# Uradni list L 299/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.299.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 299 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5317. november 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.299.slv

Uradni list

Evropske unije

L 299

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5317. november 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1040/2010 z dne 16. novembra 2010 o spremembi Priloge V k Uredbi Sveta (ES) št. 1342/2007 v zvezi s količinskimi omejitvami nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1041/2010 z dne 16. novembra 2010 o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 479/2010 o določitvi pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede uradnih obvestil držav članic Komisiji v sektorju mleka in mlečnih izdelkov | 4 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1042/2010 z dne 16. novembra 2010 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 7 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1043/2010 z dne 15. novembra 2010 o prepovedi ribolova na tabinje v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah VIII in IX s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije | 29 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1044/2010 z dne 15. novembra 2010 o prepovedi ribolova na sluzoglavko v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske | 31 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1045/2010 z dne 15. novembra 2010 o prepovedi ribolova na atlantskega sleda v vodah EU in mednarodnih vodah con Vb, VIb in VIaN s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije | 33 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1046/2010 z dne 15. novembra 2010 o prepovedi ribolova na morsko spako v conah VIIIc, IX in X ter vodah EU cone CECAF 34.1.1 s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske | 35 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1047/2010 z dne 15. novembra 2010 o prepovedi ribolova na modrega lenga v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah II, IV in V s plovili, ki plujejo pod zastavo Nizozemske | 37 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1048/2010 z dne 15. novembra 2010 o prepovedi ribolova lenga v coni IIIa; vodah EU con IIIb, IIIc in IIId s plovili, ki plujejo pod zastavo Danske | 39 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1049/2010 z dne 16. novembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 41 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1050/2010 z dne 16. novembra 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11 | 43 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/692/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 15. novembra 2010 o priznavanju popolnega delovanja latvijske baze podatkov za goveda
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7782) | 45 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 1040/2010 z dne 16. novembra 2010 o spremembi Priloge V k Uredbi Sveta (ES) št. 1342/2007 v zvezi s količinskimi omejitvami nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 1041/2010 z dne 16. novembra 2010 o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 479/2010 o določitvi pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede uradnih obvestil držav članic Komisiji v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

4

*

Uredba Komisije (EU) št. 1042/2010 z dne 16. novembra 2010 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

7

*

Uredba Komisije (EU) št. 1043/2010 z dne 15. novembra 2010 o prepovedi ribolova na tabinje v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah VIII in IX s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

29

*

Uredba Komisije (EU) št. 1044/2010 z dne 15. novembra 2010 o prepovedi ribolova na sluzoglavko v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske

31

*

Uredba Komisije (EU) št. 1045/2010 z dne 15. novembra 2010 o prepovedi ribolova na atlantskega sleda v vodah EU in mednarodnih vodah con Vb, VIb in VIaN s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

33

*

Uredba Komisije (EU) št. 1046/2010 z dne 15. novembra 2010 o prepovedi ribolova na morsko spako v conah VIIIc, IX in X ter vodah EU cone CECAF 34.1.1 s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske

35

*

Uredba Komisije (EU) št. 1047/2010 z dne 15. novembra 2010 o prepovedi ribolova na modrega lenga v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah II, IV in V s plovili, ki plujejo pod zastavo Nizozemske

37

*

Uredba Komisije (EU) št. 1048/2010 z dne 15. novembra 2010 o prepovedi ribolova lenga v coni IIIa; vodah EU con IIIb, IIIc in IIId s plovili, ki plujejo pod zastavo Danske

39

Uredba Komisije (EU) št. 1049/2010 z dne 16. novembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

41

Uredba Komisije (EU) št. 1050/2010 z dne 16. novembra 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

43

SKLEPI

2010/692/EU

*

Sklep Komisije z dne 15. novembra 2010 o priznavanju popolnega delovanja latvijske baze podatkov za goveda
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7782)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7782)

45

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Sklepa Sveta 2010/648/EU z dne 14. maja 2010 o podpisu Sporazuma o drugi spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000, kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005, v imenu Evropske unije (UL L 287, 4.11.2010) | 46 |

Popravki

*

Popravek Sklepa Sveta 2010/648/EU z dne 14. maja 2010 o podpisu Sporazuma o drugi spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000, kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005, v imenu Evropske unije (UL L 287, 4.11.2010)

(UL L 287, 4.11.2010)

46

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 17.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1040/2010

z dne 16. novembra 2010

o spremembi Priloge V k Uredbi Sveta (ES) št. 1342/2007 v zvezi s količinskimi omejitvami nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2007 z dne 22. oktobra 2007 o upravljanju nekaterih omejitev za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije (1) in zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska skupnost in Ruska federacija sta 26. oktobra 2007 (2) sklenili sporazum o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki („Sporazum“). |
| --- | --- |

(1)

Evropska skupnost in Ruska federacija sta 26. oktobra 2007 (2) sklenili sporazum o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki („Sporazum“).

| (2) | Člen 3(3) Sporazuma določa, da se neizrabljene količine za določeno leto lahko prenesejo v naslednje leto do največ 7 % ustrezne količinske omejitve, določene v Prilogi II k Sporazumu. |
| --- | --- |

(2)

Člen 3(3) Sporazuma določa, da se neizrabljene količine za določeno leto lahko prenesejo v naslednje leto do največ 7 % ustrezne količinske omejitve, določene v Prilogi II k Sporazumu.

| (3) | Rusija je, tako kot leta 2009, obvestila Evropsko unijo, da namerava uveljaviti določbe iz člena 3(3) v roku, določenem s Sporazumom. Količinske omejitve za leto 2010, ki izhajajo iz zahteve Rusije, je primerno prilagoditi. |
| --- | --- |

(3)

Rusija je, tako kot leta 2009, obvestila Evropsko unijo, da namerava uveljaviti določbe iz člena 3(3) v roku, določenem s Sporazumom. Količinske omejitve za leto 2010, ki izhajajo iz zahteve Rusije, je primerno prilagoditi.

| (4) | Člen 10 določa, da se z vsakoletnim podaljšanjem količine za vsako skupino izdelkov povečajo za 2,5 %. |
| --- | --- |

(4)

Člen 10 določa, da se z vsakoletnim podaljšanjem količine za vsako skupino izdelkov povečajo za 2,5 %.

| (5) | Uredbo (ES) št. 1342/2007 je treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 1342/2007 je treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količinske omejitve za leto 2010 iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 1342/2007 se nadomestijo z omejitvami iz Priloge I k tej uredbi.

