# Úradný vestník L 250/2010

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2010.250.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 250 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5324. septembra 2010 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2010.250.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 250

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5324. septembra 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 837/2010 z 23. septembra 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1418/2007 o vývoze na zhodnotenie určitého odpadu do určitých nečlenských krajín OECD (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 838/2010 z 23. septembra 2010, ktorým sa ustanovujú usmernenia týkajúce sa mechanizmu kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav a spoločného regulačného prístupu k spoplatneniu prenosov (
  1
  ) | 5 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 839/2010 z 23. septembra 2010, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 12 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 840/2010 z 23. septembra 2010, ktorým sa stanovujú vývozné náhrady za hovädzie a teľacie mäso | 14 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 841/2010 z 23. septembra 2010, ktorým sa stanovujú vývozné náhrady za hydinové mäso | 18 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 842/2010 z 23. septembra 2010, ktorým sa stanovujú reprezentatívne ceny v sektore hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1484/95 | 20 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 843/2010 z 23. septembra 2010, ktorým sa stanovuje minimálna predajná cena sušeného odstredeného mlieka v prípade 7. jednotlivej výzvy na predloženie ponuky v rámci verejnej súťaže vyhlásenej nariadením (EÚ) č. 447/2010 | 22 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2010/569/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 23. júna 2010 o daňovej pomoci, ktorú Francúzsko priznalo Fondu na prevenciu rizík rybolovu a rybárskym podnikom [Štátna pomoc C 24/08 (ex NN 38/07)]
  [oznámené pod číslom K(2010) 3938]

   (
  1
  ) | 23 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 837/2010 z 23. septembra 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1418/2007 o vývoze na zhodnotenie určitého odpadu do určitých nečlenských krajín OECD (
  1
  )

1

1

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 838/2010 z 23. septembra 2010, ktorým sa ustanovujú usmernenia týkajúce sa mechanizmu kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav a spoločného regulačného prístupu k spoplatneniu prenosov (
  1
  )

1

5

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 839/2010 z 23. septembra 2010, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

12

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 840/2010 z 23. septembra 2010, ktorým sa stanovujú vývozné náhrady za hovädzie a teľacie mäso

14

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 841/2010 z 23. septembra 2010, ktorým sa stanovujú vývozné náhrady za hydinové mäso

18

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 842/2010 z 23. septembra 2010, ktorým sa stanovujú reprezentatívne ceny v sektore hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1484/95

20

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 843/2010 z 23. septembra 2010, ktorým sa stanovuje minimálna predajná cena sušeného odstredeného mlieka v prípade 7. jednotlivej výzvy na predloženie ponuky v rámci verejnej súťaže vyhlásenej nariadením (EÚ) č. 447/2010

22

ROZHODNUTIA

2010/569/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 23. júna 2010 o daňovej pomoci, ktorú Francúzsko priznalo Fondu na prevenciu rizík rybolovu a rybárskym podnikom [Štátna pomoc C 24/08 (ex NN 38/07)]
  [oznámené pod číslom K(2010) 3938]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2010) 3938]

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 24.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 250/1

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 837/2010

z 23. septembra 2010,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1418/2007 o vývoze na zhodnotenie určitého odpadu do určitých nečlenských krajín OECD

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 zo 14. júna 2006 o preprave odpadu (1), a najmä na jeho článok 37 ods. 2 tretí pododsek,

po porade so zainteresovanými krajinami,

keďže:

Komisii bola doručená odpoveď od Libérie na jej písomnú žiadosť o písomné potvrdenie, že určitý odpad uvedený v prílohe III alebo IIIA k nariadeniu (ES) č. 1013/2006, ktorého vývoz nie je zakázaný podľa článku 36 uvedeného nariadenia, je možné vyvážať z Európskej únie na zhodnotenie v tejto krajine, a o oznámenie prípadného kontrolného postupu, ktorý by sa v tejto krajine uplatňoval. Komisii boli tiež doručené ďalšie informácie týkajúce sa Andorry, Číny, Chorvátska a Indie. Príloha k nariadeniu Komisie (ES) č. 1418/2007 (2) by sa preto mala zmeniť a doplniť tak, aby boli zohľadnené uvedené skutočnosti,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha k nariadeniu (ES) č. 1418/2007 sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť štrnástym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od dátumu nadobudnutia účinnosti.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 23. septembra 2010

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 190, 12.7.2006, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 316, 4.12.2007, s. 6.

2

---

PRÍLOHA

| 1. | Položka týkajúca sa Andorry sa nahrádza takto:
  „Andorra









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | všetok odpad uvedený v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 1013/2006“ | | |

1.

Položka týkajúca sa Andorry sa nahrádza takto:

„Andorra

a)

b)

c)

d)

všetok odpad uvedený v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 1013/2006“

| 2. | Položka týkajúca sa Číny sa nahrádza takto:
  „Čína









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| z B1010:






  — | vzácne kovy (okrem zlata, platiny) |

2.

Položka týkajúca sa Číny sa nahrádza takto:

„Čína

a)

b)

c)

d)

z B1010:

—

vzácne kovy (okrem zlata, platiny)

| — | molybdénový šrot |
| --- | --- |

—

molybdénový šrot

| — | kobaltový šrot |
| --- | --- |

—

kobaltový šrot

| — | mangánový šrot |
| --- | --- |

—

mangánový šrot

| — | šrot z india |
| --- | --- |

—

šrot z india

| — | tóriový šrot |
| --- | --- |

—

tóriový šrot

| — | odpad z kovov skupiny vzácnych zemín |
| --- | --- |

—

odpad z kovov skupiny vzácnych zemín

| — | chrómový šrot |
| --- | --- |

—

chrómový šrot

z B1010:

| — | vzácne kovy (zlato, platina) |
| --- | --- |

—

vzácne kovy (zlato, platina)

| — | železný a oceľový šrot |
| --- | --- |

—

železný a oceľový šrot

| — | medený šrot |
| --- | --- |

—

medený šrot

| — | niklový šrot |
| --- | --- |

—

niklový šrot

| — | hliníkový šrot |
| --- | --- |

—

hliníkový šrot

| — | zinkový šrot |
| --- | --- |

—

zinkový šrot

| — | cínový šrot |
| --- | --- |

—

cínový šrot

| — | volfrámový šrot |
| --- | --- |

—

volfrámový šrot

| — | tantalový šrot |
| --- | --- |

—

tantalový šrot

| — | magnéziový šrot |
| --- | --- |

—

magnéziový šrot

| — | bizmutový šrot |
| --- | --- |

—

bizmutový šrot

| — | titánový šrot |
| --- | --- |

—

titánový šrot

| — | zirkónový šrot |
| --- | --- |

—

zirkónový šrot

| — | germániový šrot |
| --- | --- |

—

germániový šrot

| — | vanádový šrot |
| --- | --- |

—

vanádový šrot

| — | šrot z hafnia, nióbu, rénia a gália |
| --- | --- |

—

šrot z hafnia, nióbu, rénia a gália

B1020 – B1040

B1050

B1060

B1070

B1080 – B1100

B1115

z B1120: všetok ostatný odpad

z B1120: len prechodové kovy obsahujúce > 10 % V2O5 okrem odpadových katalyzátorov (použité katalyzátory, použité kvapalné katalyzátory alebo iné katalyzátory) uvedené na zozname A

B1130 – B1200

B1210

B1220

B1230

B1240

B1250

z B2010: všetok ostatný odpad

z B2010: sľudový odpad

B2020

z B2030: všetok ostatný odpad

z B2030: len šrot karbidu volfrámu

B2040

B2060 – B2130

z B3010: vulkanizované odpadové živice alebo kondenzačné produkty vrátane:

| — | močovinovoformaldehydových živíc |
| --- | --- |

—

močovinovoformaldehydových živíc

| — | melamínformaldehydových živíc |
| --- | --- |

—

melamínformaldehydových živíc

| — | epoxidových živíc |
| --- | --- |

—

epoxidových živíc

| — | alkydových živíc |
| --- | --- |

—

alkydových živíc

z B3010 – všetok ostatný odpad, ak je termoplastický

B3020

z B3010 – všetok ostatný odpad

z B3030:

| — | odpad z vlny alebo z jemnej či hrubej zvieracej srsti vrátane odpadu z priadze, avšak okrem trhaného materiálu |
| --- | --- |

—

odpad z vlny alebo z jemnej či hrubej zvieracej srsti vrátane odpadu z priadze, avšak okrem trhaného materiálu

| — | odpad z bavlny (vrátane odpadu z priadze a trhaného materiálu) |
| --- | --- |

—

odpad z bavlny (vrátane odpadu z priadze a trhaného materiálu)

| — | odpad (vrátane výčeskov, odpadu z priadze a trhaného materiálu) z umelých vlákien |
| --- | --- |

—

odpad (vrátane výčeskov, odpadu z priadze a trhaného materiálu) z umelých vlákien

B3035

z B3040 – všetok ostatný odpad

z B3040: len nevulkanizovaný kaučuk

B3050

B3060 – B3070

z B3080 – všetok ostatný odpad

z B3080: len nevulkanizovaný kaučuk

B3090 – B4030

z GB040 – všetok ostatný odpad

z GB040 – len troska zo zmiešavača z tavenia medi obsahujúca > 10 % medi

GC010

z GC020 – všetok ostatný odpad

z GC020 – len odpadové kábly a drôty, šrot z elektromotorov

GC030

GC050 – GG040

GH013

GN010 – GN030“

| 3. | Položka týkajúca sa Chorvátska sa nahrádza takto:
  „Chorvátsko









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | všetok odpad uvedený v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 1013/2006“ |

3.

Položka týkajúca sa Chorvátska sa nahrádza takto:

„Chorvátsko

a)

b)

c)

d)

všetok odpad uvedený v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 1013/2006“

| 4. | Položka týkajúca sa Indie sa nahrádza takto:
  „India









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | všetok odpad uvedený v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 1013/2006“ |

4.

Položka týkajúca sa Indie sa nahrádza takto:

„India

a)

b)

c)

d)

všetok odpad uvedený v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 1013/2006“

| 5. | Za položku pre Libanon sa vkladá táto položka:
  „Libéria









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | B3020“ |

5.

Za položku pre Libanon sa vkladá táto položka:

„Libéria

a)

b)

c)

d)

B3020“

---

| 24.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 250/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 250/5

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 838/2010

z 23. septembra 2010,

ktorým sa ustanovujú usmernenia týkajúce sa mechanizmu kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav a spoločného regulačného prístupu k spoplatneniu prenosov

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMSIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do sústavy pre cezhraničné výmeny elektriny, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1228/2003 (1), a najmä na jeho článok 18 ods. 5,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (EÚ) č. 774/2010 z 2. septembra 2010, ktorým sa ustanovujú usmernenia týkajúce sa kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav a spoločného regulačného prístupu k spoplatneniu prenosov (2), sa zavádza mechanizmus kompenzácie nákladov na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie pre prevádzkovateľov prenosových sústav a spoločný regulačný prístup k spoplatneniu prenosov. Platnosť tohto nariadenia sa však skončí 2. marca 2011. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (EÚ) č. 774/2010 z 2. septembra 2010, ktorým sa ustanovujú usmernenia týkajúce sa kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav a spoločného regulačného prístupu k spoplatneniu prenosov (2), sa zavádza mechanizmus kompenzácie nákladov na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie pre prevádzkovateľov prenosových sústav a spoločný regulačný prístup k spoplatneniu prenosov. Platnosť tohto nariadenia sa však skončí 2. marca 2011.

| (2) | Na zabezpečenie jednotného vykonávania mechanizmu kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav by sa mali prijať nové usmernenia uvedené v článku 18 ods. 1 a 2 nariadenia (ES) č. 714/2009, ktoré by odrážali inštitucionálny rámec vytvorený uvedeným nariadením. Predovšetkým Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ďalej iba agentúra) zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (3) by mala byť zodpovedná za monitorovanie vykonávania mechanizmu kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav. |
| --- | --- |

(2)

Na zabezpečenie jednotného vykonávania mechanizmu kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav by sa mali prijať nové usmernenia uvedené v článku 18 ods. 1 a 2 nariadenia (ES) č. 714/2009, ktoré by odrážali inštitucionálny rámec vytvorený uvedeným nariadením. Predovšetkým Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ďalej iba agentúra) zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (3) by mala byť zodpovedná za monitorovanie vykonávania mechanizmu kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav.

| (3) | Záväznými usmerneniami zavádzajúcimi mechanizmus kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav by sa mal zriadiť stabilný základ pre fungovanie mechanizmu kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav a pre spravodlivú kompenzáciu nákladov na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie, ktoré vznikajú prevádzkovateľom prenosových sústav. |
| --- | --- |

(3)

Záväznými usmerneniami zavádzajúcimi mechanizmus kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav by sa mal zriadiť stabilný základ pre fungovanie mechanizmu kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav a pre spravodlivú kompenzáciu nákladov na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie, ktoré vznikajú prevádzkovateľom prenosových sústav.

| (4) | Prevádzkovatelia prenosových sústav z tretích krajín alebo teritórií, ktorí uzavreli dohody s Európskou úniou, a teda prijali a uplatňujú právne predpisy Európskej únie v sektore elektrickej energie, by mali mať právo zúčastňovať sa na mechanizme kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav, a to na rovnakom základe ako prevádzkovatelia prenosových sústav z členských štátov. |
| --- | --- |

(4)

Prevádzkovatelia prenosových sústav z tretích krajín alebo teritórií, ktorí uzavreli dohody s Európskou úniou, a teda prijali a uplatňujú právne predpisy Európskej únie v sektore elektrickej energie, by mali mať právo zúčastňovať sa na mechanizme kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav, a to na rovnakom základe ako prevádzkovatelia prenosových sústav z členských štátov.

| (5) | Je vhodné, aby prevádzkovatelia prenosových sústav z tretích krajín, ktorí neuzavreli dohody s Európskou úniou o prijatí a uplatňovaní právnych predpisov Európskej únie v sektore elektrickej energie, mali možnosť uzatvárať viacstranné dohody s prevádzkovateľmi prenosových sústav v členských štátoch, ktorými sa všetkým stranám umožní kompenzácia nákladov na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie na spravodlivom a rovnakom základe. |
| --- | --- |

(5)

Je vhodné, aby prevádzkovatelia prenosových sústav z tretích krajín, ktorí neuzavreli dohody s Európskou úniou o prijatí a uplatňovaní právnych predpisov Európskej únie v sektore elektrickej energie, mali možnosť uzatvárať viacstranné dohody s prevádzkovateľmi prenosových sústav v členských štátoch, ktorými sa všetkým stranám umožní kompenzácia nákladov na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie na spravodlivom a rovnakom základe.

| (6) | Prevádzkovatelia prenosových sústav by mali získať kompenzácie za straty energie, ktoré vznikajú v dôsledku prijímania cezhraničných tokov elektrickej energie. Tieto kompenzácie by mali byť založené na odhade strát vzniknutých v prípade neexistencie prenosov elektrickej energie. |
| --- | --- |

(6)

Prevádzkovatelia prenosových sústav by mali získať kompenzácie za straty energie, ktoré vznikajú v dôsledku prijímania cezhraničných tokov elektrickej energie. Tieto kompenzácie by mali byť založené na odhade strát vzniknutých v prípade neexistencie prenosov elektrickej energie.

| (7) | Na účely kompenzácie prevádzkovateľov prenosových sústav za náklady na sprístupnenie infraštruktúry na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie by sa mal zriadiť fond. Hodnota tohto fondu by mala byť založená na posúdení dlhodobých priemerných prírastkových nákladov na sprístupnenie infraštruktúry na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie v rámci celej Európskej únie. |
| --- | --- |

(7)

Na účely kompenzácie prevádzkovateľov prenosových sústav za náklady na sprístupnenie infraštruktúry na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie by sa mal zriadiť fond. Hodnota tohto fondu by mala byť založená na posúdení dlhodobých priemerných prírastkových nákladov na sprístupnenie infraštruktúry na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie v rámci celej Európskej únie.

| (8) | Posúdenie infraštruktúry prenosov elektrickej energie v rámci celej Európskej únie v súvislosti so zjednodušením cezhraničných tokov elektrickej energie by mala vykonať agentúra, keďže je zodpovedná za koordináciu činností regulačných orgánov, ktoré musia vykonávať podobnú funkciu na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

(8)

Posúdenie infraštruktúry prenosov elektrickej energie v rámci celej Európskej únie v súvislosti so zjednodušením cezhraničných tokov elektrickej energie by mala vykonať agentúra, keďže je zodpovedná za koordináciu činností regulačných orgánov, ktoré musia vykonávať podobnú funkciu na vnútroštátnej úrovni.

| (9) | Prevádzkovatelia prenosových sústav v tretích krajinách by mali znášať tie isté náklady na používanie prenosovej sústavy Európskej únie ako prevádzkovatelia prenosových sústav v členských štátoch. |
| --- | --- |

(9)

Prevádzkovatelia prenosových sústav v tretích krajinách by mali znášať tie isté náklady na používanie prenosovej sústavy Európskej únie ako prevádzkovatelia prenosových sústav v členských štátoch.

| (10) | Rôzna výška poplatkov, ktoré platia výrobcovia elektrickej energie za prístup do prenosovej sústavy, by nemala oslabovať vnútorný trh. Z tohto dôvodu by sa mali priemerné poplatky za prístup do siete v členských štátoch pohybovať v rozmedzí, ktorým sa zabezpečí realizácia výhod vyplývajúcich z harmonizácie. |
| --- | --- |

(10)

Rôzna výška poplatkov, ktoré platia výrobcovia elektrickej energie za prístup do prenosovej sústavy, by nemala oslabovať vnútorný trh. Z tohto dôvodu by sa mali priemerné poplatky za prístup do siete v členských štátoch pohybovať v rozmedzí, ktorým sa zabezpečí realizácia výhod vyplývajúcich z harmonizácie.

| (11) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 46 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES (4), |
| --- | --- |

(11)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 46 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES (4),

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Prevádzkovateľom prenosových sústav sa kompenzujú náklady vzniknuté v dôsledku prijímania cezhraničných tokov elektrickej energie do svojich sietí na základe usmernení ustanovených v časti A prílohy.

