, 13.12.2008, lk 3).

| — | 32000 D 0115: komisjoni otsus 2000/115/EÜ, 24. november 1999, mis käsitleb tunnuste määratlusi, põllumajandussaaduste ja -toodete loetelu, erandeid määratlustest ning piirkondi ja alasid seoses põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse vaatlustega (EÜT L 38, 12.2.2000, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 32002 R 1444: komisjoni määrus (EÜ) nr 1444/2002, 24. juuli 2002 (EÜT L 216, 12.8.2002, lk 1); |
| --- | --- | --- |

—

32000 D 0115: komisjoni otsus 2000/115/EÜ, 24. november 1999, mis käsitleb tunnuste määratlusi, põllumajandussaaduste ja -toodete loetelu, erandeid määratlustest ning piirkondi ja alasid seoses põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse vaatlustega (EÜT L 38, 12.2.2000, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

32002 R 1444: komisjoni määrus (EÜ) nr 1444/2002, 24. juuli 2002 (EÜT L 216, 12.8.2002, lk 1);

| — | 32004 R 2139: komisjoni määrus (EÜ) nr 2139/2004, 8. detsember 2004 (ELT L 369, 16.12.2004, lk 26); |
| --- | --- |

—

32004 R 2139: komisjoni määrus (EÜ) nr 2139/2004, 8. detsember 2004 (ELT L 369, 16.12.2004, lk 26);

| — | 32006 R 0204: komisjoni määrus (EÜ) nr 204/2006, 6. veebruar 2006 (ELT L 34, 7.2.2006, lk 3). |
| --- | --- |

—

32006 R 0204: komisjoni määrus (EÜ) nr 204/2006, 6. veebruar 2006 (ELT L 34, 7.2.2006, lk 3).

| — | 32008 D 0690: komisjoni otsus 2008/690/EÜ, 4. august 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/109/EÜ ning otsust 2002/38/EÜ seoses liikmesriikide tehtavate statistiliste vaatlustega teatavate viljapuuliikide istandike kohta (ELT L 225, 23.8.2008, lk 14). |
| --- | --- |

—

32008 D 0690: komisjoni otsus 2008/690/EÜ, 4. august 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/109/EÜ ning otsust 2002/38/EÜ seoses liikmesriikide tehtavate statistiliste vaatlustega teatavate viljapuuliikide istandike kohta (ELT L 225, 23.8.2008, lk 14).

| — | 32009 R 0543: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 543/2009, 18. juuni 2009, põllumajanduskultuuride statistika kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 837/90 ja (EMÜ) nr 959/93 (ELT L 167, 29.6.2009, lk 1). |
| --- | --- |

—

32009 R 0543: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 543/2009, 18. juuni 2009, põllumajanduskultuuride statistika kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 837/90 ja (EMÜ) nr 959/93 (ELT L 167, 29.6.2009, lk 1).

| — | 32004 R 0138: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 138/2004, 5. detsember 2003, põllumajanduse arvepidamise kohta ühenduses (ELT L 33, 5.2.2004, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:






  — | 32005 R 0306: komisjoni määrus (EÜ) nr 306/2005, 24. veebruar 2005 (ELT L 52, 25.2.2005, lk 9); |
| --- | --- | --- |

—

32004 R 0138: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 138/2004, 5. detsember 2003, põllumajanduse arvepidamise kohta ühenduses (ELT L 33, 5.2.2004, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:

—

32005 R 0306: komisjoni määrus (EÜ) nr 306/2005, 24. veebruar 2005 (ELT L 52, 25.2.2005, lk 9);

| — | 32006 R 0909: komisjoni määrus (EÜ) nr 909/2006, 20. juuni 2006 (ELT L 168, 21.6.2006, lk 14); |
| --- | --- |

—

32006 R 0909: komisjoni määrus (EÜ) nr 909/2006, 20. juuni 2006 (ELT L 168, 21.6.2006, lk 14);

| — | 32008 R 0212: komisjoni määrus (EÜ) nr 212/2008, 7. märts 2008 (ELT L 65, 8.3.2008, lk 5). |
| --- | --- |