Člen 2

Količinske omejitve za leto 2011, ki so posledica uporabe člena 10(1) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Rusko federacijo iz leta 2007 o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki, so določene v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 300, 17.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 300, 17.11.2007, str. 52.

2

---

PRILOGA I

KOLIČINSKE OMEJITVE ZA 2010

| (v tonah) |
| --- |
| Izdelki | Leto 2010 |
| SA Ploščati valjani izdelki |
| SA1. kolobarji | 1 117 305 |
| SA2. debela pločevina | 310 167 |
| SA3. drugi ploščati valjani izdelki | 670 709 |
| SA4. legirani izdelki | 118 360 |
| SA5. legirane plošče kvarto | 28 196 |
| SA6. legirana hladno valjana in prevlečena pločevina | 123 999 |
| SB. Podolgovati izdelki |
| SB1. gredi | 62 018 |
| SB2. jeklo za žice | 365 262 |
| SB3. drugi podolgovati izdelki | 574 233 |
| Opomba: | SA in SB sta kategoriji izdelkov.
  SA1 do SA6 in SB1 do SB3 so skupine izdelkov. |

(v tonah)

Izdelki

Leto 2010

SA Ploščati valjani izdelki

SA1. kolobarji

1 117 305

SA2. debela pločevina

310 167

SA3. drugi ploščati valjani izdelki

670 709

SA4. legirani izdelki

118 360

SA5. legirane plošče kvarto

28 196

SA6. legirana hladno valjana in prevlečena pločevina

123 999

SB. Podolgovati izdelki

SB1. gredi

62 018

SB2. jeklo za žice

365 262

SB3. drugi podolgovati izdelki

574 233

Opomba:

SA in SB sta kategoriji izdelkov.

SA1 do SA6 in SB1 do SB3 so skupine izdelkov.

---

PRILOGA II

KOLIČINSKE OMEJITVE ZA 2011

| (v tonah) |
| --- |
| Izdelki | Leto 2011 |
| SA Ploščati valjani izdelki |
| SA1. kolobarji | 1 114 582 |
| SA2. debela pločevina | 296 145 |
| SA3. drugi ploščati valjani izdelki | 640 750 |
| SA4. legirani izdelki | 113 074 |
| SA5. legirane plošče kvarto | 26 922 |
| SA6. legirana hladno valjana in prevlečena pločevina | 118 458 |
| SB. Podolgovati izdelki |
| SB1. gredi | 59 229 |
| SB2. jeklo za žice | 348 913 |
| SB3. drugi podolgovati izdelki | 545 984 |
| Opomba: | SA in SB sta kategoriji izdelkov.
  SA1 do SA6 in SB1 do SB3 so skupine izdelkov. |

(v tonah)

Izdelki

Leto 2011

SA Ploščati valjani izdelki

SA1. kolobarji

1 114 582

SA2. debela pločevina

296 145

SA3. drugi ploščati valjani izdelki

640 750

SA4. legirani izdelki

113 074

SA5. legirane plošče kvarto

26 922

SA6. legirana hladno valjana in prevlečena pločevina

118 458

SB. Podolgovati izdelki

SB1. gredi

59 229

SB2. jeklo za žice

348 913

SB3. drugi podolgovati izdelki

545 984

Opomba:

SA in SB sta kategoriji izdelkov.

SA1 do SA6 in SB1 do SB3 so skupine izdelkov.

---

| 17.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/4

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1041/2010

z dne 16. novembra 2010

o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 479/2010 o določitvi pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede uradnih obvestil držav članic Komisiji v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) ter zlasti člena 192(2) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2(2) Uredbe Komisije (EU) št. 479/2010 (2) določa, da države članice Komisijo obveščajo o mesečnih cenah za posneto mleko v prahu za živalsko krmo. Ta podatek je bistven za upravljanje na notranjem trgu, zato je primerno, da se obveščanje opravlja tedensko. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2(2) Uredbe Komisije (EU) št. 479/2010 (2) določa, da države članice Komisijo obveščajo o mesečnih cenah za posneto mleko v prahu za živalsko krmo. Ta podatek je bistven za upravljanje na notranjem trgu, zato je primerno, da se obveščanje opravlja tedensko.

| (2) | Cilj določb člena 6(1)(b) Uredbe (EU) št. 479/2010 je države članice razbremeniti obveznosti priglasitve uporabe izvozne licence za dneve, za katere ni nadomestil, oziroma se uporablja stopnja nadomestila nič pri proizvodih iz Dela 9 Priloge I k Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (3). Zdi se, da trenuten osnutek določbe dopušča napačno tolmačenje. Zato je primerno, da se oblikuje jasnejše besedilo. |
| --- | --- |

(2)

Cilj določb člena 6(1)(b) Uredbe (EU) št. 479/2010 je države članice razbremeniti obveznosti priglasitve uporabe izvozne licence za dneve, za katere ni nadomestil, oziroma se uporablja stopnja nadomestila nič pri proizvodih iz Dela 9 Priloge I k Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (3). Zdi se, da trenuten osnutek določbe dopušča napačno tolmačenje. Zato je primerno, da se oblikuje jasnejše besedilo.

| (3) | Uredbo (EU) št. 479/2010 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EU) št. 479/2010 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 479/2010 se spremeni:

| 1. | Točka (b) v členu 6(1) se nadomesti z:






  „(b) | po potrebi, da ta dan ni bilo vloženih nobenih zahtevkov, razen v primerih, ko za nobenega od proizvodov iz Dela 9 Priloge I k Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (4) ni nadomestila, oziroma se uporablja stopnja nadomestila nič; |
| --- | --- | --- |

1.

Točka (b) v členu 6(1) se nadomesti z:

„(b)

po potrebi, da ta dan ni bilo vloženih nobenih zahtevkov, razen v primerih, ko za nobenega od proizvodov iz Dela 9 Priloge I k Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (4) ni nadomestila, oziroma se uporablja stopnja nadomestila nič;

| 2. | Prilogi I.A in I.B se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Prilogi I.A in I.B se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 135, 2.6.2010, str. 26.

2

(3)  UL L 366, 24.12.1987, str. 1.