Článok 2

Poplatky uplatňované prevádzkovateľmi sietí za prístup k prenosovým sústavám musia byť v súlade s usmerneniami ustanovenými v časti B prílohy.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 3. marca 2011.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 23. septembra 2010

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 176, 15.7.2003, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 233, 3.9.2010, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 55.

4

---

PRÍLOHA

ČASŤ A

Usmernenia pre zriadenie mechanizmu kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav

1.   Všeobecné ustanovenia

| 1.1. | Mechanizmus kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav (ITC) umožňuje kompenzáciu za náklady na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie vrátane poskytovania cezhraničného prístupu do prepojenej sústavy. |
| --- | --- |

1.1.

Mechanizmus kompenzácie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav (ITC) umožňuje kompenzáciu za náklady na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie vrátane poskytovania cezhraničného prístupu do prepojenej sústavy.

| 1.2. | Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E) zriadená v súlade s článkom 5 nariadenia (ES) č. 714/2009 zriadi fond ITC na účely kompenzácie prevádzkovateľov prenosových sústav za náklady na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie.
  Fond ITC poskytuje kompenzáciu:






  1. | nákladov na straty vzniknuté vo vnútroštátnych prenosových sústavách v dôsledku prijímania cezhraničných tokov elektrickej energie,
  ako aj |
| --- | --- | --- |

1.2.

Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E) zriadená v súlade s článkom 5 nariadenia (ES) č. 714/2009 zriadi fond ITC na účely kompenzácie prevádzkovateľov prenosových sústav za náklady na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie.

Fond ITC poskytuje kompenzáciu:

1.

nákladov na straty vzniknuté vo vnútroštátnych prenosových sústavách v dôsledku prijímania cezhraničných tokov elektrickej energie,

ako aj

| 2. | nákladov na sprístupnenie infraštruktúry na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie. |
| --- | --- |

2.

nákladov na sprístupnenie infraštruktúry na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie.

| 1.3. | Príspevky do fondu ITC sa vypočítajú v súlade s bodmi 6 a 7.
  Platby z fondu ITC sa vypočítajú v súlade s bodmi 4 a 5.
  ENTSO-E je zodpovedná za ustanovenie opatrení na výber a výplatu všetkých platieb týkajúcich sa fondu ITC, ako aj za stanovenie časového plánu platieb. Všetky príspevky a platby sa uskutočňujú čo najskôr a najneskôr do šiestich mesiacov od skončenia obdobia, na ktoré sa vzťahujú. |
| --- | --- |

1.3.

Príspevky do fondu ITC sa vypočítajú v súlade s bodmi 6 a 7.

Platby z fondu ITC sa vypočítajú v súlade s bodmi 4 a 5.

ENTSO-E je zodpovedná za ustanovenie opatrení na výber a výplatu všetkých platieb týkajúcich sa fondu ITC, ako aj za stanovenie časového plánu platieb. Všetky príspevky a platby sa uskutočňujú čo najskôr a najneskôr do šiestich mesiacov od skončenia obdobia, na ktoré sa vzťahujú.

| 1.4. | Agentúra dohliada na zavádzanie mechanizmu ITC a každoročne podáva Komisii správu o zavádzaní mechanizmu ITC a o správe fondu ITC.
  ENTSO-E pri plnení tejto úlohy spolupracuje s Komisiou a s agentúrou a poskytuje agentúre všetky informácie nevyhnutné na tento účel.
  Každý prevádzkovateľ prenosovej sústavy poskytuje ENTSO-E a agentúre všetky informácie nevyhnutné na zavedenie mechanizmu ITC. |
| --- | --- |

1.4.

Agentúra dohliada na zavádzanie mechanizmu ITC a každoročne podáva Komisii správu o zavádzaní mechanizmu ITC a o správe fondu ITC.

ENTSO-E pri plnení tejto úlohy spolupracuje s Komisiou a s agentúrou a poskytuje agentúre všetky informácie nevyhnutné na tento účel.

Každý prevádzkovateľ prenosovej sústavy poskytuje ENTSO-E a agentúre všetky informácie nevyhnutné na zavedenie mechanizmu ITC.

| 1.5. | Do momentu zriadenia ENTSO-E prevádzkovatelia prenosových sústav navzájom spolupracujú s cieľom zrealizovať úlohy pridelené ENTSO-E v súvislosti s mechanizmom ITC. |
| --- | --- |

1.5.

Do momentu zriadenia ENTSO-E prevádzkovatelia prenosových sústav navzájom spolupracujú s cieľom zrealizovať úlohy pridelené ENTSO-E v súvislosti s mechanizmom ITC.

| 1.6. | Prenos elektrickej energie sa vo všeobecnosti vypočíta na hodinovom základe tak, že sa zoberie nižšia z absolútnych hodnôt dovezenej elektrickej energie a absolútna hodnota vyvezenej elektrickej energie v prepojovacích vedeniach medzi vnútroštátnymi prenosovými sústavami.
  Naúčely výpočtu prenosov elektrickej energie sa objem dovozu a vývozu na každom prepojovacom vedení medzi vnútroštátnymi prenosovými sústavami zníži v pomere k podielu kapacity pridelenej spôsobom, ktorý nie je v súlade s bodom 2 usmernení pre riadenie preťaženia ustanovenými v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 714/2009.
  Bez ohľadu na ustanovenia druhého pododseku tohto bodu sa dovozy a vývozy elektrickej energie na prepojovacích vedeniach s tretími krajinami, na ktoré sa uplatňujú ustanovenia bodu 7.1, zahrnú do výpočtu prenosov elektrickej energie. |
| --- | --- |

1.6.

Prenos elektrickej energie sa vo všeobecnosti vypočíta na hodinovom základe tak, že sa zoberie nižšia z absolútnych hodnôt dovezenej elektrickej energie a absolútna hodnota vyvezenej elektrickej energie v prepojovacích vedeniach medzi vnútroštátnymi prenosovými sústavami.

Naúčely výpočtu prenosov elektrickej energie sa objem dovozu a vývozu na každom prepojovacom vedení medzi vnútroštátnymi prenosovými sústavami zníži v pomere k podielu kapacity pridelenej spôsobom, ktorý nie je v súlade s bodom 2 usmernení pre riadenie preťaženia ustanovenými v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 714/2009.

Bez ohľadu na ustanovenia druhého pododseku tohto bodu sa dovozy a vývozy elektrickej energie na prepojovacích vedeniach s tretími krajinami, na ktoré sa uplatňujú ustanovenia bodu 7.1, zahrnú do výpočtu prenosov elektrickej energie.

| 1.7. | Na účely tejto časti prílohy čistý tok elektrickej energie znamená absolútnu hodnotu rozdielu medzi celkovým vývozom elektrickej energie z danej vnútroštátnej prenosovej sústavy do krajín, v ktorých sa prevádzkovatelia prenosovej sústavy zúčastňujú na mechanizme ITC, a celkovým dovozom elektrickej energie z krajín, v ktorých sa prevádzkovatelia prenosovej sústavy zúčastňujú na mechanizme ITC, do tej istej prenosovej sústavy.
  Vprípade strán mechanizmu ITC, ktoré majú spoločnú hranicu aspoň s jednou treťou krajinou, na ktorú sa vzťahujú ustanovenia bodu 7.1, sa pri výpočte čistého toku realizujú nasledujúce úpravy:






  1. | ak je celkový vývoz elektrickej energie do krajín, kde sa PPS zúčastňujú na mechanizme ITC, vyšší ako celkový dovoz elektrickej energie z krajín, kde sa PPS zúčastňujú na mechanizme ITC, čisté toky sa znížia o nižšiu z nasledujúcich hodnôt:






  a) | čisté toky dovozu elektrickej energie z týchto tretích krajín alebo |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.

Na účely tejto časti prílohy čistý tok elektrickej energie znamená absolútnu hodnotu rozdielu medzi celkovým vývozom elektrickej energie z danej vnútroštátnej prenosovej sústavy do krajín, v ktorých sa prevádzkovatelia prenosovej sústavy zúčastňujú na mechanizme ITC, a celkovým dovozom elektrickej energie z krajín, v ktorých sa prevádzkovatelia prenosovej sústavy zúčastňujú na mechanizme ITC, do tej istej prenosovej sústavy.

Vprípade strán mechanizmu ITC, ktoré majú spoločnú hranicu aspoň s jednou treťou krajinou, na ktorú sa vzťahujú ustanovenia bodu 7.1, sa pri výpočte čistého toku realizujú nasledujúce úpravy:

1.

ak je celkový vývoz elektrickej energie do krajín, kde sa PPS zúčastňujú na mechanizme ITC, vyšší ako celkový dovoz elektrickej energie z krajín, kde sa PPS zúčastňujú na mechanizme ITC, čisté toky sa znížia o nižšiu z nasledujúcich hodnôt:

a)

čisté toky dovozu elektrickej energie z týchto tretích krajín alebo

| b) | čisté toky vývozu elektrickej energie z krajín, v ktorých sa prevádzkovateľ prenosovej sústavy zúčastňuje na mechanizme ITC; |
| --- | --- |

b)

čisté toky vývozu elektrickej energie z krajín, v ktorých sa prevádzkovateľ prenosovej sústavy zúčastňuje na mechanizme ITC;

| 2. | ak je celkový dovoz elektrickej energie z krajín, kde sa PPS zúčastňujú na mechanizme ITC, vyšší ako celkový vývoz elektrickej energie do krajín, kde sa PPS zúčastňujú na mechanizme ITC, čisté toky sa znížia o nižšiu z nasledujúcich hodnôt:






  a) | čisté toky vývozu do týchto tretích krajín alebo |
| --- | --- | --- |

2.

ak je celkový dovoz elektrickej energie z krajín, kde sa PPS zúčastňujú na mechanizme ITC, vyšší ako celkový vývoz elektrickej energie do krajín, kde sa PPS zúčastňujú na mechanizme ITC, čisté toky sa znížia o nižšiu z nasledujúcich hodnôt:

a)

čisté toky vývozu do týchto tretích krajín alebo

| b) | čisté toky dovozu elektrickej energie z krajín, v ktorých sa prevádzkovateľ prenosovej sústavy zúčastňuje na mechanizme ITC. |
| --- | --- |

b)

čisté toky dovozu elektrickej energie z krajín, v ktorých sa prevádzkovateľ prenosovej sústavy zúčastňuje na mechanizme ITC.

| 1.8. | Na účely tejto prílohy zaťaženie znamená celkový objem elektrickej energie, ktorá opúšťa vnútroštátnu prenosovú sústavu smerom k pripojeným rozvodným sústavám, koncovým spotrebiteľom pripojeným na prenosovú sústavu a smerom k výrobcom elektrickej energie na účely spotreby pri výrobe elektrickej energie. |
| --- | --- |

1.8.

Na účely tejto prílohy zaťaženie znamená celkový objem elektrickej energie, ktorá opúšťa vnútroštátnu prenosovú sústavu smerom k pripojeným rozvodným sústavám, koncovým spotrebiteľom pripojeným na prenosovú sústavu a smerom k výrobcom elektrickej energie na účely spotreby pri výrobe elektrickej energie.

2.   Účasť na mechanizme ITC

| 2.1. | Každý regulačný orgán zabezpečí, aby sa prevádzkovatelia prenosových sústav na svojom území zúčastňovali na mechanizme ITC a aby v poplatkoch uplatňovaných prevádzkovateľmi prenosových sústav za prístup do sietí neboli zahrnuté žiadne dodatočné poplatky za prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie. |
| --- | --- |

2.1.

Každý regulačný orgán zabezpečí, aby sa prevádzkovatelia prenosových sústav na svojom území zúčastňovali na mechanizme ITC a aby v poplatkoch uplatňovaných prevádzkovateľmi prenosových sústav za prístup do sietí neboli zahrnuté žiadne dodatočné poplatky za prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie.

| 2.2. | Prevádzkovatelia prenosových sústav z tretích krajín, ktorí uzatvorili dohody s Európskou úniou, a teda prijali právne predpisy Európskej únie a uplatňujú ich v sektore elektrickej energie, majú právo zúčastňovať sa na mechanizme ITC.
  Predovšetkým prevádzkovatelia prenosových sústav na územiach uvedených v článku 9 Zmluvy o založení Energetického spoločenstva (1) majú právo zúčastňovať sa na mechanizme ITC.
  Skaždým prevádzkovateľom prenosovej sústavy z tretej krajiny, ktorý sa zúčastňuje na mechanizme ITC, sa zaobchádza rovnako ako s prevádzkovateľom prenosovej sústavy z členského štátu. |
| --- | --- |

2.2.

Prevádzkovatelia prenosových sústav z tretích krajín, ktorí uzatvorili dohody s Európskou úniou, a teda prijali právne predpisy Európskej únie a uplatňujú ich v sektore elektrickej energie, majú právo zúčastňovať sa na mechanizme ITC.

Predovšetkým prevádzkovatelia prenosových sústav na územiach uvedených v článku 9 Zmluvy o založení Energetického spoločenstva (1) majú právo zúčastňovať sa na mechanizme ITC.

Skaždým prevádzkovateľom prenosovej sústavy z tretej krajiny, ktorý sa zúčastňuje na mechanizme ITC, sa zaobchádza rovnako ako s prevádzkovateľom prenosovej sústavy z členského štátu.

3.   Viacstranné dohody

| 3.1. | ENTSO-E zjednodušuje uzatváranie viacstranných dohôd o kompenzácii nákladov na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav zúčastňujúcich sa na mechanizme ITC a prevádzkovateľmi prenosových sústav z tretích krajín, ktorí neuzavreli dohody s Európskou úniou o prijatí a uplatňovaní právnych predpisov Európskej únie v sektore elektrickej energie a ktorí 16. decembra 2009 podpísali dobrovoľnú dohodu medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav o kompenzácii medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav. |
| --- | --- |

3.1.