—

32008 R 0212: komisjoni määrus (EÜ) nr 212/2008, 7. märts 2008 (ELT L 65, 8.3.2008, lk 5).

| — | 32008 R 1165: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1165/2008, 19. november 2008, elusloomade ja liha statistika kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 93/23/EMÜ, 93/24/EMÜ ja 93/25/EMÜ (ELT L 321, 1.12.2008, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:






  a) | Šveits ei ole kohustatud järgima järgmisi kõnealuse määruse II lisas nõutavaid üksikasjalikke elusloomade statistika kategooriaid:






  — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest tapaloomade kohta vanemate kui üheaastaste, kuid nooremate kui kaheaastaste emaste veiste (mullikad, kes ei ole veel poeginud) kategooria puhul; |
| --- | --- | --- | --- |

—

32008 R 1165: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1165/2008, 19. november 2008, elusloomade ja liha statistika kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 93/23/EMÜ, 93/24/EMÜ ja 93/25/EMÜ (ELT L 321, 1.12.2008, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

a)

Šveits ei ole kohustatud järgima järgmisi kõnealuse määruse II lisas nõutavaid üksikasjalikke elusloomade statistika kategooriaid:

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest tapaloomade kohta vanemate kui üheaastaste, kuid nooremate kui kaheaastaste emaste veiste (mullikad, kes ei ole veel poeginud) kategooria puhul;

| — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest muude kui tapaloomade kohta vanemate kui üheaastaste, kuid nooremate kui kaheaastaste emaste veiste (mullikad, kes ei ole veel poeginud) kategooria puhul; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest muude kui tapaloomade kohta vanemate kui üheaastaste, kuid nooremate kui kaheaastaste emaste veiste (mullikad, kes ei ole veel poeginud) kategooria puhul;

| — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest tapamullikate kohta kaheaastaste ja vanemate emaste veiste (mullikad) kategooria puhul; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest tapamullikate kohta kaheaastaste ja vanemate emaste veiste (mullikad) kategooria puhul;

| — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest muude kui tapamullikate kohta kaheaastaste ja vanemate emaste veiste (mullikad) kategooria puhul; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest muude kui tapamullikate kohta kaheaastaste ja vanemate emaste veiste (mullikad) kategooria puhul;

| — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest sigade kohta eluskaaluga 50 kg või enam, ent alla 80 kg nuumsigade, sh tapakultide ja -emiste kategooria puhul; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest sigade kohta eluskaaluga 50 kg või enam, ent alla 80 kg nuumsigade, sh tapakultide ja -emiste kategooria puhul;

| — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest sigade kohta eluskaaluga 80 kg või enam, ent alla 110 kg nuumsigade, sh tapakultide ja -emiste kategooria puhul; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest sigade kohta eluskaaluga 80 kg või enam, ent alla 110 kg nuumsigade, sh tapakultide ja -emiste kategooria puhul;

| — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest sigade kohta eluskaaluga 110 kg või enam nuumsigade, sh tapakultide ja -emiste kategooria puhul; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest sigade kohta eluskaaluga 110 kg või enam nuumsigade, sh tapakultide ja -emiste kategooria puhul;

| — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest esimest korda paaritatud emiste kohta tõusigade eluskaaluga 50 kg ja enam ning paaritatud emiste kategooria puhul; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest esimest korda paaritatud emiste kohta tõusigade eluskaaluga 50 kg ja enam ning paaritatud emiste kategooria puhul;

| — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest veel paaritamata nooremiste kohta tõusigade eluskaaluga 50 kg ja enam ning muude emiste kategooria puhul; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest veel paaritamata nooremiste kohta tõusigade eluskaaluga 50 kg ja enam ning muude emiste kategooria puhul;

| b) | Šveits on vabastatud IV lisas („Tapastatistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest noorloomade kohta veiste kategooria puhul; |
| --- | --- |

b)

Šveits on vabastatud IV lisas („Tapastatistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest noorloomade kohta veiste kategooria puhul;

| c) | Šveits on vabastatud IV lisas („Tapastatistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest lambatallede ja muude lammaste kui lambatallede kohta lammaste kategooria puhul; |
| --- | --- |

c)

Šveits on vabastatud IV lisas („Tapastatistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest lambatallede ja muude lammaste kui lambatallede kohta lammaste kategooria puhul;

| d) | Šveits on vabastatud IV lisas („Tapastatistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest kitsede kohta kitsede kategooria puhul; |
| --- | --- |

d)

Šveits on vabastatud IV lisas („Tapastatistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest kitsede kohta kitsede kategooria puhul;

| e) | Šveits on vabastatud IV lisas („Tapastatistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest partide ja muude kodulindude, nagu kanad ja kalkunid, kohta kodulindude kategooria puhul. |
| --- | --- |

e)

Šveits on vabastatud IV lisas („Tapastatistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest partide ja muude kodulindude, nagu kanad ja kalkunid, kohta kodulindude kategooria puhul.