3

(4)  UL L 366, 24.12.1987, str. 1.“

4

---

PRILOGA

PRILOGA I.A

TEDENSKA OBVESTILA

Člen 2(1) Uredbe (EU) št. 479/2010

EVROPSKA KOMISIJA – GD AGRI.C.4 – ENOTA ‚PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA‘

| | Država članica: ... |
| --- | --- |

Država članica: ...

| | Kontaktna oseba: ... |
| --- | --- |

Kontaktna oseba: ...

| | Telefon: ... |
| --- | --- |

Telefon: ...

| | Telefaks: ... |
| --- | --- |

Telefaks: ...

| | E-naslov: ... |
| --- | --- |

E-naslov: ...

| Proizvod | Oznaka KN | Reprezentativna enota pakiranja | Opombe |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sirotka v prahu |

Proizvod

Oznaka KN

Reprezentativna enota pakiranja

Opombe

1.

Sirotka v prahu

0404 10 02

25 kg

| 2. | Posneto mleko v prahu, ki izpolnjuje zahteve glede kakovosti za intervencijo |
| --- | --- |

2.

Posneto mleko v prahu, ki izpolnjuje zahteve glede kakovosti za intervencijo

0402 10 19

25 kg

| 3. | Posneto mleko v prahu za živalsko krmo |
| --- | --- |

3.

Posneto mleko v prahu za živalsko krmo

0402 10 19 ANIM

20 t

| 4. | Polnomastno mleko v prahu |
| --- | --- |

4.

Polnomastno mleko v prahu

0402 21 19

25 kg

| 5. | Maslo – nesoljeno |
| --- | --- |

5.

Maslo – nesoljeno

0405 10 19

25 kg

| 6. | Maslo – nesoljeno |
| --- | --- |

6.

Maslo – nesoljeno

0405 10 11

250 g

| 7. | Masleno olje |
| --- | --- |

7.

Masleno olje

0405 90 10

200 kg

| 8. | Cheddar, vsebnost maščobe v suhi snovi 45 do 50 % |
| --- | --- |

8.

Cheddar, vsebnost maščobe v suhi snovi 45 do 50 %

0406 90 21

(1)

| 9. | Gauda, vsebnost maščobe v suhi snovi 45 do 50 % |
| --- | --- |

9.

Gauda, vsebnost maščobe v suhi snovi 45 do 50 %

0406 90 78

(1)

| 10. | Edamec, vsebnost maščobe v suhi snovi 40 do 45% |
| --- | --- |

10.

Edamec, vsebnost maščobe v suhi snovi 40 do 45%

0406 90 23

(1)

| 11. | Ementalec, vsebnost maščobe v suhi snovi 45 do 50 % |
| --- | --- |

11.

Ementalec, vsebnost maščobe v suhi snovi 45 do 50 %

0406 90 13

(1)

PRILOGA I.B

MESEČNA OBVESTILA

Člen 2(2) Uredbe (EU) št. 479/2010

EVROPSKA KOMISIJA – GD AGRI.C.4 – ENOTA ‚PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA‘

| | Država članica: ... |
| --- | --- |

Država članica: ...

| | Kontaktna oseba: ... |
| --- | --- |

Kontaktna oseba: ...

| | Telefon: ... |
| --- | --- |

Telefon: ...

| | Telefaks: ... |
| --- | --- |

Telefaks: ...

| | E-naslov: ... |
| --- | --- |

E-naslov: ...

| Proizvod | Oznaka KN | Reprezentativna enota pakiranja | Opombe |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kazein |

Proizvod

Oznaka KN

Reprezentativna enota pakiranja

Opombe

1.

Kazein

3501 10

25 kg (vreče)

| 2. | Siri: |
| --- | --- |

2.

Siri:

—

(2)

—

(2)

—

(2)

—

(2)

—

(2)

---

(1)  Za sire se obvestilo nanaša na najbolj reprezentativno enoto pakiranja.

1

(2)  Za sire se obvestilo nanaša na najbolj reprezentativno enoto pakiranja.

2

---

| 17.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1042/2010

z dne 16. novembra 2010

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 18. februarja 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku postopka), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali zadevna država) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 18. februarja 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku postopka), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali zadevna država) v Unijo.

| (2) | Protidampinški postopek je bil sprožen po pritožbi, ki jo je 4. januarja 2010 vložilo Združenje evropskih proizvajalcev finega papirja (CEPIFINE) (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje premazanega finega papirja Unije. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu tega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičitev začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Protidampinški postopek je bil sprožen po pritožbi, ki jo je 4. januarja 2010 vložilo Združenje evropskih proizvajalcev finega papirja (CEPIFINE) (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje premazanega finega papirja Unije. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu tega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičitev začetka postopka.

1.2   Strani, ki jih postopek zadeva

| (3) | Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v LRK in združenje proizvajalcev (papirniško združenje), predstavnike zadevne države, znane uvoznike in znane uporabnike uradno obvestila o začetku postopka. O začetku postopka je obvestila tudi proizvajalce v Združenih državah Amerike (v nadaljnjem besedilu: ZDA) in združenje proizvajalcev (papirniško združenje), pozneje pa še proizvajalca na Tajskem, saj so bile ZDA in Tajska predvidene kot mogoča primerljiva država. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, zahtevati zaslišanje. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v LRK in združenje proizvajalcev (papirniško združenje), predstavnike zadevne države, znane uvoznike in znane uporabnike uradno obvestila o začetku postopka. O začetku postopka je obvestila tudi proizvajalce v Združenih državah Amerike (v nadaljnjem besedilu: ZDA) in združenje proizvajalcev (papirniško združenje), pozneje pa še proizvajalca na Tajskem, saj so bile ZDA in Tajska predvidene kot mogoča primerljiva država. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, zahtevati zaslišanje. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (4) | Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov, proizvajalcev Unije in nepovezanih uvoznikov je bilo v obvestilu o začetku postopka predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali bo vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorce, so bili vsi znani proizvajalci izvozniki in njihovo znano papirniško združenje, vsi znani proizvajalci Unije in nepovezani uvozniki pozvani, naj se od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom (kakor je opredeljen v oddelku 2.1 spodaj), kot je navedeno v obvestilu o začetku postopka. Posvetovanje je bilo opravljeno tudi z organi v LRK. O tem so bili obveščeni tudi organi v LRK. |
| --- | --- |

(4)

Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov, proizvajalcev Unije in nepovezanih uvoznikov je bilo v obvestilu o začetku postopka predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali bo vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorce, so bili vsi znani proizvajalci izvozniki in njihovo znano papirniško združenje, vsi znani proizvajalci Unije in nepovezani uvozniki pozvani, naj se od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom (kakor je opredeljen v oddelku 2.1 spodaj), kot je navedeno v obvestilu o začetku postopka. Posvetovanje je bilo opravljeno tudi z organi v LRK. O tem so bili obveščeni tudi organi v LRK.

| (5) | Kot je razloženo v uvodni izjavi 28 spodaj, sta dva proizvajalca izvoznika iz LRK predložila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec. Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da vzorčenje za proizvajalce izvoznike v LRK ni potrebno. |
| --- | --- |

(5)

Kot je razloženo v uvodni izjavi 28 spodaj, sta dva proizvajalca izvoznika iz LRK predložila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec. Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da vzorčenje za proizvajalce izvoznike v LRK ni potrebno.

| (6) | Da bi lahko znani proizvajalci izvozniki v LRK po želji vložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), je Komisija proizvajalcem izvoznikom, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in organom LRK poslala obrazce zahtevka. Kot je razloženo v uvodnih izjavah 33 in 53 spodaj, je ena skupina proizvajalcev izvoznikov v LRK zahtevala TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjuje pogojev za TGO, druga skupina proizvajalcev izvoznikov v LRK pa je zahtevala IO. |
| --- | --- |

(6)

Da bi lahko znani proizvajalci izvozniki v LRK po želji vložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), je Komisija proizvajalcem izvoznikom, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in organom LRK poslala obrazce zahtevka. Kot je razloženo v uvodnih izjavah 33 in 53 spodaj, je ena skupina proizvajalcev izvoznikov v LRK zahtevala TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjuje pogojev za TGO, druga skupina proizvajalcev izvoznikov v LRK pa je zahtevala IO.

| (7) | Kot je razloženo v uvodni izjavi 29 spodaj, je bilo sklenjeno, da vzorčenje za nepovezane uvoznike ni potrebno. |
| --- | --- |

(7)

Kot je razloženo v uvodni izjavi 29 spodaj, je bilo sklenjeno, da vzorčenje za nepovezane uvoznike ni potrebno.

| (8) | Kot je razloženo v uvodni izjavi 30 spodaj, je bilo sklenjeno, da vzorčenje za nepovezane uvoznike ni potrebno. |
| --- | --- |

(8)

Kot je razloženo v uvodni izjavi 30 spodaj, je bilo sklenjeno, da vzorčenje za nepovezane uvoznike ni potrebno.

| (9) | Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in vsem drugim stranem, ki so to zahtevale v rokih, določenih v obvestilu o začetku postopka, in sicer pritožniku, drugim znanim proizvajalcem Unije, znanim proizvajalcem izvoznikom v LRK in združenju proizvajalcev (papirniškemu združenju), predstavnikom zadevne države, znanim uvoznikom, znanim uporabnikom, znanim proizvajalcem v ZDA, združenju proizvajalcev (papirniškemu združenju) v ZDA in proizvajalcu na Tajskem. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in vsem drugim stranem, ki so to zahtevale v rokih, določenih v obvestilu o začetku postopka, in sicer pritožniku, drugim znanim proizvajalcem Unije, znanim proizvajalcem izvoznikom v LRK in združenju proizvajalcev (papirniškemu združenju), predstavnikom zadevne države, znanim uvoznikom, znanim uporabnikom, znanim proizvajalcem v ZDA, združenju proizvajalcev (papirniškemu združenju) v ZDA in proizvajalcu na Tajskem.

| (10) | Izpolnjene vprašalnike in druga stališča je prejela od dveh skupin kitajskih proizvajalcev izvoznikov, združenja pritožnika (Združenja evropskih proizvajalcev finega papirja ali „CEPIFINE“), štirih proizvajalcev Unije pritožnikov in enega dodatnega proizvajalca Unije, 16 nepovezanih uvoznikov in trgovcev, 17 uporabnikov in treh združenj za tiskarstvo in papir ter enega proizvajalca v ZDA, ki so bile predvidene kot primerljiva država. |
| --- | --- |

(10)

Izpolnjene vprašalnike in druga stališča je prejela od dveh skupin kitajskih proizvajalcev izvoznikov, združenja pritožnika (Združenja evropskih proizvajalcev finega papirja ali „CEPIFINE“), štirih proizvajalcev Unije pritožnikov in enega dodatnega proizvajalca Unije, 16 nepovezanih uvoznikov in trgovcev, 17 uporabnikov in treh združenj za tiskarstvo in papir ter enega proizvajalca v ZDA, ki so bile predvidene kot primerljiva država.

| (11) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za analizo TGO/IO ter začasno ugotovitev dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Unije in združenje:






  — | CEPIFINE, Brussels, Belgija, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za analizo TGO/IO ter začasno ugotovitev dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Unije in združenje:

—

CEPIFINE, Brussels, Belgija,

| — | Sappi Fine Paper Europe, Brussels, Belgija, |
| --- | --- |

—

Sappi Fine Paper Europe, Brussels, Belgija,

| — | LECTA Group (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Italija, CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Francija in TORRASPAPEL, S.A., Barcelona, Španija), Barcelona, Španija, |
| --- | --- |

—

LECTA Group (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Italija, CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Francija in TORRASPAPEL, S.A., Barcelona, Španija), Barcelona, Španija,

| — | Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Italija in njene povezane družbe Burgo Distribuzione srl, Milan, Italija in Ebix sa, Barcelona, Španija, |
| --- | --- |

—

Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Italija in njene povezane družbe Burgo Distribuzione srl, Milan, Italija in Ebix sa, Barcelona, Španija,

| — | Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Nemčija; |
| --- | --- |

—

Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Nemčija;

| (b) | proizvajalci izvozniki v LRK:






  1. | Sinar Mas Paper (Kitajska) Investment Co Ltd, krovna družba skupine Asia Pulp & Paper Group (v nadaljnjem besedilu: APP),






  — | Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, LRK, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

proizvajalci izvozniki v LRK:

1.