ENTSO-E zjednodušuje uzatváranie viacstranných dohôd o kompenzácii nákladov na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav zúčastňujúcich sa na mechanizme ITC a prevádzkovateľmi prenosových sústav z tretích krajín, ktorí neuzavreli dohody s Európskou úniou o prijatí a uplatňovaní právnych predpisov Európskej únie v sektore elektrickej energie a ktorí 16. decembra 2009 podpísali dobrovoľnú dohodu medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav o kompenzácii medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav.

| 3.2. | Cieľom týchto viacstranných dohôd je zabezpečiť, aby sa s prevádzkovateľom prenosovej sústavy z tretej krajiny zaobchádzalo rovnako ako s prevádzkovateľom prenosovej sústavy v krajine, ktorá sa zúčastňuje na mechanizme ITC. |
| --- | --- |

3.2.

Cieľom týchto viacstranných dohôd je zabezpečiť, aby sa s prevádzkovateľom prenosovej sústavy z tretej krajiny zaobchádzalo rovnako ako s prevádzkovateľom prenosovej sústavy v krajine, ktorá sa zúčastňuje na mechanizme ITC.

| 3.3. | V prípade potreby sa v týchto viacstranných dohodách môže odporúčať primeraná úprava celkovej kompenzácie v prípade kompenzácie za sprístupnenie dostupnej infraštruktúry na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie stanovené v súlade s bodom 5. Každá takáto úprava bude podliehať súhlasu Komisie, zohľadňujúc pritom stanovisko agentúry. |
| --- | --- |

3.3.

V prípade potreby sa v týchto viacstranných dohodách môže odporúčať primeraná úprava celkovej kompenzácie v prípade kompenzácie za sprístupnenie dostupnej infraštruktúry na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie stanovené v súlade s bodom 5. Každá takáto úprava bude podliehať súhlasu Komisie, zohľadňujúc pritom stanovisko agentúry.

| 3.4. | S prevádzkovateľom prenosovej sústavy z tretej krajiny sa nesmie zaobchádzať priaznivejším spôsobom v porovnaní so spôsobom, ktorý by sa uplatňoval na prevádzkovateľa prenosovej sústavy zúčastňujúceho sa na mechanizme ITC. |
| --- | --- |

3.4.

S prevádzkovateľom prenosovej sústavy z tretej krajiny sa nesmie zaobchádzať priaznivejším spôsobom v porovnaní so spôsobom, ktorý by sa uplatňoval na prevádzkovateľa prenosovej sústavy zúčastňujúceho sa na mechanizme ITC.

| 3.5. | ENTSO-E predloží všetky takéto viacstranné dohody Komisii, ktorá posúdi, či sa pokračovaním viacstrannej dohody podporuje dokončenie a fungovanie vnútorného trhu s elektrickou energiou a cezhraničný obchod. Vo svojom posúdení sa Komisia venuje predovšetkým tomu, či:






  1. | sa dohoda týka iba kompenzácií nákladov na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav (PPS); |
| --- | --- | --- |

3.5.

ENTSO-E predloží všetky takéto viacstranné dohody Komisii, ktorá posúdi, či sa pokračovaním viacstrannej dohody podporuje dokončenie a fungovanie vnútorného trhu s elektrickou energiou a cezhraničný obchod. Vo svojom posúdení sa Komisia venuje predovšetkým tomu, či:

1.

sa dohoda týka iba kompenzácií nákladov na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav (PPS);

| 2. | dodržiavajú sa požiadavky uvedené v bodoch 3.2 a 3.4. |
| --- | --- |

2.

dodržiavajú sa požiadavky uvedené v bodoch 3.2 a 3.4.

| 3.6. | Pri vypracovaní posúdenia uvedeného v bode 3.5 Komisia vedie konzultácie so všetkými členskými štátmi, pričom osobitnú pozornosť venuje názorom tých členských štátov, ktoré majú spoločnú hranicu s príslušnou treťou krajinou.
  Pri vypracovaní posúdenia sa Komisia môže poradiť s Agentúrou. |
| --- | --- |

3.6.

Pri vypracovaní posúdenia uvedeného v bode 3.5 Komisia vedie konzultácie so všetkými členskými štátmi, pričom osobitnú pozornosť venuje názorom tých členských štátov, ktoré majú spoločnú hranicu s príslušnou treťou krajinou.

Pri vypracovaní posúdenia sa Komisia môže poradiť s Agentúrou.

4.   Kompenzácie strát

| 4.1. | Kompenzácie strát vzniknutých vo vnútroštátnych prenosových sústavách v dôsledku prijímania cezhraničných tokov elektrickej energie sa vypočítajú oddelene od kompenzácií nákladov vzniknutých v súvislosti so sprístupnením infraštruktúry na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie. |
| --- | --- |

4.1.

Kompenzácie strát vzniknutých vo vnútroštátnych prenosových sústavách v dôsledku prijímania cezhraničných tokov elektrickej energie sa vypočítajú oddelene od kompenzácií nákladov vzniknutých v súvislosti so sprístupnením infraštruktúry na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie.

| 4.2. | Objem strát vzniknutých vo vnútroštátnej prenosovej sústave sa zistí výpočtom rozdielu medzi:






  1. | objemom skutočne vzniknutých strát v prenosovej sústave počas príslušného obdobia
  a |
| --- | --- | --- |

4.2.

Objem strát vzniknutých vo vnútroštátnej prenosovej sústave sa zistí výpočtom rozdielu medzi:

1.

objemom skutočne vzniknutých strát v prenosovej sústave počas príslušného obdobia

a

| 2. | odhadovaným objemom strát v prenosovej sústave, ktoré by vznikli v sústave počas príslušného obdobia v prípade, že by nedošlo k žiadnemu prenosu elektrickej energie. |
| --- | --- |

2.

odhadovaným objemom strát v prenosovej sústave, ktoré by vznikli v sústave počas príslušného obdobia v prípade, že by nedošlo k žiadnemu prenosu elektrickej energie.

| 4.3. | ENTSO-E je zodpovedná za realizáciu výpočtov uvedených v bode 4.2 a zverejní tento výpočet a svoju metódu vo vhodnom formáte. Tento výpočet je možné odvodiť z odhadov na základe niektorých časových okamihov v rámci príslušného obdobia. |
| --- | --- |

4.3.

ENTSO-E je zodpovedná za realizáciu výpočtov uvedených v bode 4.2 a zverejní tento výpočet a svoju metódu vo vhodnom formáte. Tento výpočet je možné odvodiť z odhadov na základe niektorých časových okamihov v rámci príslušného obdobia.

| 4.4. | Výška strát vzniknutých vo vnútroštátnej prenosovej sústave v dôsledku cezhraničného toku elektrickej energie sa vypočíta na tom istom základe, ktorý schválil regulačný orgán pri všetkých stratách vo vnútroštátnych prenosových sústavách. Agentúra preverí kritériá hodnotenia strát na vnútroštátnej úrovni, pričom zohľadní najmä skutočnosť, že straty sú hodnotené spravodlivým a nediskriminačným spôsobom.
  V prípade, že príslušný regulačný orgán neschválil základ pre výpočet strát na obdobie, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus ITC, hodnotu strát na účely mechanizmu ITC určí odhadom ENTSO-E. |
| --- | --- |

4.4.

Výška strát vzniknutých vo vnútroštátnej prenosovej sústave v dôsledku cezhraničného toku elektrickej energie sa vypočíta na tom istom základe, ktorý schválil regulačný orgán pri všetkých stratách vo vnútroštátnych prenosových sústavách. Agentúra preverí kritériá hodnotenia strát na vnútroštátnej úrovni, pričom zohľadní najmä skutočnosť, že straty sú hodnotené spravodlivým a nediskriminačným spôsobom.

V prípade, že príslušný regulačný orgán neschválil základ pre výpočet strát na obdobie, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus ITC, hodnotu strát na účely mechanizmu ITC určí odhadom ENTSO-E.

5.   Kompenzácia za poskytovanie infraštruktúry pre cezhraničné toky elektrickej energie

| 5.1. | Na základe návrhu agentúry v súlade s bodom 5.3 Komisia určí sumu ročnej kompenzácie za cezhraničnú infraštruktúru, ktorá sa prerozdelí medzi PPS ako kompenzácia nákladov vzniknutých v dôsledku sprístupnenia infraštruktúry pre prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie. Ak Komisia nesúhlasí s návrhom agentúry, požiada ju o druhé stanovisko. |
| --- | --- |

5.1.

Na základe návrhu agentúry v súlade s bodom 5.3 Komisia určí sumu ročnej kompenzácie za cezhraničnú infraštruktúru, ktorá sa prerozdelí medzi PPS ako kompenzácia nákladov vzniknutých v dôsledku sprístupnenia infraštruktúry pre prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie. Ak Komisia nesúhlasí s návrhom agentúry, požiada ju o druhé stanovisko.

| 5.2. | Suma ročnej kompenzácie za cezhraničnú infraštruktúru sa prerozdelí medzi prevádzkovateľov prenosových sústav zodpovedných za vnútroštátne prenosové sústavy v pomere ku:






  1. | koeficientu prenosu, t. j. k prenosom v tejto vnútroštátnej prenosovej sústave ako podielu celkových prenosov vo všetkých vnútroštátnych prenosových sústavách; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Suma ročnej kompenzácie za cezhraničnú infraštruktúru sa prerozdelí medzi prevádzkovateľov prenosových sústav zodpovedných za vnútroštátne prenosové sústavy v pomere ku:

1.

koeficientu prenosu, t. j. k prenosom v tejto vnútroštátnej prenosovej sústave ako podielu celkových prenosov vo všetkých vnútroštátnych prenosových sústavách;

| 2. | koeficientu zaťaženia, t. j. k prenosom elektrickej energie na druhú v pomere k zaťaženiu plus prenosom v tejto vnútroštátnej prenosovej sústave vo vzťahu k prenosom elektrickej energie na druhú v pomere k zaťaženiu plus prenosu vo všetkých vnútroštátnych prenosových sústavách. |
| --- | --- |

2.

koeficientu zaťaženia, t. j. k prenosom elektrickej energie na druhú v pomere k zaťaženiu plus prenosom v tejto vnútroštátnej prenosovej sústave vo vzťahu k prenosom elektrickej energie na druhú v pomere k zaťaženiu plus prenosu vo všetkých vnútroštátnych prenosových sústavách.

Koeficient prenosu má váhu 75 % a koeficient zaťaženia 25 %.

| 5.3. | Agentúra navrhne ročnú sumu kompenzácie za cezhraničnú infraštruktúru uvedenú v bode 5.1 a založenú na hodnotení infraštruktúry prenosov elektrickej energie v rámci celej Európskej únie, ktorá súvisí s uľahčovaním cezhraničných tokov elektrickej energie. Agentúra vyvinie maximálne úsilie, aby zrealizovala hodnotenie do dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. ENTSO-E poskytuje agentúre všetku pomoc nevyhnutnú na účely realizácie tohto hodnotenia.
  Toto hodnotenie zahŕňa technické a ekonomické hodnotenie dlhodobých priemerných prírastkových nákladov na sprístupnenie tejto infraštruktúry na prenos elektrickej energie pre cezhraničné toky elektrickej energie počas príslušného obdobia s výhľadom do budúcnosti, a to každoročne a na základe uznávaných, štandardných metodík výpočtu nákladov.
  V prípade, že je infraštruktúra financovaná z iných zdrojov ako z poplatkov za prístup k sieťam v súlade s článkom 14 nariadenia (ES) č. 714/2009, hodnotenie nákladov za sprístupnenie infraštruktúry pre cezhraničné toky elektrickej energie sa upraví primeraným spôsobom a zohľadní túto skutočnosť.
  V rámci tohto hodnotenia infraštruktúry na prenos elektrickej energie na úrovni celej Európskej únie sa posudzuje infraštruktúra vo všetkých členských štátoch a tretích krajinách zúčastňujúcich sa na mechanizme ITC, ako aj v sústavách prevádzkovaných prevádzkovateľmi prenosových sústav, ktorí uzatvorili viacstranné dohody uvedené v bode 3. |
| --- | --- |

5.3.

Agentúra navrhne ročnú sumu kompenzácie za cezhraničnú infraštruktúru uvedenú v bode 5.1 a založenú na hodnotení infraštruktúry prenosov elektrickej energie v rámci celej Európskej únie, ktorá súvisí s uľahčovaním cezhraničných tokov elektrickej energie. Agentúra vyvinie maximálne úsilie, aby zrealizovala hodnotenie do dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. ENTSO-E poskytuje agentúre všetku pomoc nevyhnutnú na účely realizácie tohto hodnotenia.

Toto hodnotenie zahŕňa technické a ekonomické hodnotenie dlhodobých priemerných prírastkových nákladov na sprístupnenie tejto infraštruktúry na prenos elektrickej energie pre cezhraničné toky elektrickej energie počas príslušného obdobia s výhľadom do budúcnosti, a to každoročne a na základe uznávaných, štandardných metodík výpočtu nákladov.

V prípade, že je infraštruktúra financovaná z iných zdrojov ako z poplatkov za prístup k sieťam v súlade s článkom 14 nariadenia (ES) č. 714/2009, hodnotenie nákladov za sprístupnenie infraštruktúry pre cezhraničné toky elektrickej energie sa upraví primeraným spôsobom a zohľadní túto skutočnosť.

V rámci tohto hodnotenia infraštruktúry na prenos elektrickej energie na úrovni celej Európskej únie sa posudzuje infraštruktúra vo všetkých členských štátoch a tretích krajinách zúčastňujúcich sa na mechanizme ITC, ako aj v sústavách prevádzkovaných prevádzkovateľmi prenosových sústav, ktorí uzatvorili viacstranné dohody uvedené v bode 3.

| 5.4. | Kým agentúra nezrealizuje hodnotenie uvedené v bode 5.3 a Komisia neurčí ročnú sumu kompenzácie za cezhraničnú infraštruktúru v súlade s bodom 5.1, ročná suma kompenzácie za cezhraničnú infraštruktúru sa stanovuje na 100 000 000 EUR. |
| --- | --- |

5.4.

Kým agentúra nezrealizuje hodnotenie uvedené v bode 5.3 a Komisia neurčí ročnú sumu kompenzácie za cezhraničnú infraštruktúru v súlade s bodom 5.1, ročná suma kompenzácie za cezhraničnú infraštruktúru sa stanovuje na 100 000 000 EUR.

| 5.5. | Pri podávaní návrhu uvedeného v bode 5.1 poskytne agentúra Komisii aj svoje stanovisko k vhodnosti využívania dlhodobých priemerných prírastkových nákladov na prehodnotenie nákladov na sprístupnenie infraštruktúry na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie. |
| --- | --- |

5.5.

Pri podávaní návrhu uvedeného v bode 5.1 poskytne agentúra Komisii aj svoje stanovisko k vhodnosti využívania dlhodobých priemerných prírastkových nákladov na prehodnotenie nákladov na sprístupnenie infraštruktúry na prijímanie cezhraničných tokov elektrickej energie.

6.   Príspevky do fondu ITC

| 6.1. | Prevádzkovatelia prenosových sústav prispievajú do fondu ITC v pomere k absolútnej hodnote čistých tokov vo svojich vnútroštátnych prenosových sústavách a smerom z týchto sústav, a to ako podiel súčtu absolútnej hodnoty čistých tokov vo všetkých vnútroštátnych prenosových sústavách a smerom z týchto sústav. |
| --- | --- |

6.1.

Prevádzkovatelia prenosových sústav prispievajú do fondu ITC v pomere k absolútnej hodnote čistých tokov vo svojich vnútroštátnych prenosových sústavách a smerom z týchto sústav, a to ako podiel súčtu absolútnej hodnoty čistých tokov vo všetkých vnútroštátnych prenosových sústavách a smerom z týchto sústav.