KALANDUSSTATISTIKA

| — | 31991 R 1382: nõukogu määrus (EMÜ) nr 1382/91, 21. mai 1991, andmete esitamise kohta seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides (EÜT L 133, 28.5.1991, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:






  — | 31993 R 2104: nõukogu määrus (EMÜ) nr 2104/93, 22. juuli 1993 (EÜT L 191, 31.7.1993, lk 1). |
| --- | --- | --- |

—

31991 R 1382: nõukogu määrus (EMÜ) nr 1382/91, 21. mai 1991, andmete esitamise kohta seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides (EÜT L 133, 28.5.1991, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:

—

31993 R 2104: nõukogu määrus (EMÜ) nr 2104/93, 22. juuli 1993 (EÜT L 191, 31.7.1993, lk 1).

| — | 31991 R 3880: nõukogu määrus (EMÜ) nr 3880/91, 17. detsember 1991, Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:






  — | 32001 R 1637: komisjoni määrus (EÜ) nr 1637/2001, 23. juuli 2001 (EÜT L 222, 17.8.2001, lk 20). |
| --- | --- | --- |

—

31991 R 3880: nõukogu määrus (EMÜ) nr 3880/91, 17. detsember 1991, Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:

—

32001 R 1637: komisjoni määrus (EÜ) nr 1637/2001, 23. juuli 2001 (EÜT L 222, 17.8.2001, lk 20).

| — | 31993 R 2018: nõukogu määrus (EMÜ) nr 2018/93, 30. juuni 1993, Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (EÜT L 186, 28.7.1993, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:






  — | 32001 R 1636: komisjoni määrus (EÜ) nr 1636/2001, 23. juuli 2001 (EÜT L 222, 17.8.2001, lk 1). |
| --- | --- | --- |

—

31993 R 2018: nõukogu määrus (EMÜ) nr 2018/93, 30. juuni 1993, Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (EÜT L 186, 28.7.1993, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:

—

32001 R 1636: komisjoni määrus (EÜ) nr 1636/2001, 23. juuli 2001 (EÜT L 222, 17.8.2001, lk 1).

| — | 31995 R 2597: nõukogu määrus (EÜ) nr 2597/95, 23. oktoober 1995, nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (EÜT L 270, 13.11.1995, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:






  — | 32001 R 1638: komisjoni määrus (EÜ) nr 1638/2001, 24. juuli 2001 (EÜT L 222, 17.8.2001, lk 29). |
| --- | --- | --- |

—

31995 R 2597: nõukogu määrus (EÜ) nr 2597/95, 23. oktoober 1995, nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (EÜT L 270, 13.11.1995, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:

—

32001 R 1638: komisjoni määrus (EÜ) nr 1638/2001, 24. juuli 2001 (EÜT L 222, 17.8.2001, lk 29).

| — | 31996 R 0788: nõukogu määrus (EÜ) nr 788/96, 22. aprill 1996, liikmesriikide akvakultuuritoodangu statistika esitamise kohta (EÜT L 108, 1.5.1996, lk 1). |
| --- | --- |

—

31996 R 0788: nõukogu määrus (EÜ) nr 788/96, 22. aprill 1996, liikmesriikide akvakultuuritoodangu statistika esitamise kohta (EÜT L 108, 1.5.1996, lk 1).

ENERGIASTATISTIKA

| — | 31990 L 0377: nõukogu direktiiv 90/377/EMÜ, 29. juuni 1990, ühenduse menetluse kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks (EÜT L 185, 17.7.1990, lk 16). |
| --- | --- |

—

31990 L 0377: nõukogu direktiiv 90/377/EMÜ, 29. juuni 1990, ühenduse menetluse kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks (EÜT L 185, 17.7.1990, lk 16).

KESKKONNASTATISTIKA

| — | 32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). |
| --- | --- |

—

32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

| — | 32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).” |
| --- | --- |

—

32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).”

---

(1)  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

1

---