Sinar Mas Paper (Kitajska) Investment Co Ltd, krovna družba skupine Asia Pulp & Paper Group (v nadaljnjem besedilu: APP),

—

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, LRK,

| — | Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, LRK, |
| --- | --- |

—

Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, LRK,

| — | Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, Ningbo City, Zhejiang Province, LRK, |
| --- | --- |

—

Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, Ningbo City, Zhejiang Province, LRK,

| — | Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, Ningbo City, Zhejiang Province, LRK; |
| --- | --- |

—

Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, Ningbo City, Zhejiang Province, LRK;

| 2. | Chenming Paper Group (v nadaljnjem besedilu: Chenming),






  — | Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, LRK, |
| --- | --- | --- |

2.

Chenming Paper Group (v nadaljnjem besedilu: Chenming),

—

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, LRK,

| — | Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, LRK; |
| --- | --- |

—

Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, LRK;

| (c) | družbe, povezane s proizvajalci izvozniki v LRK:






  — | Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd, Hongkong, |
| --- | --- | --- |

(c)

družbe, povezane s proizvajalci izvozniki v LRK:

—

Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd, Hongkong,

| — | Chenming (HK) Limited, Hongkong, |
| --- | --- |

—

Chenming (HK) Limited, Hongkong,

| — | Asia Pulp & Paper Italia SRL, Padova, Italija; |
| --- | --- |

—

Asia Pulp & Paper Italia SRL, Padova, Italija;

| (d) | uvozniki v Uniji:






  — | Cartaria Subalpina, Turin, Italija, |
| --- | --- | --- |

(d)

uvozniki v Uniji:

—

Cartaria Subalpina, Turin, Italija,

| — | Middleton Paper, Walsall, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

—

Middleton Paper, Walsall, Združeno kraljestvo,

| — | Paperlinx, Northampton, Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

—

Paperlinx, Northampton, Združeno kraljestvo.

| (12) | Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalca izvoznika v LRK brez TGO, je bil zaradi določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, v tem primeru ZDA, opravljen preveritveni obisk v prostorih naslednje družbe:






  — | S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, ZDA. |
| --- | --- | --- |

(12)

Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalca izvoznika v LRK brez TGO, je bil zaradi določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, v tem primeru ZDA, opravljen preveritveni obisk v prostorih naslednje družbe:

—

S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, ZDA.

1.3   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (13) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(13)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (14) | Zadevni izdelek je premazan fini papir, tj. na eni ali obeh straneh premazan papir ali karton (razen kraft papirja ali kraft kartona) v listih ali zvitkih, mase med 70 g/m2 in 400 g/m2 in beline nad 84 (merjeno v skladu z ISO 2470-1), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek ali PFP), ki se trenutno uvršča v oznake KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 in ex 4810 99 90. |
| --- | --- |

(14)

Zadevni izdelek je premazan fini papir, tj. na eni ali obeh straneh premazan papir ali karton (razen kraft papirja ali kraft kartona) v listih ali zvitkih, mase med 70 g/m2 in 400 g/m2 in beline nad 84 (merjeno v skladu z ISO 2470-1), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek ali PFP), ki se trenutno uvršča v oznake KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 in ex 4810 99 90.

| (15) | PFP je visokokakovostni papir in karton, ki se navadno uporablja za tiskanje gradiva za branje, kot so revije, katalogi, letna poročila, zborniki. Zadevni izdelek vključuje liste in zvitke, primerne za uporabo v tiskarskih strojih za formatni tisk (rezalna zvezda). Zvitki, primerni za uporabo v tiskalnih strojih za formatni tisk (zvitki za rezalnike), so oblikovani tako, da se pred tiskanjem razrežejo in se tako štejejo za zamenljive in neposredno konkurenčne listom. |
| --- | --- |

(15)

PFP je visokokakovostni papir in karton, ki se navadno uporablja za tiskanje gradiva za branje, kot so revije, katalogi, letna poročila, zborniki. Zadevni izdelek vključuje liste in zvitke, primerne za uporabo v tiskarskih strojih za formatni tisk (rezalna zvezda). Zvitki, primerni za uporabo v tiskalnih strojih za formatni tisk (zvitki za rezalnike), so oblikovani tako, da se pred tiskanjem razrežejo in se tako štejejo za zamenljive in neposredno konkurenčne listom.

| (16) | Zadevni izdelek ne vključuje zvitkov, primernih za uporabo v rotacijskih tiskalnih strojih. Zvitki, primerni za uporabo pri rotacijskih tiskalnih strojih, so opredeljeni kot zvitki, katerih rezultat preskusa po preskusnem standardu ISO 3783:2006 za določanje odpornosti proti trganju z metodo pospešene hitrosti ob uporabi preskusne naprave IGT (električni model) je manj kot 30 N/m pri meritvi v prečni smeri papirja ter manj kot 50 N/m pri meritvi v smeri stroja. Prav tako se v nasprotju z zvitki, ki se uporabljajo v tiskarskih strojih za formatni tisk, zvitki za uporabo v rotacijskih tiskalnih strojih navadno dajejo neposredno v tiskalne stroje in niso prej razrezani. |
| --- | --- |

(16)

Zadevni izdelek ne vključuje zvitkov, primernih za uporabo v rotacijskih tiskalnih strojih. Zvitki, primerni za uporabo pri rotacijskih tiskalnih strojih, so opredeljeni kot zvitki, katerih rezultat preskusa po preskusnem standardu ISO 3783:2006 za določanje odpornosti proti trganju z metodo pospešene hitrosti ob uporabi preskusne naprave IGT (električni model) je manj kot 30 N/m pri meritvi v prečni smeri papirja ter manj kot 50 N/m pri meritvi v smeri stroja. Prav tako se v nasprotju z zvitki, ki se uporabljajo v tiskarskih strojih za formatni tisk, zvitki za uporabo v rotacijskih tiskalnih strojih navadno dajejo neposredno v tiskalne stroje in niso prej razrezani.

| (17) | Ena stran je trdila, da je bil obseg izdelkov v preiskavi preozko določen in da bi bilo treba vključiti zvitke PFP, ki so primerni za rotacijsko tiskanje. Trdila je, da imajo zvitki za rotacijsko tiskanje in zvitki, vključeni v sedanjo preiskavo (zvitki in listi za rezalnike), enake osnovne tehnične in fizikalne lastnosti ter se ne razlikujejo eden od drugega. Poleg tega je trdila, da se oboji uporabljajo za visokokakovostno tiskanje in so zato do neke mere zamenljivi. |
| --- | --- |

(17)