7.   Poplatok za používanie prenosovej sústavy v súvislosti s dovozom a vývozom elektrickej energie z tretích krajín

| 7.1. | Poplatok za používanie prenosovej sústavy sa platí pri všetkých plánovaných dovozoch a vývozoch elektrickej energie zo všetkých tretích krajín, a to v prípade, že:






  1. | daná krajina neuzatvorila dohodu s Európskou úniou, čím neprijala a neuplatňuje právne predpisy Európskej únie v sektore elektrickej energie,
  alebo |
| --- | --- | --- |

7.1.

Poplatok za používanie prenosovej sústavy sa platí pri všetkých plánovaných dovozoch a vývozoch elektrickej energie zo všetkých tretích krajín, a to v prípade, že:

1.

daná krajina neuzatvorila dohodu s Európskou úniou, čím neprijala a neuplatňuje právne predpisy Európskej únie v sektore elektrickej energie,

alebo

| 2. | prevádzkovateľ prenosovej sústavy zodpovedný za sústavu, z ktorej sa vyváža alebo do ktorej sa dováža elektrická energia, neuzatvoril viacstrannú dohodu uvedenú v bode 3. |
| --- | --- |

2.

prevádzkovateľ prenosovej sústavy zodpovedný za sústavu, z ktorej sa vyváža alebo do ktorej sa dováža elektrická energia, neuzatvoril viacstrannú dohodu uvedenú v bode 3.

Tento poplatok je vyjadrený v eurách za megawatthodinu.

| 7.2. | Každý účastník mechanizmu ITC vyberá poplatok za používanie prenosovej sústavy v súvislosti s plánovaným dovozom a vývozom elektrickej energie medzi vnútroštátnou prenosovou sústavou a prenosovou sústavou tretej krajiny. |
| --- | --- |

7.2.

Každý účastník mechanizmu ITC vyberá poplatok za používanie prenosovej sústavy v súvislosti s plánovaným dovozom a vývozom elektrickej energie medzi vnútroštátnou prenosovou sústavou a prenosovou sústavou tretej krajiny.

| 7.3. | ENTSO-E vopred vypočíta poplatok za používanie prenosovej sústavy splatný za každý rok. Tento poplatok sa stanoví vo výške odhadovaného príspevku za megawatthodinu, ktorý by prevádzkovatelia prenosových sústav zo zúčastnených krajín platili do fondu ITC na základe predpokladaného cezhraničného toku elektrickej energie počas príslušného roka. |
| --- | --- |

7.3.

ENTSO-E vopred vypočíta poplatok za používanie prenosovej sústavy splatný za každý rok. Tento poplatok sa stanoví vo výške odhadovaného príspevku za megawatthodinu, ktorý by prevádzkovatelia prenosových sústav zo zúčastnených krajín platili do fondu ITC na základe predpokladaného cezhraničného toku elektrickej energie počas príslušného roka.

ČASŤ B

Usmernenia pre spoločný regulačný prístup k spoplatňovaniu prenosu

| 1. | Ročné priemerné poplatky za prenos, ktoré platia výrobcovia vo všetkých členských štátoch, sa musia pohybovať v rozmedzí stanovenom v bode 3. |
| --- | --- |

1.

Ročné priemerné poplatky za prenos, ktoré platia výrobcovia vo všetkých členských štátoch, sa musia pohybovať v rozmedzí stanovenom v bode 3.

| 2. | Ročné priemerné poplatky za prenos, ktoré platia výrobcovia, sú ročné celkové poplatky za prenos, ktoré platia výrobcovia, vydelené celkovou nameranou elektrickou energiou, ktorú výrobcovia každý rok dodajú do prenosovej sústavy členského štátu.
  Pri výpočte stanovenom v bode 3 sa do poplatkov za prenos nezapočítajú:






  1. | poplatky, ktoré platia výrobcovia za fyzické aktíva potrebné na spojenie so sústavou alebo skvalitnenie spojenia; |
| --- | --- | --- |

2.

Ročné priemerné poplatky za prenos, ktoré platia výrobcovia, sú ročné celkové poplatky za prenos, ktoré platia výrobcovia, vydelené celkovou nameranou elektrickou energiou, ktorú výrobcovia každý rok dodajú do prenosovej sústavy členského štátu.

Pri výpočte stanovenom v bode 3 sa do poplatkov za prenos nezapočítajú:

1.

poplatky, ktoré platia výrobcovia za fyzické aktíva potrebné na spojenie so sústavou alebo skvalitnenie spojenia;

| 2. | poplatky, ktoré platia výrobcovia v súvislosti s podpornými službami; |
| --- | --- |

2.

poplatky, ktoré platia výrobcovia v súvislosti s podpornými službami;

| 3. | osobitné poplatky za systémové straty, ktoré platia výrobcovia. |
| --- | --- |

3.

osobitné poplatky za systémové straty, ktoré platia výrobcovia.

| 3. | Výška ročných priemerných poplatkov za prenos, ktoré platia výrobcovia, sa musí pohybovať v rozmedzí od 0 do 0,5 EUR/MWh, okrem poplatkov, ktoré sa uplatňujú v Dánsku, Švédsku, Fínsku, Rumunsku, Írsku, Veľkej Británii a Severnom Írsku.
  Výška ročných priemerných poplatkov za prenos, ktoré platia výrobcovia v Dánsku, Švédsku a Fínsku, sa musí pohybovať v rozmedzí od 0 do 1,2 EUR/MWh.
  Výška ročných priemerných poplatkov za prenos, ktoré platia výrobcovia v Írsku, Veľkej Británii a Severnom Írsku, sa musí pohybovať v rozmedzí od 0 do 2,5 EUR/MWh a v Rumunsku v rozmedzí od 0 do 2,0 EUR/MWh. |
| --- | --- |

3.

Výška ročných priemerných poplatkov za prenos, ktoré platia výrobcovia, sa musí pohybovať v rozmedzí od 0 do 0,5 EUR/MWh, okrem poplatkov, ktoré sa uplatňujú v Dánsku, Švédsku, Fínsku, Rumunsku, Írsku, Veľkej Británii a Severnom Írsku.

Výška ročných priemerných poplatkov za prenos, ktoré platia výrobcovia v Dánsku, Švédsku a Fínsku, sa musí pohybovať v rozmedzí od 0 do 1,2 EUR/MWh.

Výška ročných priemerných poplatkov za prenos, ktoré platia výrobcovia v Írsku, Veľkej Británii a Severnom Írsku, sa musí pohybovať v rozmedzí od 0 do 2,5 EUR/MWh a v Rumunsku v rozmedzí od 0 do 2,0 EUR/MWh.

| 4. | Agentúra monitoruje vhodnosť rozmedzí prípustných poplatkov za prenos, pričom zohľadní najmä ich vplyv na financovanie kapacity prenosu potrebné v členských štátoch na dosiahnutie ich cieľov v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (2) a ich vplyv na používateľov sústavy vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

4.

Agentúra monitoruje vhodnosť rozmedzí prípustných poplatkov za prenos, pričom zohľadní najmä ich vplyv na financovanie kapacity prenosu potrebné v členských štátoch na dosiahnutie ich cieľov v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (2) a ich vplyv na používateľov sústavy vo všeobecnosti.

| 5. | Agentúra poskytne Komisii do 1. januára 2014 svoje stanovisko k vhodným rozmedziam poplatkov na obdobie po 1. januári 2015. |
| --- | --- |

5.

Agentúra poskytne Komisii do 1. januára 2014 svoje stanovisko k vhodným rozmedziam poplatkov na obdobie po 1. januári 2015.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 198, 20.7.2006, s. 18.

(2)  Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16.

---

| 24.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 250/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 250/12

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 839/2010

z 23. septembra 2010,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže:

Nariadením (ES) č. 1580/2007 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 24. septembra 2010.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 23. septembra 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 72,7 |
| MK | 76,7 |
| TR | 64,0 |
| XS | 58,9 |
| ZZ | 68,1 |
| 0707 00 05 | TR | 124,4 |
| ZZ | 124,4 |
| 0709 90 70 | TR | 120,2 |
| ZZ | 120,2 |
| 0805 50 10 | AR | 138,0 |
| CL | 107,8 |
| IL | 127,1 |
| TR | 118,8 |
| UY | 134,8 |
| ZA | 115,7 |
| ZZ | 123,7 |
| 0806 10 10 | EG | 75,0 |
| TR | 121,1 |
| US | 185,0 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 10 80 | AR | 78,0 |
| BR | 74,7 |
| CL | 125,9 |
| NZ | 112,4 |
| US | 128,5 |
| ZA | 97,2 |
| ZZ | 102,8 |
| 0808 20 50 | CN | 84,3 |
| ZA | 98,9 |
| ZZ | 91,6 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| IL | 178,5 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 92,3 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MA

72,7

MK

76,7

TR

64,0

XS

58,9

ZZ

68,1

0707 00 05

TR

124,4

ZZ

124,4

0709 90 70

TR

120,2

ZZ

120,2

0805 50 10

AR

138,0

CL

107,8

IL

127,1

TR

118,8

UY

134,8

ZA

115,7

ZZ

123,7

0806 10 10

EG

75,0

TR

121,1

US

185,0

ZZ

127,0

0808 10 80

AR

78,0

BR

74,7

CL

125,9

NZ

112,4

US

128,5

ZA

97,2

ZZ

102,8

0808 20 50

CN

84,3

ZA

98,9

ZZ

91,6

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

BA

53,5

IL

178,5

MK

45,0

ZZ

92,3

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 24.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 250/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 250/14

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 840/2010

z 23. septembra 2010,

ktorým sa stanovujú vývozné náhrady za hovädzie a teľacie mäso

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (1), a najmä na jeho článok 164 ods. 2 a článok 170 v spojení s článkom 4,

keďže:

| (1) | V článku 162 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa stanovuje, že rozdiel medzi cenami výrobkov uvedených v časti XV prílohy I k uvedenému nariadeniu na svetovom trhu a cenami týchto výrobkov v Únii sa môže pokryť vývoznou náhradou. |
| --- | --- |

(1)

V článku 162 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa stanovuje, že rozdiel medzi cenami výrobkov uvedených v časti XV prílohy I k uvedenému nariadeniu na svetovom trhu a cenami týchto výrobkov v Únii sa môže pokryť vývoznou náhradou.

| (2) | Vzhľadom na súčasnú situáciu na trhu s hovädzím a teľacím mäsom by sa preto mali stanoviť vývozné náhrady v súlade s pravidlami a kritériami ustanovenými v článkoch 162, 163, 164, 167, 168 a 169 nariadenia (ES) č. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na súčasnú situáciu na trhu s hovädzím a teľacím mäsom by sa preto mali stanoviť vývozné náhrady v súlade s pravidlami a kritériami ustanovenými v článkoch 162, 163, 164, 167, 168 a 169 nariadenia (ES) č. 1234/2007.

| (3) | V článku 164 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa stanovuje, že náhrady sa môžu meniť v závislosti od destinácie, najmä ak si to vyžiada situácia na svetovom trhu, osobitné požiadavky určitých trhov alebo povinnosti vyplývajúce z dohôd uzavretých v súlade s článkom 300 zmluvy. |
| --- | --- |

(3)

V článku 164 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa stanovuje, že náhrady sa môžu meniť v závislosti od destinácie, najmä ak si to vyžiada situácia na svetovom trhu, osobitné požiadavky určitých trhov alebo povinnosti vyplývajúce z dohôd uzavretých v súlade s článkom 300 zmluvy.

| (4) | Náhrady by sa mali poskytovať len za výrobky, ktoré sú oprávnené na voľný pohyb v Únii a na ktorých je uvedená zdravotná značka ustanovená v článku 5 ods. 1 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu (2). Tieto výrobky musia byť takisto v súlade s požiadavkami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 z 29. apríla 2004 o hygiene potravín (3) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné predpisy na organizáciu úradných kontrol produktov živočíšneho pôvodu určených na ľudskú spotrebu (4). |
| --- | --- |

(4)

Náhrady by sa mali poskytovať len za výrobky, ktoré sú oprávnené na voľný pohyb v Únii a na ktorých je uvedená zdravotná značka ustanovená v článku 5 ods. 1 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu (2). Tieto výrobky musia byť takisto v súlade s požiadavkami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 z 29. apríla 2004 o hygiene potravín (3) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné predpisy na organizáciu úradných kontrol produktov živočíšneho pôvodu určených na ľudskú spotrebu (4).

| (5) | Podľa článku 7 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia Komisie (ES) č. 1359/2007 z 21. novembra 2007 ustanovujúceho podmienky poskytovania osobitných vývozných náhrad na určité kusy vykosteného mäsa hovädzieho dobytka (5) sa osobitná náhrada znižuje, ak množstvo vykosteného mäsa určeného na vývoz predstavuje menej ako 95 %, ale najmenej 85 % celkovej hmotnosti kusov získaných vykosťovaním. |
| --- | --- |

(5)

Podľa článku 7 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia Komisie (ES) č. 1359/2007 z 21. novembra 2007 ustanovujúceho podmienky poskytovania osobitných vývozných náhrad na určité kusy vykosteného mäsa hovädzieho dobytka (5) sa osobitná náhrada znižuje, ak množstvo vykosteného mäsa určeného na vývoz predstavuje menej ako 95 %, ale najmenej 85 % celkovej hmotnosti kusov získaných vykosťovaním.

| (6) | Náhrady, ktoré sa uplatňujú v súčasnosti, sa stanovili v nariadení Komisie (EÚ) č. 649/2010 (6). Vzhľadom na to, že by sa mali stanoviť nové náhrady, uvedené nariadenie by sa malo zrušiť. |
| --- | --- |

(6)

Náhrady, ktoré sa uplatňujú v súčasnosti, sa stanovili v nariadení Komisie (EÚ) č. 649/2010 (6). Vzhľadom na to, že by sa mali stanoviť nové náhrady, uvedené nariadenie by sa malo zrušiť.

| (7) | Riadiaci výbor pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov nedoručil stanovisko v lehote, ktorú stanovil predseda výboru, |
| --- | --- |

(7)

Riadiaci výbor pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov nedoručil stanovisko v lehote, ktorú stanovil predseda výboru,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Vývozné náhrady ustanovené v článku 164 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa poskytujú za výrobky a za množstvá, ktoré sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu, za podmienok ustanovených v odseku 2 tohto článku.

2.   Výrobky oprávnené na náhradu podľa odseku 1 musia spĺňať príslušné požiadavky nariadení (ES) č. 852/2004 a 853/2004; predovšetkým sa musia vyrábať v schválenom zariadení a musia byť v súlade s požiadavkami na zdravotné označovanie ustanovenými v oddiele I kapitole III prílohy I k nariadeniu (ES) č. 854/2004.

Článok 2

V prípade uvedenom v článku 7 ods. 2 treťom pododseku nariadenia (ES) č. 1359/2007 sa výška náhrady na produkty spadajúce pod kód produktu 0201 30 00 9100 znižuje o 3,5 EUR/100 kg.

Článok 3

Nariadenie (EÚ) č. 649/2010 sa týmto zrušuje.

Článok 4

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 24. septembra 2010.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 23. septembra 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 55.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 206.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 304, 22.11.2007, s. 21.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 191, 23.7.2010, s. 3.

6

---

PRÍLOHA

Vývozné náhrady za hovädzie mäso uplatniteľné od 24. septembra 2010

| Kód produktov | Miesto určenia | Merná jednotka | Výška náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg živej hmotnosti | 12,9 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg živej hmotnosti | 12,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 10,8 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 24,4 |
| B03 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 14,4 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 24,4 |
| B03 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 14,4 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 10,8 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 30,5 |
| B03 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 17,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 10,8 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 3,3 |
| CA (5) | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 3,3 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 11,3 |
| B03 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 3,8 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 42,4 |
| B03 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 24,9 |
| EG | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 51,7 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 25,4 |
| B03 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 15,0 |
| EG | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 31,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 2,7 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 2,7 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 2,7 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 2,7 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 3,3 |
| CA (5) | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 3,3 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 11,3 |
| B03 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 3,8 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 11,6 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 10,3 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 11,6 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg čistej hmotnosti | 10,3 |
| Poznámka: Kódy produktov, ako aj kódy miest určenia série A sa definujú v nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Kódy miesta určenia sú definované v nariadení Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19).
  Ostatné miesta určenia sú definované takto:







  B00 | : | všetky miesta určenia (tretie krajiny, iné územia, zásobovanie a miesta určenia, v súvislosti s ktorými sa vývoz považuje za vývoz von z Únie). |
| B02 | : | B04 a miesto určenia EG. |
| B03 | : | Albánsko, Chorvátsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko, Kosova (), Čierna Hora, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, zásobovanie a palivové zásoby [miesta určenia uvedené v článkoch 33 a 42 a v prípade potreby v článku 41 nariadenia Komisie (ES) č. 612/2009 (Ú. v. ES L 186, 17.7.2009, s. 1)]. |
| B04 | : | Turecko, Ukrajina, Bielorusko, Moldavsko, Rusko, Gruzínsko, Arménsko, Azerbajdžan, Kazachstan, Turkménsko, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizsko, Maroko, Alžírsko, Tunisko, Líbya, Libanon, Sýria, Irak, Irán, Izrael, Predjordánsko/pásmo Gazy, Jordánsko, Saudská Arábia, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Spojené arabské emiráty, Omán, Jemen, Pakistan, Srí Lanka, Mjanmarsko (Barma), Thajsko, Vietnam, Indonézia, Filipíny, Čína, Severná Kórea, Hongkong, Sudán, Mauritánia, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Kapverdy, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libéria, Pobrežie Slonoviny, Ghana, Togo, Benin, Nigéria, Kamerun, Stredoafrická republika, Rovníková Guinea, Sv. Tomáš a Princov ostrov, Gabon, Kongo, Konžská demokratická republika, Rwanda, Burundi, Svätá Helena a závislé územia, Angola, Etiópia, Eritrea, Džibutsko, Somálsko, Uganda, Tanzánia, Seychely a závislé územia, britské teritóriá v Indickom oceáne, Mozambik, Maurícius, Komory, Mayotte, Zambia, Malawi, Juhoafrická republika, Lesotho. |

Kód produktov

Miesto určenia

Merná jednotka

Výška náhrad

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg živej hmotnosti

12,9

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg živej hmotnosti

12,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

EUR/100 kg čistej hmotnosti

18,3

B03

EUR/100 kg čistej hmotnosti

10,8

0201 10 00 9130 (2)

B02

EUR/100 kg čistej hmotnosti

24,4

B03

EUR/100 kg čistej hmotnosti

14,4

0201 20 20 9110 (2)

B02

EUR/100 kg čistej hmotnosti

24,4

B03

EUR/100 kg čistej hmotnosti

14,4

0201 20 30 9110 (2)

B02

EUR/100 kg čistej hmotnosti

18,3

B03

EUR/100 kg čistej hmotnosti

10,8

0201 20 50 9110 (2)

B02

EUR/100 kg čistej hmotnosti

30,5

B03

EUR/100 kg čistej hmotnosti

17,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

EUR/100 kg čistej hmotnosti

18,3

B03

EUR/100 kg čistej hmotnosti

10,8

0201 30 00 9050

US (4)

EUR/100 kg čistej hmotnosti

3,3

CA (5)

EUR/100 kg čistej hmotnosti

3,3

0201 30 00 9060 (7)

B02

EUR/100 kg čistej hmotnosti

11,3

B03

EUR/100 kg čistej hmotnosti

3,8

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg čistej hmotnosti

42,4

B03

EUR/100 kg čistej hmotnosti

24,9

EG

EUR/100 kg čistej hmotnosti

51,7

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg čistej hmotnosti

25,4

B03

EUR/100 kg čistej hmotnosti

15,0

EG

EUR/100 kg čistej hmotnosti

31,0

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg čistej hmotnosti

8,1

B03

EUR/100 kg čistej hmotnosti

2,7

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg čistej hmotnosti

8,1

B03

EUR/100 kg čistej hmotnosti

2,7

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg čistej hmotnosti

8,1

B03

EUR/100 kg čistej hmotnosti

2,7

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg čistej hmotnosti

8,1

B03

EUR/100 kg čistej hmotnosti

2,7

0202 30 90 9100

US (4)

EUR/100 kg čistej hmotnosti

3,3

CA (5)

EUR/100 kg čistej hmotnosti

3,3

0202 30 90 9200 (7)

B02

EUR/100 kg čistej hmotnosti

11,3

B03

EUR/100 kg čistej hmotnosti

3,8

1602 50 31 9125 (6)

B00

EUR/100 kg čistej hmotnosti

11,6

1602 50 31 9325 (6)

B00

EUR/100 kg čistej hmotnosti

10,3

1602 50 95 9125 (6)

B00

EUR/100 kg čistej hmotnosti

11,6

1602 50 95 9325 (6)

B00

EUR/100 kg čistej hmotnosti

10,3

Poznámka: Kódy produktov, ako aj kódy miest určenia série A sa definujú v nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).

Kódy miesta určenia sú definované v nariadení Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19).

Ostatné miesta určenia sú definované takto:

B00

:

všetky miesta určenia (tretie krajiny, iné územia, zásobovanie a miesta určenia, v súvislosti s ktorými sa vývoz považuje za vývoz von z Únie).

B02

:

B04 a miesto určenia EG.

B03

:

Albánsko, Chorvátsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko, Kosova (), Čierna Hora, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, zásobovanie a palivové zásoby [miesta určenia uvedené v článkoch 33 a 42 a v prípade potreby v článku 41 nariadenia Komisie (ES) č. 612/2009 (Ú. v. ES L 186, 17.7.2009, s. 1)].

B04

:

Turecko, Ukrajina, Bielorusko, Moldavsko, Rusko, Gruzínsko, Arménsko, Azerbajdžan, Kazachstan, Turkménsko, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizsko, Maroko, Alžírsko, Tunisko, Líbya, Libanon, Sýria, Irak, Irán, Izrael, Predjordánsko/pásmo Gazy, Jordánsko, Saudská Arábia, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Spojené arabské emiráty, Omán, Jemen, Pakistan, Srí Lanka, Mjanmarsko (Barma), Thajsko, Vietnam, Indonézia, Filipíny, Čína, Severná Kórea, Hongkong, Sudán, Mauritánia, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Kapverdy, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libéria, Pobrežie Slonoviny, Ghana, Togo, Benin, Nigéria, Kamerun, Stredoafrická republika, Rovníková Guinea, Sv. Tomáš a Princov ostrov, Gabon, Kongo, Konžská demokratická republika, Rwanda, Burundi, Svätá Helena a závislé územia, Angola, Etiópia, Eritrea, Džibutsko, Somálsko, Uganda, Tanzánia, Seychely a závislé územia, britské teritóriá v Indickom oceáne, Mozambik, Maurícius, Komory, Mayotte, Zambia, Malawi, Juhoafrická republika, Lesotho.

---

(1)  Ako ho definuje rezolúcia Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 z 10. júna 1999.

(2)  Zápis do tejto podpoložky podlieha predloženiu potvrdenia uvedeného v prílohe k nariadeniu Komisie (ES) č. 433/2007 (Ú. v. EÚ L 104, 21.4.2007, s. 3).

(3)  Náhrada sa udeľuje vzhľadom na dodržanie podmienok stanovených v zmenenom a doplnenom nariadení Komisie (ES) č. 1359/2007 (Ú. v. EÚ L 304, 22.11.2007, s. 21), a ak je to uplatniteľné, v nariadení Komisie (ES) č. 1741/2006 (Ú. v. EÚ L 329, 25.11.2006, s. 7).

(4)  Uskutočnené za podmienok v zmysle nariadenia Komisie (ES) č. 1643/2006 (Ú. v. EÚ L 308, 8.11.2006, s. 7).

(5)  Uskutočnené za podmienok v zmysle nariadenia Komisie (ES) č. 1041/2008 (Ú. v. EÚ L 281, 24.10.2008, s. 3).

(6)  Udelenie náhrady podlieha dodržaniu podmienok ustanovených nariadením Komisie (ES) č. 1731/2006 (Ú. v. EÚ L 325, 24.11.2006, s. 12).

(7)  Obsah chudého hovädzieho mäsa s výnimkou tuku sa stanovuje podľa analytického postupu uvedeného v prílohe k nariadeniu Komisie (EHS) č. 2429/86 (Ú. v. ES L 210, 1.8.1986, s. 39).

Výraz „priemerný obsah“ sa vzťahuje na množstvo vzorky definovanej v článku 2 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 765/2002 (Ú. v. ES L 117, 4.5.2002, s. 6). Vzorka sa odoberá z časti príslušnej série, ktorá predstavuje najvyššie riziko.

---

| 24.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 250/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 250/18

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 841/2010

z 23. septembra 2010,

ktorým sa stanovujú vývozné náhrady za hydinové mäso

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (1), a najmä na jeho článok 164 ods. 2 a článok 170 v spojení s článkom 4,

keďže:

| (1) | V článku 162 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa stanovuje, že rozdiel medzi cenami výrobkov uvedených v časti XX prílohy I k uvedenému nariadeniu na svetovom trhu a cenami týchto výrobkov v Únii možno pokryť vývoznou náhradou. |
| --- | --- |

(1)

V článku 162 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa stanovuje, že rozdiel medzi cenami výrobkov uvedených v časti XX prílohy I k uvedenému nariadeniu na svetovom trhu a cenami týchto výrobkov v Únii možno pokryť vývoznou náhradou.

| (2) | Vzhľadom na súčasnú situáciu na trhu s hydinovým mäsom by sa mali stanoviť vývozné náhrady v súlade s pravidlami a kritériami ustanovenými v článkoch 162, 163, 164, 167 a 169 nariadenia (ES) č. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na súčasnú situáciu na trhu s hydinovým mäsom by sa mali stanoviť vývozné náhrady v súlade s pravidlami a kritériami ustanovenými v článkoch 162, 163, 164, 167 a 169 nariadenia (ES) č. 1234/2007.

| (3) | V článku 164 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa stanovuje, že náhrady sa môžu meniť v závislosti od destinácie, najmä ak si to vyžiada situácia na svetovom trhu, osobitné požiadavky určitých trhov alebo povinnosti vyplývajúce z dohôd uzavretých v súlade s článkom 300 zmluvy. |
| --- | --- |

(3)

V článku 164 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa stanovuje, že náhrady sa môžu meniť v závislosti od destinácie, najmä ak si to vyžiada situácia na svetovom trhu, osobitné požiadavky určitých trhov alebo povinnosti vyplývajúce z dohôd uzavretých v súlade s článkom 300 zmluvy.

| (4) | Náhrady by sa mali poskytovať len za výrobky, ktoré sú oprávnené na voľný pohyb v Únii a na ktorých je uvedená identifikačná značka ustanovená v článku 5 ods. 1 písm. b) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu (2). Tieto výrobky by mali byť takisto v súlade s požiadavkami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 z 29. apríla 2004 o hygiene potravín (3). |
| --- | --- |

(4)

Náhrady by sa mali poskytovať len za výrobky, ktoré sú oprávnené na voľný pohyb v Únii a na ktorých je uvedená identifikačná značka ustanovená v článku 5 ods. 1 písm. b) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu (2). Tieto výrobky by mali byť takisto v súlade s požiadavkami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 z 29. apríla 2004 o hygiene potravín (3).

| (5) | Náhrady, ktoré sa uplatňujú v súčasnosti, sa stanovili v nariadení Komisie (EÚ) č. 525/2010 (4). Vzhľadom na to, že by sa mali stanoviť nové náhrady, uvedené nariadenie by sa malo zrušiť. |
| --- | --- |

(5)

Náhrady, ktoré sa uplatňujú v súčasnosti, sa stanovili v nariadení Komisie (EÚ) č. 525/2010 (4). Vzhľadom na to, že by sa mali stanoviť nové náhrady, uvedené nariadenie by sa malo zrušiť.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Vývozné náhrady ustanovené v článku 164 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa poskytujú za výrobky a za množstvá, ktoré sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu, za podmienok stanovených v odseku 2 tohto článku.

2.   Výrobky oprávnené na náhrady podľa odseku 1 musia spĺňať príslušné požiadavky nariadení (ES) č. 852/2004 a (ES) č. 853/2004; predovšetkým sa musia vyrábať v schválenom zariadení a musia byť v súlade s podmienkami označovania identifikačnými značkami ustanovenými v oddiele I prílohy II k nariadeniu (ES) č. 853/2004.

Článok 2

Nariadenie (EÚ) č. 525/2010 sa týmto zrušuje.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 24. septembra 2010.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 23. septembra 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 55.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 152, 18.6.2010, s. 5.

4

---

PRÍLOHA

Vývozné náhrady za hydinové mäso uplatniteľné od 24. septembra 2010

| Kód produktov | Krajina určenia | Merná jednotka | Výška náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| Pozn.: Kódy produktov, ako aj krajín určenia série A sa definujú v zmenenom a doplnenom nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Ďalšie krajiny určenia sú definované takto:






  V03: | A24, Angola, Saudská Arábia, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Omán, Spojené arabské emiráty, Jordánsko, Jemen, Libanon, Irak, Irán. |

Kód produktov

Krajina určenia

Merná jednotka

Výška náhrad

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

32,50

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

32,50

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

32,50

Pozn.: Kódy produktov, ako aj krajín určenia série A sa definujú v zmenenom a doplnenom nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).

Ďalšie krajiny určenia sú definované takto:

V03:

A24, Angola, Saudská Arábia, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Omán, Spojené arabské emiráty, Jordánsko, Jemen, Libanon, Irak, Irán.

---

| 24.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 250/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 250/20

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 842/2010

z 23. septembra 2010,

ktorým sa stanovujú reprezentatívne ceny v sektore hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1484/95

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 143,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 614/2009 zo 7. júla 2009 o spoločnom systéme obchodovania s ovalbumínom a laktalbumínom (2), a najmä na jeho článok 3 ods. 4,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 1484/95 (3) sa stanovili podrobné pravidlá uplatňovania systému dodatočných dovozných ciel a stanovili sa reprezentatívne ceny v sektoroch hydinového mäsa, vajec a pre vaječný albumín. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 1484/95 (3) sa stanovili podrobné pravidlá uplatňovania systému dodatočných dovozných ciel a stanovili sa reprezentatívne ceny v sektoroch hydinového mäsa, vajec a pre vaječný albumín.

| (2) | Z pravidelnej kontroly údajov, na ktorých spočíva určovanie reprezentatívnych cien produktov v sektore hydinového mäsa a vajec, ako aj vaječného albumínu, vyplýva, že reprezentatívne ceny na dovoz niektorých produktov treba zmeniť a zohľadniť pritom rôzne ceny podľa krajiny pôvodu. Reprezentatívne ceny preto treba zverejniť. |
| --- | --- |

(2)

Z pravidelnej kontroly údajov, na ktorých spočíva určovanie reprezentatívnych cien produktov v sektore hydinového mäsa a vajec, ako aj vaječného albumínu, vyplýva, že reprezentatívne ceny na dovoz niektorých produktov treba zmeniť a zohľadniť pritom rôzne ceny podľa krajiny pôvodu. Reprezentatívne ceny preto treba zverejniť.

| (3) | Vzhľadom na situáciu na trhu treba túto zmenu a doplnenie uplatniť čo najskôr. |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na situáciu na trhu treba túto zmenu a doplnenie uplatniť čo najskôr.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1484/95 sa nahrádza prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 23. septembra 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 181, 14.7.2009, s. 8.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 145, 29.6.1995, s. 47.