Ena stran je trdila, da je bil obseg izdelkov v preiskavi preozko določen in da bi bilo treba vključiti zvitke PFP, ki so primerni za rotacijsko tiskanje. Trdila je, da imajo zvitki za rotacijsko tiskanje in zvitki, vključeni v sedanjo preiskavo (zvitki in listi za rezalnike), enake osnovne tehnične in fizikalne lastnosti ter se ne razlikujejo eden od drugega. Poleg tega je trdila, da se oboji uporabljajo za visokokakovostno tiskanje in so zato do neke mere zamenljivi.

| (18) | Vendar je v nasprotju z zgornjo trditvijo preiskava potrdila, da v resnici obstajajo razlike v tehničnih in fizikalnih lastnostih, kot sta vlažnost in trdota, med papirjem, ki se uporablja pri rotacijskem tiskanju, in tistim, ki se uporablja za formatno tiskanje. Preiskava je nadalje potrdila, da so tehnične lastnosti iz uvodne izjave 16 zgoraj lastne zvitkom, primernim za uporabo v rotacijskih tiskalnih strojih. Zaradi teh razlik se papir, ki se uporablja v rotacijskem tiskanju, in tisti, ki se uporablja pri formatnem tiskanju, ne moreta uporabljati v isti vrsti tiskarskega stroja, zato nista zamenljiva. Treba je omeniti, da so se vse strani strinjale, da se obe vrsti papirja razlikujeta po površinski trdnosti in natezni trdnosti. |
| --- | --- |

(18)

Vendar je v nasprotju z zgornjo trditvijo preiskava potrdila, da v resnici obstajajo razlike v tehničnih in fizikalnih lastnostih, kot sta vlažnost in trdota, med papirjem, ki se uporablja pri rotacijskem tiskanju, in tistim, ki se uporablja za formatno tiskanje. Preiskava je nadalje potrdila, da so tehnične lastnosti iz uvodne izjave 16 zgoraj lastne zvitkom, primernim za uporabo v rotacijskih tiskalnih strojih. Zaradi teh razlik se papir, ki se uporablja v rotacijskem tiskanju, in tisti, ki se uporablja pri formatnem tiskanju, ne moreta uporabljati v isti vrsti tiskarskega stroja, zato nista zamenljiva. Treba je omeniti, da so se vse strani strinjale, da se obe vrsti papirja razlikujeta po površinski trdnosti in natezni trdnosti.

| (19) | Poleg tega je zadevna stran trdila, da stranke gledajo na PFP v obliki listov, zvitkov za rezalnike in zvitkov za rotacijsko tiskanje kot na enotni trg in so zato prodajne poti enake. Različne tehnične lastnosti se odražajo samo v manjših cenovnih razlikah med temi skupinami izdelkov. |
| --- | --- |

(19)

Poleg tega je zadevna stran trdila, da stranke gledajo na PFP v obliki listov, zvitkov za rezalnike in zvitkov za rotacijsko tiskanje kot na enotni trg in so zato prodajne poti enake. Različne tehnične lastnosti se odražajo samo v manjših cenovnih razlikah med temi skupinami izdelkov.

| (20) | Vendar je preiskava razkrila, da obe vrsti zvitkov tudi z gospodarskega vidika nista zamenljivi, ker se zvitki za rotacijsko tiskanje uporabljajo za obsežna tiskarska dela in so navadno izdelani po naročilu ter zahtevajo sprotno dostavo, zato teh izdelkov ne skladiščijo posredniki, temveč se dostavljajo neposredno končnim uporabnikom, kar pomeni, da se tudi prodajajo po drugačnih distribucijskih kanalih kakor zvitki, ki se uporabljajo pri formatnem tiskanju. Drugačni proizvodni procesi in drugačna ekonomija obsega v procesu tiskanja se odražajo tudi v izrazitih razlikah v ceni. |
| --- | --- |

(20)

Vendar je preiskava razkrila, da obe vrsti zvitkov tudi z gospodarskega vidika nista zamenljivi, ker se zvitki za rotacijsko tiskanje uporabljajo za obsežna tiskarska dela in so navadno izdelani po naročilu ter zahtevajo sprotno dostavo, zato teh izdelkov ne skladiščijo posredniki, temveč se dostavljajo neposredno končnim uporabnikom, kar pomeni, da se tudi prodajajo po drugačnih distribucijskih kanalih kakor zvitki, ki se uporabljajo pri formatnem tiskanju. Drugačni proizvodni procesi in drugačna ekonomija obsega v procesu tiskanja se odražajo tudi v izrazitih razlikah v ceni.

| (21) | Na tej podlagi so bile te trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(21)

Na tej podlagi so bile te trditve zavrnjene.

| (22) | Ista stran je trdila, da odpornost proti trganju ni ustrezna tehnična lastnost za razlikovanje med izdelki, ker bi bil to preskus splošne narave, poleg tega pa bi na rezultate preskusa lahko vplivala vsebnost vlage v preskušanem papirju. Stran je nadalje trdila, da je mogoče na podlagi nekaterih drugih preskusov, izvedenih na vzorcu PFP za rotacijsko tiskanje (vključno z izdelki industrije Unije), videti, da ti izdelki ne spadajo v sedanjo opredelitev izdelka, kar kaže, da je merilo „odpornosti proti trganju“ za razlikovanje med PFP, ki se uporablja za rotacijsko tiskanje in za formatno tiskanje, neustrezno. Prvič, za trditev, da lahko z vsebnostjo vlage v papirju dobimo nezanesljive preskusne rezultate za standard preskusa ISO 3783:2006, ni predložila nobenega dokaza. Drugič, kar zadeva preskušanje vzorcev PFP za rotacijsko tiskanje, takih preskusov ni opravil neodvisni strokovnjak, zato se zanesljivost in objektivnost takih preskusov ne štejeta kot zadostna, da bi na njih utemeljevali kakršne koli sklepne ugotovitve. Zato je bilo začasno ugotovljeno, da je odpornost proti trganju zanesljiva tehnična lastnost za razlikovanje med PFP, ki se uporablja za rotacijsko tiskanje, in tistim, ki se uporablja za formatno tiskanje. |
| --- | --- |

(22)