3

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 23. septembra 2010, ktorým sa stanovujú reprezentatívne ceny v sektore hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1484/95

„PRÍLOHA I

| Číselný znak KN | Opis tovaru | Reprezentatívna cena
  (EUR/100 kg) | Zábezpeka podľa článku 3 ods. 3
  (EUR/100 kg) | Pôvod (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Mrazené kuracie trupy označované ako ‚kurčatá 70 %‘ | 137,4 | 0 | BR |
| 146,0 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Mrazené kuracie trupy označované ako ‚kurčatá 65 %‘ | 127,2 | 0 | BR |
| 143,2 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Mrazené vykostené kohútie alebo kuracie kusy | 212,6 | 26 | BR |
| 269,1 | 9 | AR |
| 334,7 | 0 | CL |
| 0207 14 50 | Mrazené kuracie prsia | 188,4 | 7 | BR |
| 0207 14 60 | Mrazené kuracie stehná | 137,9 | 2 | BR |
| 0207 27 10 | Mrazené vykostené morčacie kusy | 283,3 | 4 | BR |
| 314,5 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Vaječné žĺtky | 318,9 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Vajcia bez škrupín sušené | 347,8 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Tepelne neupravené kohútie alebo slepačie prípravky | 285,8 | 0 | BR |
| 3502 11 90 | Vaječný albumín sušený | 544,8 | 0 | AR |

Číselný znak KN

Opis tovaru

Reprezentatívna cena

(EUR/100 kg)

Zábezpeka podľa článku 3 ods. 3

(EUR/100 kg)

Pôvod (1)

0207 12 10

Mrazené kuracie trupy označované ako ‚kurčatá 70 %‘

137,4

0

BR

146,0

0

AR

0207 12 90

Mrazené kuracie trupy označované ako ‚kurčatá 65 %‘

127,2

0

BR

143,2

0

AR

0207 14 10

Mrazené vykostené kohútie alebo kuracie kusy

212,6

26

BR

269,1

9

AR

334,7

0

CL

0207 14 50

Mrazené kuracie prsia

188,4

7

BR

0207 14 60

Mrazené kuracie stehná

137,9

2

BR

0207 27 10

Mrazené vykostené morčacie kusy

283,3

4

BR

314,5

0

CL

0408 11 80

Vaječné žĺtky

318,9

0

AR

0408 91 80

Vajcia bez škrupín sušené

347,8

0

AR

1602 32 11

Tepelne neupravené kohútie alebo slepačie prípravky

285,8

0

BR

3502 11 90

Vaječný albumín sušený

544,8

0

AR

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód ‚ZZ‘ znamená ‚iného pôvodu‘.“

1

---

| 24.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 250/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 250/22

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 843/2010

z 23. septembra 2010,

ktorým sa stanovuje minimálna predajná cena sušeného odstredeného mlieka v prípade 7. jednotlivej výzvy na predloženie ponuky v rámci verejnej súťaže vyhlásenej nariadením (EÚ) č. 447/2010

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 43 písm. j) v spojení s jeho článkom 4,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (EÚ) č. 447/2010 (2) sa začal predaj sušeného odstredeného mlieka prostredníctvom verejnej súťaže v súlade s podmienkami ustanovenými v nariadení Komisie (EÚ) č. 1272/2009 z 11. decembra 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o nákup a predaj poľnohospodárskych výrobkov v rámci verejnej intervencie (3). |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (EÚ) č. 447/2010 (2) sa začal predaj sušeného odstredeného mlieka prostredníctvom verejnej súťaže v súlade s podmienkami ustanovenými v nariadení Komisie (EÚ) č. 1272/2009 z 11. decembra 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o nákup a predaj poľnohospodárskych výrobkov v rámci verejnej intervencie (3).

| (2) | Na základe ponúk prijatých na základe jednotlivých výziev na predkladanie ponúk by Komisia mala stanoviť minimálnu predajnú cenu alebo rozhodnúť, že nestanoví minimálnu predajnú cenu v súlade s článkom 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1272/2009. |
| --- | --- |

(2)

Na základe ponúk prijatých na základe jednotlivých výziev na predkladanie ponúk by Komisia mala stanoviť minimálnu predajnú cenu alebo rozhodnúť, že nestanoví minimálnu predajnú cenu v súlade s článkom 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1272/2009.

| (3) | Vzhľadom na ponuky predložené v prípade 7. jednotlivej výzvy na predloženie ponuky by sa mala stanoviť minimálna predajná cena. |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na ponuky predložené v prípade 7. jednotlivej výzvy na predloženie ponuky by sa mala stanoviť minimálna predajná cena.

| (4) | Riadiaci výbor pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov nedoručil stanovisko v lehote, ktorú stanovil predseda výboru, |
| --- | --- |

(4)

Riadiaci výbor pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov nedoručil stanovisko v lehote, ktorú stanovil predseda výboru,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V prípade 7. jednotlivej výzvy na predloženie ponuky na predaj sušeného odstredeného mlieka v rámci verejnej súťaže vyhlásenej nariadením (EÚ) č. 447/2010, v súvislosti s ktorou sa lehota na predkladanie ponúk skončila 21. septembra 2010, sa minimálna nákupná cena sušeného odstredeného mlieka stanovuje na 214,00 EUR/100 kg.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 24. septembra 2010.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 23. septembra 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 126, 22.5.2010, s. 19.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 349, 29.12.2009, s. 1.

3

---

ROZHODNUTIA

| 24.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 250/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 250/23

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 23. júna 2010

o daňovej pomoci, ktorú Francúzsko priznalo Fondu na prevenciu rizík rybolovu a rybárskym podnikom [Štátna pomoc C 24/08 (ex NN 38/07)]

[oznámené pod číslom K(2010) 3938]

(Iba francúzske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2010/569/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (2), a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky (3) v súlade s uvedenými článkami,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | V rámci zisťovania vo veci pomoci poskytnutej Fondu na prevenciu rizík rybolovu (Fonds de prévention des aléas pêche – ďalej len „FPAP“) a rybárskym podnikom, ktoré viedlo k rozhodnutiu Komisie 2008/936/ES (4), sa Komisia oboznámila s existenciou osobitného daňového režimu v prospech fondu FPAP a jeho členov. |
| --- | --- |

(1)

V rámci zisťovania vo veci pomoci poskytnutej Fondu na prevenciu rizík rybolovu (Fonds de prévention des aléas pêche – ďalej len „FPAP“) a rybárskym podnikom, ktoré viedlo k rozhodnutiu Komisie 2008/936/ES (4), sa Komisia oboznámila s existenciou osobitného daňového režimu v prospech fondu FPAP a jeho členov.

| (2) | Tento daňový režim nebol preskúmaný v rámci konania, ktoré viedlo k vydaniu rozhodnutia z 20. mája 2008, keďže išlo o novú skutočnosť, o ktorej Komisia nevedela pri začatí konania vo veci formálneho zisťovania (5). |
| --- | --- |

(2)

Tento daňový režim nebol preskúmaný v rámci konania, ktoré viedlo k vydaniu rozhodnutia z 20. mája 2008, keďže išlo o novú skutočnosť, o ktorej Komisia nevedela pri začatí konania vo veci formálneho zisťovania (5).

| (3) | Vzhľadom na to, že mala k dispozícii dostatočne explicitné informácie, ktoré jej umožnili dôjsť k záveru, že existuje protiprávna pomoc, sa Komisia rozhodla pristúpiť k predbežnému preskúmaniu tejto daňovej pomoci (6). Po vykonaní tejto analýzy Komisia svojím rozhodnutím, ktoré prijala takisto 20. mája 2008 (7), začala konanie vo veci formálneho zisťovania, ktorého predmetom bola táto pomoc. |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na to, že mala k dispozícii dostatočne explicitné informácie, ktoré jej umožnili dôjsť k záveru, že existuje protiprávna pomoc, sa Komisia rozhodla pristúpiť k predbežnému preskúmaniu tejto daňovej pomoci (6). Po vykonaní tejto analýzy Komisia svojím rozhodnutím, ktoré prijala takisto 20. mája 2008 (7), začala konanie vo veci formálneho zisťovania, ktorého predmetom bola táto pomoc.

| (4) | Komisia vyzvala zainteresované strany, aby svoje pripomienky predložili v lehote do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia. Nebola prijatá žiadna pripomienka od tretích zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

(4)

Komisia vyzvala zainteresované strany, aby svoje pripomienky predložili v lehote do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia. Nebola prijatá žiadna pripomienka od tretích zainteresovaných strán.

| (5) | Francúzsko oznámilo svoje pripomienky k začatiu konania vo veci formálneho zisťovania listom z 8. septembra 2008. |
| --- | --- |

(5)

Francúzsko oznámilo svoje pripomienky k začatiu konania vo veci formálneho zisťovania listom z 8. septembra 2008.

| (6) | Okrem toho v rámci konania vo veci vymáhania pomoci, ktorá bola predmetom rozhodnutia Komisie 2008/936/ES, Francúzsko listom z 29. novembra 2008 predložilo informáciu, podľa ktorej bol fond FPAP 27. februára 2008 zrušený a zostatok záloh poskytnutých štátom bol vrátený. |
| --- | --- |

(6)

Okrem toho v rámci konania vo veci vymáhania pomoci, ktorá bola predmetom rozhodnutia Komisie 2008/936/ES, Francúzsko listom z 29. novembra 2008 predložilo informáciu, podľa ktorej bol fond FPAP 27. februára 2008 zrušený a zostatok záloh poskytnutých štátom bol vrátený.

2.   OPIS POMOCI

| (7) | Komisia odkazuje na svoje rozhodnutie 2008/936/ES, v ktorom je uvedený podrobný opis spôsobu fungovania a činnosti fondu FPAP. |
| --- | --- |

(7)

Komisia odkazuje na svoje rozhodnutie 2008/936/ES, v ktorom je uvedený podrobný opis spôsobu fungovania a činnosti fondu FPAP.

| (8) | Jestvujúci osobitný daňový režim v prospech fondu FPAP a jeho členov je opísaný v dvoch listoch od francúzskeho ministerstva štátneho rozpočtu, ktoré boli zaslané Komisii po uverejnení začatia konania vo veci formálneho zisťovania, ktoré viedlo k prijatiu rozhodnutia 2008/936/ES (8). |
| --- | --- |

(8)

Jestvujúci osobitný daňový režim v prospech fondu FPAP a jeho členov je opísaný v dvoch listoch od francúzskeho ministerstva štátneho rozpočtu, ktoré boli zaslané Komisii po uverejnení začatia konania vo veci formálneho zisťovania, ktoré viedlo k prijatiu rozhodnutia 2008/936/ES (8).

| (9) | Prvý list z 5. februára 2004 spadá do kontextu vytvorenia fondu FPAP. Návrh stanov fondu FPAP schválilo zakladajúce zhromaždenie, ktoré sa konalo 10. februára 2004. V liste sa uvádza:






  „— | fond vytvorený vo forme profesijného zväzu nebude podliehať dani z príjmu právnických osôb v prípade príjmov z príspevkov platených majiteľmi rybolovných spoločností a príjmov z finančných výnosov získaných z investovania hotovostných zdrojov, |
| --- | --- | --- |

(9)

Prvý list z 5. februára 2004 spadá do kontextu vytvorenia fondu FPAP. Návrh stanov fondu FPAP schválilo zakladajúce zhromaždenie, ktoré sa konalo 10. februára 2004. V liste sa uvádza:

„—

fond vytvorený vo forme profesijného zväzu nebude podliehať dani z príjmu právnických osôb v prípade príjmov z príspevkov platených majiteľmi rybolovných spoločností a príjmov z finančných výnosov získaných z investovania hotovostných zdrojov,

| — | zaplatené príspevky budú odpočítateľné zo zdaniteľného hospodárskeho výsledku majiteľov rybolovných spoločností dosiahnutého v roku, v ktorom boli tieto príspevky zaplatené. Prvé príspevky zaplatené najneskôr do 30. marca 2004 sa budú výnimočne akceptovať ako odpočítateľná položka z hospodárskeho výsledku za rok 2003.“ |
| --- | --- |

—

zaplatené príspevky budú odpočítateľné zo zdaniteľného hospodárskeho výsledku majiteľov rybolovných spoločností dosiahnutého v roku, v ktorom boli tieto príspevky zaplatené. Prvé príspevky zaplatené najneskôr do 30. marca 2004 sa budú výnimočne akceptovať ako odpočítateľná položka z hospodárskeho výsledku za rok 2003.“

| (10) | V liste sa takisto uvádzajú sumy, ktoré by mohli byť predmetom odpočtu, o ktorom sa zmieňuje: ročný príspevok majiteľov rybolovných spoločností, ktorí sú členmi fondu FPAP, ktorý bude odpočítateľný zo zdaniteľného príjmu, sa pohybuje vo výške 1 000 až 15 000 EUR. |
| --- | --- |

(10)

V liste sa takisto uvádzajú sumy, ktoré by mohli byť predmetom odpočtu, o ktorom sa zmieňuje: ročný príspevok majiteľov rybolovných spoločností, ktorí sú členmi fondu FPAP, ktorý bude odpočítateľný zo zdaniteľného príjmu, sa pohybuje vo výške 1 000 až 15 000 EUR.

| (11) | Druhý list z 28. novembra 2004 sa zameriava na odpočet príjmov z príspevkov zaplatených členmi. Tento list vstupuje do kontextu zmeny dohovoru o záruke uzatvorenej medzi fondom FPAP a jeho členmi, ktorá by v budúcnosti umožňovala vrátenie zaplatených a nevyužitých príspevkov členom. |
| --- | --- |

(11)

Druhý list z 28. novembra 2004 sa zameriava na odpočet príjmov z príspevkov zaplatených členmi. Tento list vstupuje do kontextu zmeny dohovoru o záruke uzatvorenej medzi fondom FPAP a jeho členmi, ktorá by v budúcnosti umožňovala vrátenie zaplatených a nevyužitých príspevkov členom.

| (12) | V liste sa uvádza:






  „— | príspevky zaplatené členmi podľa tohto nového dohovoru budú odpočítateľné v roku, v ktorom boli zaplatené, a to najviac vo výške 10 000 EUR ročne na jedného člena, pričom tento strop možno zvýšiť o 25 % z podielu na zisku vo výške 40 000 až 80 000 EUR, |
| --- | --- | --- |

(12)

V liste sa uvádza:

„—

príspevky zaplatené členmi podľa tohto nového dohovoru budú odpočítateľné v roku, v ktorom boli zaplatené, a to najviac vo výške 10 000 EUR ročne na jedného člena, pričom tento strop možno zvýšiť o 25 % z podielu na zisku vo výške 40 000 až 80 000 EUR,

| — | príspevky zaplatené nad rámec uvedený vyššie, a to z titulu návrhu na zavedenie záruky zo strany fondu, budú v plnej výške odpočítateľné zo zdaniteľného príjmu členov za rok, v ktorom boli zaplatené.“ |
| --- | --- |

—

príspevky zaplatené nad rámec uvedený vyššie, a to z titulu návrhu na zavedenie záruky zo strany fondu, budú v plnej výške odpočítateľné zo zdaniteľného príjmu členov za rok, v ktorom boli zaplatené.“

| (13) | V liste sa spresňuje, že ku koncu roka 2006 bude vypracovaná „bilancia tohto pokusu“ a „prípadné potrebné úpravy budú predmetom skúmania“. Preto nejde o trvalo priznaný daňový režim. |
| --- | --- |

(13)

V liste sa spresňuje, že ku koncu roka 2006 bude vypracovaná „bilancia tohto pokusu“ a „prípadné potrebné úpravy budú predmetom skúmania“. Preto nejde o trvalo priznaný daňový režim.

| (14) | Okrem toho, aj keď sa v tomto liste z 28. novembra 2004 uvádza, že príspevky sa budú odpočítavať zo zdaniteľného príjmu za rok, v ktorom boli zaplatené, nič nesvedčí o tom, že by bol spochybnený odpočet príspevkov zaplatených začiatkom roka 2004 (do konca marca) z príjmov za rok 2003, ktorý sa uvádza v liste z 5. februára 2004. |
| --- | --- |

(14)

Okrem toho, aj keď sa v tomto liste z 28. novembra 2004 uvádza, že príspevky sa budú odpočítavať zo zdaniteľného príjmu za rok, v ktorom boli zaplatené, nič nesvedčí o tom, že by bol spochybnený odpočet príspevkov zaplatených začiatkom roka 2004 (do konca marca) z príjmov za rok 2003, ktorý sa uvádza v liste z 5. februára 2004.

| (15) | Z obidvoch vyššie uvedených listov vyplýva, že daňový režim, ktorý ministerstvo financií priznalo fondu FPAP a jeho členom, obsahuje dva aspekty:






  — | na jednej strane v prospech fondu FPAP oslobodenie od dane z príjmu právnických osôb, |
| --- | --- | --- |

(15)

Z obidvoch vyššie uvedených listov vyplýva, že daňový režim, ktorý ministerstvo financií priznalo fondu FPAP a jeho členom, obsahuje dva aspekty:

—

na jednej strane v prospech fondu FPAP oslobodenie od dane z príjmu právnických osôb,

| — | na druhej strane v prospech členov fondu FPAP možnosť zníženia zdaniteľného výsledku hospodárenia o príspevky, ktoré zaplatili do tohto fondu. |
| --- | --- |

—

na druhej strane v prospech členov fondu FPAP možnosť zníženia zdaniteľného výsledku hospodárenia o príspevky, ktoré zaplatili do tohto fondu.

3.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA

| (16) | Komisia usúdila, že daňový režim, ktorý schválili francúzske úrady v prospech fondu FPAP a jeho členov, by mal byť podobne ako v prípade spisu C-9/06 podrobený analýze so zreteľom na režim štátnej pomoci, a to z pohľadu výhod, ktoré predstavuje pre samotný fond FPAP na jednej strane, ako aj pre členské rybárske podniky na strane druhej. |
| --- | --- |

(16)

Komisia usúdila, že daňový režim, ktorý schválili francúzske úrady v prospech fondu FPAP a jeho členov, by mal byť podobne ako v prípade spisu C-9/06 podrobený analýze so zreteľom na režim štátnej pomoci, a to z pohľadu výhod, ktoré predstavuje pre samotný fond FPAP na jednej strane, ako aj pre členské rybárske podniky na strane druhej.

3.1.   Existencia štátnej pomoci

3.1.1.   Štátna pomoc v prospech fondu FPAP

| (17) | Ako sa už vysvetlilo v rozhodnutí 2008/936/ES, fond FPAP treba pokladať za podnik v zmysle práva hospodárskej súťaže Európskej únie. Skutočnosť, že fond FPAP bol neziskovou organizáciou alebo zväzom, nemá z tohto hľadiska žiadny dosah. |
| --- | --- |

(17)

Ako sa už vysvetlilo v rozhodnutí 2008/936/ES, fond FPAP treba pokladať za podnik v zmysle práva hospodárskej súťaže Európskej únie. Skutočnosť, že fond FPAP bol neziskovou organizáciou alebo zväzom, nemá z tohto hľadiska žiadny dosah.

| (18) | Preto si Komisia myslí, že daňový režim, ktorý francúzske úrady priznali fondu FPAP, mu v porovnaní s inými súkromnými investormi pôsobiacimi na termínových trhoch s ropnými produktmi poskytoval dvojitú výhodu:






  — | po prvé oslobodenie od dane z príjmu právnických osôb uvedené v odôvodnení 9, ktoré fond FPAP využíva, predstavuje zníženie zaťaženia, ktoré za bežných okolností znáša rozpočet podnikov pôsobiacich v tejto oblasti, |
| --- | --- | --- |

(18)

Preto si Komisia myslí, že daňový režim, ktorý francúzske úrady priznali fondu FPAP, mu v porovnaní s inými súkromnými investormi pôsobiacimi na termínových trhoch s ropnými produktmi poskytoval dvojitú výhodu:

—

po prvé oslobodenie od dane z príjmu právnických osôb uvedené v odôvodnení 9, ktoré fond FPAP využíva, predstavuje zníženie zaťaženia, ktoré za bežných okolností znáša rozpočet podnikov pôsobiacich v tejto oblasti,

| — | po druhé daňová výhoda akéhokoľvek charakteru priznaná členom fondu FPAP sa považuje za podnecovanie na podieľanie sa na príjmoch fondu FPAP. Týmto sa fondu FPAP umožňuje, aby zvyšoval svoje hotovostné zdroje, zatiaľ čo iné podniky pôsobiace v tejto oblasti nemajú možnosť využívať taký mechanizmus. |
| --- | --- |

—

po druhé daňová výhoda akéhokoľvek charakteru priznaná členom fondu FPAP sa považuje za podnecovanie na podieľanie sa na príjmoch fondu FPAP. Týmto sa fondu FPAP umožňuje, aby zvyšoval svoje hotovostné zdroje, zatiaľ čo iné podniky pôsobiace v tejto oblasti nemajú možnosť využívať taký mechanizmus.

| (19) | Po predbežnom preskúmaní Komisia usúdila, že výhoda uvedená v odôvodnení 17 bola priznaná štátom, preto existoval predpoklad, že fond FPAP sa zriekne ďalšieho využívania štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(19)

Po predbežnom preskúmaní Komisia usúdila, že výhoda uvedená v odôvodnení 17 bola priznaná štátom, preto existoval predpoklad, že fond FPAP sa zriekne ďalšieho využívania štátnych zdrojov.

| (20) | Vďaka daňovým opatreniam uvedeným v odôvodnení 17 získal fond FPAP v porovnaní s inými spoločnosťami intervenujúcimi na termínových trhoch vo Francúzsku aj v iných členských štátoch finančnú výhodu. |
| --- | --- |

(20)

Vďaka daňovým opatreniam uvedeným v odôvodnení 17 získal fond FPAP v porovnaní s inými spoločnosťami intervenujúcimi na termínových trhoch vo Francúzsku aj v iných členských štátoch finančnú výhodu.

| (21) | V rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania Komisia tiež uviedla, že predpokladala, že právnym základom umožňujúcim fondu FPAP využívať oslobodenie od dane z príjmov bol článok 206 ods. 1a všeobecného daňového zákonníka (9), ktorý za určitých podmienok umožňuje oslobodiť od dane profesijné zväzy. Za týchto okolností je možné, že fond FPAP tiež využíval oslobodenie od dane z podnikania podľa ustanovení článku 1447 toho istého zákonníka v prospech organizácií využívajúcich oslobodenie ustanovené v článku 206 ods. 1a toho istého zákonníka. |
| --- | --- |

(21)

V rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania Komisia tiež uviedla, že predpokladala, že právnym základom umožňujúcim fondu FPAP využívať oslobodenie od dane z príjmov bol článok 206 ods. 1a všeobecného daňového zákonníka (9), ktorý za určitých podmienok umožňuje oslobodiť od dane profesijné zväzy. Za týchto okolností je možné, že fond FPAP tiež využíval oslobodenie od dane z podnikania podľa ustanovení článku 1447 toho istého zákonníka v prospech organizácií využívajúcich oslobodenie ustanovené v článku 206 ods. 1a toho istého zákonníka.

3.1.2.   Štátna pomoc v prospech rybárskych podnikov

| (22) | Finančná výhoda uvedená v odôvodnení 17 umožňovala členským rybárskym podnikom nakupovať pohonné látky za výhodnejšiu tarifu, a to vďaka činnosti fondu FPAP na termínových trhoch s ropou. |
| --- | --- |

(22)

Finančná výhoda uvedená v odôvodnení 17 umožňovala členským rybárskym podnikom nakupovať pohonné látky za výhodnejšiu tarifu, a to vďaka činnosti fondu FPAP na termínových trhoch s ropou.

| (23) | Možnosť odpočítať si z príjmov príspevky do fondu FPAP, ktorá bola udelená rybárskym podnikom, mala za následok zníženie zaťaženia, ktoré za bežných okolností znáša ich rozpočet. O tejto možnosti odpočtu rozhodlo ministerstvo pre štátny rozpočet, preto ju možno pripísať na vrub štátu. |
| --- | --- |

(23)

Možnosť odpočítať si z príjmov príspevky do fondu FPAP, ktorá bola udelená rybárskym podnikom, mala za následok zníženie zaťaženia, ktoré za bežných okolností znáša ich rozpočet. O tejto možnosti odpočtu rozhodlo ministerstvo pre štátny rozpočet, preto ju možno pripísať na vrub štátu.

| (24) | Podniky, ktoré mohli pristúpiť k odpočtu uvedenému v odôvodnení 22, mali oproti ostatným rybárskym podnikom Únie finančnú výhodu. Rovnakým spôsobom táto finančná výhoda ovplyvnila obchod medzi členskými štátmi a narušila hospodársku súťaž alebo hrozila jej narušením. Z tohto dôvodu predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ. |
| --- | --- |

(24)

Podniky, ktoré mohli pristúpiť k odpočtu uvedenému v odôvodnení 22, mali oproti ostatným rybárskym podnikom Únie finančnú výhodu. Rovnakým spôsobom táto finančná výhoda ovplyvnila obchod medzi členskými štátmi a narušila hospodársku súťaž alebo hrozila jej narušením. Z tohto dôvodu predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ.

| (25) | Na druhej strane, po preskúmaní informácií uvedených v dokumente Podrobný spôsob využitia Fondu na prevenciu rizík rybolovu, ktorý bol takisto predložený v rámci konania vo veci formálneho zisťovania C-9/06, Komisia konštatovala, že ak sa príspevky do fondu FPAP stanovené na deklaratívnej báze podľa predpokladanej spotreby pohonných látok v ďalšom roku vypočítali podľa vyššieho základu, ako bola skutočná spotreba, realizované zníženie dane pripadlo v celej výške majiteľovi plavidla. Je pravdepodobné, že tento systém podnecoval majiteľov plavidiel, aby nadhodnocovali svoju potrebu krytia s jediným cieľom využiť zníženie dane. |
| --- | --- |

(25)

Na druhej strane, po preskúmaní informácií uvedených v dokumente Podrobný spôsob využitia Fondu na prevenciu rizík rybolovu, ktorý bol takisto predložený v rámci konania vo veci formálneho zisťovania C-9/06, Komisia konštatovala, že ak sa príspevky do fondu FPAP stanovené na deklaratívnej báze podľa predpokladanej spotreby pohonných látok v ďalšom roku vypočítali podľa vyššieho základu, ako bola skutočná spotreba, realizované zníženie dane pripadlo v celej výške majiteľovi plavidla. Je pravdepodobné, že tento systém podnecoval majiteľov plavidiel, aby nadhodnocovali svoju potrebu krytia s jediným cieľom využiť zníženie dane.

| (26) | Na základe toho istého dokumentu Komisia takisto konštatovala, že niektorí členovia, ktorých činnosť nesúvisela s rybolovom, ktorí však boli „odhodlaní morálne podporiť zväz“, mali tiež možnosť využiť zníženie dane o príspevky do fondu FPAP napriek tomu, že tieto príspevky neboli vyhradené na krytie záručného rizika. |
| --- | --- |

(26)

Na základe toho istého dokumentu Komisia takisto konštatovala, že niektorí členovia, ktorých činnosť nesúvisela s rybolovom, ktorí však boli „odhodlaní morálne podporiť zväz“, mali tiež možnosť využiť zníženie dane o príspevky do fondu FPAP napriek tomu, že tieto príspevky neboli vyhradené na krytie záručného rizika.

3.2.   Zlučiteľnosť so spoločným trhom

| (27) | K tejto otázke sa Komisia odvolala na analýzu uvedenú v rozhodnutí 2008/936/ES. Komisia si myslí, že išlo o prevádzkovú pomoc v prospech fondu FPAP a rybárskych podnikov, pričom žiadne ustanovenie Zmluvy o fungovaní EÚ ani iného nástroja prijatého Komisiou vo veci štátnej pomoci neumožňuje, aby sa táto pomoc považovala za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(27)

K tejto otázke sa Komisia odvolala na analýzu uvedenú v rozhodnutí 2008/936/ES. Komisia si myslí, že išlo o prevádzkovú pomoc v prospech fondu FPAP a rybárskych podnikov, pričom žiadne ustanovenie Zmluvy o fungovaní EÚ ani iného nástroja prijatého Komisiou vo veci štátnej pomoci neumožňuje, aby sa táto pomoc považovala za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (28) | Komisia preto Francúzsku oznámila, že má vážne pochybnosti o zlučiteľnosti týchto opatrení pomoci s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(28)

Komisia preto Francúzsku oznámila, že má vážne pochybnosti o zlučiteľnosti týchto opatrení pomoci s vnútorným trhom.

4.   PRIPOMIENKY FRANCÚZSKA

4.1.   Daňové opatrenie v prospech rybárskych podnikov

| (29) | Francúzsko si myslí, že daňové opatrenia v prospech rybárskych podnikov nepredstavujú štátnu pomoc, pretože príspevky, ktoré rybárske podniky zaplatili do fondu FPAP, sú súčasťou všeobecných nákladov týchto podnikov potrebných na vykonávanie ich činnosti. V zmysle článku 39 všeobecného daňového zákonníka sú však tieto náklady odpočítateľné zo zdaniteľného príjmu. Odpočet týchto príspevkov preto zodpovedá vykonávaniu všeobecného opatrenia, preto sa nepovažuje za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(29)

Francúzsko si myslí, že daňové opatrenia v prospech rybárskych podnikov nepredstavujú štátnu pomoc, pretože príspevky, ktoré rybárske podniky zaplatili do fondu FPAP, sú súčasťou všeobecných nákladov týchto podnikov potrebných na vykonávanie ich činnosti. V zmysle článku 39 všeobecného daňového zákonníka sú však tieto náklady odpočítateľné zo zdaniteľného príjmu. Odpočet týchto príspevkov preto zodpovedá vykonávaniu všeobecného opatrenia, preto sa nepovažuje za štátnu pomoc.

| (30) | Francúzsko priznáva, že listy uvedené v odôvodnení 7 neobsahovali žiadne informácie o systéme refundácie príspevkov. Francúzsko však spresňuje, že to neznamená, že by vrátenie príspevkov nemalo vplyv na daňovú povinnosť. V súlade so zásadami všeobecného práva upravujúcimi spôsob, akým sa stanovuje zdaniteľný hospodársky výsledok, vrátenie týchto príspevkov členským rybárskym podnikom fondu FPAP predstavovalo výnos podliehajúci dani z príjmu týchto podnikov. Francúzsko tiež spresňuje, že v prípade, keď cena pohonných látok presiahla hranicu stanovenú v dohovore o záruke, kompenzácia, ktorú dostali členské podniky fondu FPAP, predstavovala zisk podliehajúci dani z príjmu. Preto členské podniky nemali žiadny záujem nadhodnocovať svoje potreby krytia, keďže by sa to prejavilo vo forme dodatočného zdanenia. |
| --- | --- |

(30)

Francúzsko priznáva, že listy uvedené v odôvodnení 7 neobsahovali žiadne informácie o systéme refundácie príspevkov. Francúzsko však spresňuje, že to neznamená, že by vrátenie príspevkov nemalo vplyv na daňovú povinnosť. V súlade so zásadami všeobecného práva upravujúcimi spôsob, akým sa stanovuje zdaniteľný hospodársky výsledok, vrátenie týchto príspevkov členským rybárskym podnikom fondu FPAP predstavovalo výnos podliehajúci dani z príjmu týchto podnikov. Francúzsko tiež spresňuje, že v prípade, keď cena pohonných látok presiahla hranicu stanovenú v dohovore o záruke, kompenzácia, ktorú dostali členské podniky fondu FPAP, predstavovala zisk podliehajúci dani z príjmu. Preto členské podniky nemali žiadny záujem nadhodnocovať svoje potreby krytia, keďže by sa to prejavilo vo forme dodatočného zdanenia.

| (31) | Na druhej strane Francúzsko uvádza, že selektívny charakter opatrenia pomoci možno odôvodniť povahou a hospodárnosťou systému. Preto môžu existovať legitímne dôvody, ktoré odôvodňujú diferencované zaobchádzanie, a teda v prípade potreby aj poskytnutie výhod, ktoré z toho môžu vyplývať. Francúzsko však neposkytlo žiadny údaj, ktorý by v tomto prípade umožňoval odôvodniť diferencované zaobchádzanie v prospech rybárskych podnikov. |
| --- | --- |

(31)

Na druhej strane Francúzsko uvádza, že selektívny charakter opatrenia pomoci možno odôvodniť povahou a hospodárnosťou systému. Preto môžu existovať legitímne dôvody, ktoré odôvodňujú diferencované zaobchádzanie, a teda v prípade potreby aj poskytnutie výhod, ktoré z toho môžu vyplývať. Francúzsko však neposkytlo žiadny údaj, ktorý by v tomto prípade umožňoval odôvodniť diferencované zaobchádzanie v prospech rybárskych podnikov.