Ista stran je trdila, da odpornost proti trganju ni ustrezna tehnična lastnost za razlikovanje med izdelki, ker bi bil to preskus splošne narave, poleg tega pa bi na rezultate preskusa lahko vplivala vsebnost vlage v preskušanem papirju. Stran je nadalje trdila, da je mogoče na podlagi nekaterih drugih preskusov, izvedenih na vzorcu PFP za rotacijsko tiskanje (vključno z izdelki industrije Unije), videti, da ti izdelki ne spadajo v sedanjo opredelitev izdelka, kar kaže, da je merilo „odpornosti proti trganju“ za razlikovanje med PFP, ki se uporablja za rotacijsko tiskanje in za formatno tiskanje, neustrezno. Prvič, za trditev, da lahko z vsebnostjo vlage v papirju dobimo nezanesljive preskusne rezultate za standard preskusa ISO 3783:2006, ni predložila nobenega dokaza. Drugič, kar zadeva preskušanje vzorcev PFP za rotacijsko tiskanje, takih preskusov ni opravil neodvisni strokovnjak, zato se zanesljivost in objektivnost takih preskusov ne štejeta kot zadostna, da bi na njih utemeljevali kakršne koli sklepne ugotovitve. Zato je bilo začasno ugotovljeno, da je odpornost proti trganju zanesljiva tehnična lastnost za razlikovanje med PFP, ki se uporablja za rotacijsko tiskanje, in tistim, ki se uporablja za formatno tiskanje.

| (23) | Med preiskavo so nekatere strani trdile tudi, da bi bilo treba iz obsega preiskave izključiti večplastni papir in večplastni karton (kot sta opredeljena v naslednji uvodni izjavi). Trdile so, da imata večplastni papir in večplastni karton drugačne fizikalne lastnosti, na primer več slojev, večjo trdoto in manjšo gostoto, ter da je končna uporaba teh izdelkov drugačna kot uporaba izdelkov, ki se navadno uporabljajo za kartonske zloženke in embalažo. Te strani so nazadnje trdile, da je mogoče enoplastni in večplastni papir in karton zlahka ločiti po zunanjem videzu. |
| --- | --- |

(23)

Med preiskavo so nekatere strani trdile tudi, da bi bilo treba iz obsega preiskave izključiti večplastni papir in večplastni karton (kot sta opredeljena v naslednji uvodni izjavi). Trdile so, da imata večplastni papir in večplastni karton drugačne fizikalne lastnosti, na primer več slojev, večjo trdoto in manjšo gostoto, ter da je končna uporaba teh izdelkov drugačna kot uporaba izdelkov, ki se navadno uporabljajo za kartonske zloženke in embalažo. Te strani so nazadnje trdile, da je mogoče enoplastni in večplastni papir in karton zlahka ločiti po zunanjem videzu.

| (24) | Večplastni papir in večplastni karton, kot sta opredeljena v pojasnjevalnih opombah harmoniziranega sistema k tarifni podštevilki 4805, sta izdelka, dobljena s stiskanjem dveh ali več plasti vlažne papirne kaše, od katerih je vsaj ena lastnost drugačna od drugih. Te razlike lahko izhajajo iz vrste uporabljene papirne kaše (npr. reciklirani odpadki), metode proizvodnje (npr. mehanična ali kemična) ali, pri kašah iste vrste, ki so izdelane po isti metodi, iz stopnje obdelave (npr. nebeljena, beljena ali barvana). |
| --- | --- |

(24)

Večplastni papir in večplastni karton, kot sta opredeljena v pojasnjevalnih opombah harmoniziranega sistema k tarifni podštevilki 4805, sta izdelka, dobljena s stiskanjem dveh ali več plasti vlažne papirne kaše, od katerih je vsaj ena lastnost drugačna od drugih. Te razlike lahko izhajajo iz vrste uporabljene papirne kaše (npr. reciklirani odpadki), metode proizvodnje (npr. mehanična ali kemična) ali, pri kašah iste vrste, ki so izdelane po isti metodi, iz stopnje obdelave (npr. nebeljena, beljena ali barvana).

| (25) | Preiskava je pokazala, da imata večplastni papir in karton res nekaj drugačnih fizikalnih in tehničnih lastnosti; konkretneje, imata več plasti kaše, kar jima daje večjo togost. Večplastni papir in karton se proizvajata z drugačno proizvodno metodo, ki zahteva drugačne papirniške stroje kot metoda, ki se uporablja za proizvodnjo PFP, saj se v proizvodnem procesu več plasti kaše stisne v enoten izdelek. Nazadnje, večplastni papir in karton se uporabljata za drugačne namene (v glavnem za embalažo) kot PFP, ki se uporablja za visokokakovostno tiskanje promocijskega gradiva, revij itd. Večplastni papir in karton, kot sta opredeljena v uvodni izjavi (24), se zato začasno ne štejeta za zadevni izdelek. Posledično se navedene oznake KN, ki pokrivajo uvoz večplastnega papirja in večplastnega kartona, začasno izločijo iz obsega preiskave. |
| --- | --- |

(25)

Preiskava je pokazala, da imata večplastni papir in karton res nekaj drugačnih fizikalnih in tehničnih lastnosti; konkretneje, imata več plasti kaše, kar jima daje večjo togost. Večplastni papir in karton se proizvajata z drugačno proizvodno metodo, ki zahteva drugačne papirniške stroje kot metoda, ki se uporablja za proizvodnjo PFP, saj se v proizvodnem procesu več plasti kaše stisne v enoten izdelek. Nazadnje, večplastni papir in karton se uporabljata za drugačne namene (v glavnem za embalažo) kot PFP, ki se uporablja za visokokakovostno tiskanje promocijskega gradiva, revij itd. Večplastni papir in karton, kot sta opredeljena v uvodni izjavi (24), se zato začasno ne štejeta za zadevni izdelek. Posledično se navedene oznake KN, ki pokrivajo uvoz večplastnega papirja in večplastnega kartona, začasno izločijo iz obsega preiskave.

| (26) | Nazadnje, en kitajski proizvajalec je trdil, da bi bilo treba tako imenovani „karton“ izključiti iz obsega preiskave, ker ne spada v opredelitev finega papirja (premazanega ali ne) zaradi domnevnih razlik v masi, debelini in togosti. Ugotovljeno je bilo, da se izraz „karton“ na splošno uporablja za papir z visoko vsebnostjo snovi, zaradi katerih je papir na splošno težji, in da je „karton“ navadno opredeljen kot papir z osnovno maso nad 224 g/m2. Preiskava je razkrila, da razlika v masi ne vpliva pomembno na preostale fizikalne in tehnične lastnosti ter končno uporabo, zaradi katerih bi se razlikoval od zadevnega izdelka. Ugotovljeno je tudi, kot je opisano v uvodni izjavi 14, da so bili vsi PFP z maso med 70 g/m2 in 400 g/m2 izrecno vključeni v opredelitev zadevnega izdelka. Zato se karton začasno šteje za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(26)