4.2.   Daňové opatrenie v prospech fondu FPAP

| (32) | Francúzsko sa domnieva, že oslobodenie od dane z príjmu právnických osôb, ktoré využíval fond FPAP, je odôvodnené neziskovým charakterom fondu a tiež tým, že fond bol svojou povahou profesijným zväzom. |
| --- | --- |

(32)

Francúzsko sa domnieva, že oslobodenie od dane z príjmu právnických osôb, ktoré využíval fond FPAP, je odôvodnené neziskovým charakterom fondu a tiež tým, že fond bol svojou povahou profesijným zväzom.

| (33) | Francúzsko podotýka, že je to v súlade s právnymi predpismi Európskej únie. Totiž samotným predmetom dane z príjmu právnických osôb je zdanenie ziskovej činnosti. V súlade s touto zásadou Francúzsko pripomína, že samotná Komisia vo svojom oznámení o uplatňovaní predpisov týkajúcich sa štátnej pomoci na opatrenia súvisiace s priamym zdaňovaním podnikov (10) (ďalej len „oznámenie o priamom zdaňovaní“) usudzuje, že charakterom daňového systému možno odôvodniť oslobodenie neziskových podnikov od dane z príjmu. |
| --- | --- |

(33)

Francúzsko podotýka, že je to v súlade s právnymi predpismi Európskej únie. Totiž samotným predmetom dane z príjmu právnických osôb je zdanenie ziskovej činnosti. V súlade s touto zásadou Francúzsko pripomína, že samotná Komisia vo svojom oznámení o uplatňovaní predpisov týkajúcich sa štátnej pomoci na opatrenia súvisiace s priamym zdaňovaním podnikov (10) (ďalej len „oznámenie o priamom zdaňovaní“) usudzuje, že charakterom daňového systému možno odôvodniť oslobodenie neziskových podnikov od dane z príjmu.

5.   POSÚDENIE

| (34) | Posúdenie uvedené v rozhodnutí o začatí konania treba zrevidovať a doplniť na základe pripomienok, ktoré Francúzsko zaslalo Komisii 8. septembra a 29. novembra 2008 (pozri odôvodnenia 5 a 6). |
| --- | --- |

(34)

Posúdenie uvedené v rozhodnutí o začatí konania treba zrevidovať a doplniť na základe pripomienok, ktoré Francúzsko zaslalo Komisii 8. septembra a 29. novembra 2008 (pozri odôvodnenia 5 a 6).

| (35) | Analýza je vypracovaná z pohľadu dvojitého predmetu činnosti fondu FPAP, to znamená na jednej strane získavanie finančných opcií na termínových trhoch s ropou alebo jej derivátmi a na druhej strane vyplácanie súm zodpovedajúcich rozdielu medzi priemernou mesačnou referenčnou cenou a „maximálnou krytou cenou“ alebo cenou 30 eurocentov za liter v závislosti od obdobia v prospech členských rybárskych podnikov. |
| --- | --- |

(35)

Analýza je vypracovaná z pohľadu dvojitého predmetu činnosti fondu FPAP, to znamená na jednej strane získavanie finančných opcií na termínových trhoch s ropou alebo jej derivátmi a na druhej strane vyplácanie súm zodpovedajúcich rozdielu medzi priemernou mesačnou referenčnou cenou a „maximálnou krytou cenou“ alebo cenou 30 eurocentov za liter v závislosti od obdobia v prospech členských rybárskych podnikov.

5.1.   Daňové opatrenie v prospech rybárskych podnikov

| (36) | Dotknuté daňové opatrenie spočíva v možnosti odpočtu príspevkov, ktoré rybárske podniky zaplatili fondu FPAP, zo zdaniteľného príjmu. |
| --- | --- |

(36)

Dotknuté daňové opatrenie spočíva v možnosti odpočtu príspevkov, ktoré rybárske podniky zaplatili fondu FPAP, zo zdaniteľného príjmu.

| (37) | Francúzsko si myslí, že tento odpočet nie je štátnou pomocou, keďže tieto príspevky patria do kategórie režijných nákladov podnikov a francúzsky daňový systém umožňuje odpočítať tieto náklady zo zdaniteľného príjmu. Z tohto dôvodu by išlo o vykonávanie všeobecného opatrenia a tento odpočet by nepredstavoval štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(37)

Francúzsko si myslí, že tento odpočet nie je štátnou pomocou, keďže tieto príspevky patria do kategórie režijných nákladov podnikov a francúzsky daňový systém umožňuje odpočítať tieto náklady zo zdaniteľného príjmu. Z tohto dôvodu by išlo o vykonávanie všeobecného opatrenia a tento odpočet by nepredstavoval štátnu pomoc.

| (38) | Komisia konštatuje, že režijné náklady sú podľa článku 39 všeobecného daňového zákonníka skutočne odpočítateľné z hospodárskeho výsledku podnikov. Ide o všeobecné opatrenie, ktoré sa vzťahuje na všetky podniky bez ohľadu na oblasť ich činnosti. Táto možnosť odpočtu by teda patrila do kategórie daňových opatrení prístupných všetkým ekonomickým subjektom, ktoré sú uvedené v bode 13 „oznámenia o priamom zdaňovaní“. Preto by také opatrenie, ktoré sa bez rozdielu vzťahuje na všetky podniky a všetky výrobné činnosti, nemalo byť štátnou pomocou. |
| --- | --- |

(38)

Komisia konštatuje, že režijné náklady sú podľa článku 39 všeobecného daňového zákonníka skutočne odpočítateľné z hospodárskeho výsledku podnikov. Ide o všeobecné opatrenie, ktoré sa vzťahuje na všetky podniky bez ohľadu na oblasť ich činnosti. Táto možnosť odpočtu by teda patrila do kategórie daňových opatrení prístupných všetkým ekonomickým subjektom, ktoré sú uvedené v bode 13 „oznámenia o priamom zdaňovaní“. Preto by také opatrenie, ktoré sa bez rozdielu vzťahuje na všetky podniky a všetky výrobné činnosti, nemalo byť štátnou pomocou.

| (39) | Francúzsko vysvetľuje, že možnosť odpočtu nákladov z titulu režijných nákladov sa stanovuje v závislosti od predmetu týchto nákladov. Ak náklady vznikli v záujme spoločnosti, v takom prípade sú v zásade odpočítateľné. Príspevky zaplatené profesijným organizáciám (zväzom, obchodným komorám atď.) predstavujú podľa definície výdavky vynaložené v záujme prevádzky, preto sú vždy akceptované ako odpočítateľná položka zo zdaniteľného hospodárskeho výsledku. Keďže je fond FPAP profesijným zväzom, možnosť odpočtu príspevku je v súlade s týmto logickým zdôvodnením. |
| --- | --- |

(39)

Francúzsko vysvetľuje, že možnosť odpočtu nákladov z titulu režijných nákladov sa stanovuje v závislosti od predmetu týchto nákladov. Ak náklady vznikli v záujme spoločnosti, v takom prípade sú v zásade odpočítateľné. Príspevky zaplatené profesijným organizáciám (zväzom, obchodným komorám atď.) predstavujú podľa definície výdavky vynaložené v záujme prevádzky, preto sú vždy akceptované ako odpočítateľná položka zo zdaniteľného hospodárskeho výsledku. Keďže je fond FPAP profesijným zväzom, možnosť odpočtu príspevku je v súlade s týmto logickým zdôvodnením.

| (40) | Okrem toho Komisia v odôvodnení 20 svojho rozhodnutia 2008/936/ES uviedla, že „fond FPAP je teda koncipovaný ako vzájomná poisťovňa ponúkajúca svojim členom za ich členské príspevky istý počet plnení“. |
| --- | --- |

(40)

Okrem toho Komisia v odôvodnení 20 svojho rozhodnutia 2008/936/ES uviedla, že „fond FPAP je teda koncipovaný ako vzájomná poisťovňa ponúkajúca svojim členom za ich členské príspevky istý počet plnení“.

| (41) | Poistné príspevky sú však súčasťou nákladov, ktoré podniky znášajú, aby sa zabezpečili proti rôznym rizikám. Riziko kolísania kurzov ropy môže predstavovať jedno z týchto rizík. Tieto náklady priamo súvisia s vykonávaním profesionálnej činnosti a nepodieľajú sa na zvyšovaní aktív podniku. Sú takisto odpočítateľné zo zdaniteľného príjmu z titulu prevádzkových nákladov. Preto sa možno domnievať, že príspevky do fondu FPAP vyhradené na krytie rizika kolísania kurzov ropy sú odpočítateľné z hospodárskeho výsledku podnikov podľa článku 39 všeobecného daňového zákonníka Francúzska. Za týchto podmienok ide o vykonávanie všeobecného opatrenia. Táto možnosť odpočtu preto nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(41)

Poistné príspevky sú však súčasťou nákladov, ktoré podniky znášajú, aby sa zabezpečili proti rôznym rizikám. Riziko kolísania kurzov ropy môže predstavovať jedno z týchto rizík. Tieto náklady priamo súvisia s vykonávaním profesionálnej činnosti a nepodieľajú sa na zvyšovaní aktív podniku. Sú takisto odpočítateľné zo zdaniteľného príjmu z titulu prevádzkových nákladov. Preto sa možno domnievať, že príspevky do fondu FPAP vyhradené na krytie rizika kolísania kurzov ropy sú odpočítateľné z hospodárskeho výsledku podnikov podľa článku 39 všeobecného daňového zákonníka Francúzska. Za týchto podmienok ide o vykonávanie všeobecného opatrenia. Táto možnosť odpočtu preto nepredstavuje štátnu pomoc.

5.2.   Daňové opatrenie v prospech fondu FPAP

| (42) | Komisia konštatuje, že fond FPAP bol 27. februára 2008 zrušený. Platnosť daňových opatrení v prospech fondu FPAP sa skončila k tomu istému dátumu. |
| --- | --- |

(42)

Komisia konštatuje, že fond FPAP bol 27. februára 2008 zrušený. Platnosť daňových opatrení v prospech fondu FPAP sa skončila k tomu istému dátumu.

| (43) | Komisia takisto uvádza, že po ukončení procesu likvidácie fond FPAP definitívne zastavil akúkoľvek hospodársku činnosť. Činnosť a aktíva fondu FPAP sa nepreviedli na iný podnik. Okrem toho finančné prostriedky, s ktorými fond FPAP mohol ešte disponovať k dátumu jeho zrušenia, sa vrátili štátu prostredníctvom úradu OFIMER, ktorý je verejnou organizáciou financovanou štátom. |
| --- | --- |

(43)

Komisia takisto uvádza, že po ukončení procesu likvidácie fond FPAP definitívne zastavil akúkoľvek hospodársku činnosť. Činnosť a aktíva fondu FPAP sa nepreviedli na iný podnik. Okrem toho finančné prostriedky, s ktorými fond FPAP mohol ešte disponovať k dátumu jeho zrušenia, sa vrátili štátu prostredníctvom úradu OFIMER, ktorý je verejnou organizáciou financovanou štátom.

| (44) | Z týchto dôvodov sa Komisia domnieva, že i keď je možné predpokladať, že daňové opatrenia v prospech fondu FPAP predstavovali výhodu pre fond FPAP a narušenie hospodárskej súťaže, toto narušenie prestalo jestvovať v okamihu, keď fond FPAP ukončil svoju činnosť a keď sa skončila platnosť opatrení prijatých v jeho prospech. Za týchto okolností by rozhodnutie Komisie týkajúce sa existencie takej daňovej pomoci a jej prípadnej zlučiteľnosti s vnútorným trhom stratilo akýkoľvek praktický význam. |
| --- | --- |

(44)

Z týchto dôvodov sa Komisia domnieva, že i keď je možné predpokladať, že daňové opatrenia v prospech fondu FPAP predstavovali výhodu pre fond FPAP a narušenie hospodárskej súťaže, toto narušenie prestalo jestvovať v okamihu, keď fond FPAP ukončil svoju činnosť a keď sa skončila platnosť opatrení prijatých v jeho prospech. Za týchto okolností by rozhodnutie Komisie týkajúce sa existencie takej daňovej pomoci a jej prípadnej zlučiteľnosti s vnútorným trhom stratilo akýkoľvek praktický význam.

| (45) | Preto sa konanie vo veci formálneho zisťovania začaté podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní EÚ stalo bezpredmetným voči fondu FPAP. |
| --- | --- |

(45)

Preto sa konanie vo veci formálneho zisťovania začaté podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní EÚ stalo bezpredmetným voči fondu FPAP.

6.   ZÁVER

| (46) | Na základe analýzy uvedenej v odseku 5.1 Komisia konštatuje, že daňové výhody priznané členom fondu FPAP nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ. |
| --- | --- |

(46)

Na základe analýzy uvedenej v odseku 5.1 Komisia konštatuje, že daňové výhody priznané členom fondu FPAP nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ.

| (47) | Na základe úvah uvedených v odseku 5.2 Komisia konštatuje, že konanie voči fondu FPAP je bezpredmetné, |
| --- | --- |

(47)

Na základe úvah uvedených v odseku 5.2 Komisia konštatuje, že konanie voči fondu FPAP je bezpredmetné,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Daňové opatrenia, ktoré Francúzsko schválilo v prospech rybárskych podnikov, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ.

Článok 2

Konanie vo veci formálneho zisťovania začaté podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní EÚ, týkajúce sa daňových opatrení v prospech fondu FPAP, je ukončené.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

V Bruseli 23. júna 2010

Za Komisiu

Maria DAMANAKI

členka Komisie

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Zmluvy o fungovaní EÚ), pričom oba súbory ustanovení sú v podstate identické. Na účely tohto rozhodnutia treba odkazy na články 107 a 108 Zmluvy o fungovaní EÚ v prípade potreby chápať ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

1

(2)  Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 161, 25.8.2008, s. 19.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 334, 12.12.2008, s. 62.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 91, 19.4.2006, s. 30.

5

(6)  NN 38/07.

6

(7)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

7

(8)  Advokátska kancelária Ménard, Quimbert a spoločníci, advokáti v Nantes, konajúca ako rada fondu FPAP, totiž po uverejnení začatia konania vo veci formálneho zisťovania v Úradnom vestníku Európskej únie pripojila k jednému z listov adresovaných Komisii kópiu dvoch listov ministerstva pre štátny rozpočet, ktoré informujú o existencii osobitného daňového režimu v prospech fondu FPAP a jeho členov. Ide o list ministra štátneho rozpočtu a reformy štátneho rozpočtu podpísaný Alainom Lambertom a o list štátneho tajomníka povereného štátnym rozpočtom a reformou rozpočtu podpísaný Dominiquom Bussereauom. Obidva listy sú adresované pánovi Merabetovi, predsedovi fondu FPAP.

8

Úradnom vestníku Európskej únie

(9)  K dispozícii na webovej adrese: http://www.legifrance.gouv.fr/initRechCodeArticle.do

9

(10)  Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, s. 3, odsek 25.

10

---