Nazadnje, en kitajski proizvajalec je trdil, da bi bilo treba tako imenovani „karton“ izključiti iz obsega preiskave, ker ne spada v opredelitev finega papirja (premazanega ali ne) zaradi domnevnih razlik v masi, debelini in togosti. Ugotovljeno je bilo, da se izraz „karton“ na splošno uporablja za papir z visoko vsebnostjo snovi, zaradi katerih je papir na splošno težji, in da je „karton“ navadno opredeljen kot papir z osnovno maso nad 224 g/m2. Preiskava je razkrila, da razlika v masi ne vpliva pomembno na preostale fizikalne in tehnične lastnosti ter končno uporabo, zaradi katerih bi se razlikoval od zadevnega izdelka. Ugotovljeno je tudi, kot je opisano v uvodni izjavi 14, da so bili vsi PFP z maso med 70 g/m2 in 400 g/m2 izrecno vključeni v opredelitev zadevnega izdelka. Zato se karton začasno šteje za zadevni izdelek.

2.2   Podobni izdelek

| (27) | Za zadevni izdelek, izdelek, proizveden in prodan na domačem trgu LRK ter na domačem trgu ZDA, ki so bile začasno uporabljene kot primerljiva država, ter za izdelek, ki ga proizvajalci Unije proizvedejo in prodajo v Uniji, je bilo ugotovljeno, da imata enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato se začasno obravnavata kot podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Za zadevni izdelek, izdelek, proizveden in prodan na domačem trgu LRK ter na domačem trgu ZDA, ki so bile začasno uporabljene kot primerljiva država, ter za izdelek, ki ga proizvajalci Unije proizvedejo in prodajo v Uniji, je bilo ugotovljeno, da imata enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato se začasno obravnavata kot podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   VZORČENJE

3.1   Vzorčenje za proizvajalce izvoznike v LRK

| (28) | V LRK sta se odzvali na zahtevo po vzorčenju podatkov v obvestilu o začetku postopka samo dve skupini proizvajalcev izvoznikov. Ena skupina (Chenming) zastopa dva povezana proizvajalca izvoznika, druga skupina (APP) pa štiri povezane proizvajalce izvoznike. Sodelujoči proizvajalci izvozniki pomenijo celoten izvoz zadevnega izdelka iz LRK v Unijo. V teh okoliščinah se je Komisija odločila, da vzorčenje za proizvajalce izvoznike v LRK ni potrebno. |
| --- | --- |

(28)

V LRK sta se odzvali na zahtevo po vzorčenju podatkov v obvestilu o začetku postopka samo dve skupini proizvajalcev izvoznikov. Ena skupina (Chenming) zastopa dva povezana proizvajalca izvoznika, druga skupina (APP) pa štiri povezane proizvajalce izvoznike. Sodelujoči proizvajalci izvozniki pomenijo celoten izvoz zadevnega izdelka iz LRK v Unijo. V teh okoliščinah se je Komisija odločila, da vzorčenje za proizvajalce izvoznike v LRK ni potrebno.

3.2   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (29) | Glede na mogoče veliko število proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku postopka predvideno vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. Vendar je bilo po proučitvi predloženih informacij in glede na to, da so se v rokih iz obvestila o začetku postopka odzvali samo štirje proizvajalci Unije, odločeno, da vzorčenje ni potrebno. Štirje sodelujoči proizvajalci (ki so pokrivali 61 % skupne proizvodnje) so se šteli kot reprezentativni za industrijo Unije, kot je opredeljena v uvodni izjavi 77 spodaj. Informacije, ki so jih predložile sodelujoče družbe, so bile preverjene na kraju samem in so se uporabile kot mikrokazalniki, kot je razloženo v uvodni izjavi 90. |
| --- | --- |

(29)

Glede na mogoče veliko število proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku postopka predvideno vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. Vendar je bilo po proučitvi predloženih informacij in glede na to, da so se v rokih iz obvestila o začetku postopka odzvali samo štirje proizvajalci Unije, odločeno, da vzorčenje ni potrebno. Štirje sodelujoči proizvajalci (ki so pokrivali 61 % skupne proizvodnje) so se šteli kot reprezentativni za industrijo Unije, kot je opredeljena v uvodni izjavi 77 spodaj. Informacije, ki so jih predložile sodelujoče družbe, so bile preverjene na kraju samem in so se uporabile kot mikrokazalniki, kot je razloženo v uvodni izjavi 90.

3.3   Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

| (30) | Glede na mogoče veliko število uvoznikov je bilo v obvestilu o začetku postopka predvideno vzorčenje za uvoznike v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. Vendar je bilo po proučitvi predloženih informacij in glede na majhno število uvoznikov, ki so pokazali pripravljenost za sodelovanje, odločeno, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(30)

Glede na mogoče veliko število uvoznikov je bilo v obvestilu o začetku postopka predvideno vzorčenje za uvoznike v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. Vendar je bilo po proučitvi predloženih informacij in glede na majhno število uvoznikov, ki so pokazali pripravljenost za sodelovanje, odločeno, da vzorčenje ni potrebno.

4.   DAMPING

4.1   Splošna metodologija

| (31) | Spodaj opredeljena splošna metodologija je bila uporabljena pri sodelujočih proizvajalcih izvoznikih v LRK. |
| --- | --- |

(31)

Spodaj opredeljena splošna metodologija je bila uporabljena pri sodelujočih proizvajalcih izvoznikih v LRK.

4.2   Tržnogospodarska obravnava (TGO)

| (32) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se normalna vrednost v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK določi v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Merila so le zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta takole:






  1. | poslovne odločitve in stroški se oblikujejo v skladu s tržnimi razmerami, brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški izražajo tržne vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(32)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se normalna vrednost v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK določi v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Merila so le zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta takole:

1.

poslovne odločitve in stroški se oblikujejo v skladu s tržnimi razmerami, brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški izražajo tržne vrednosti;

| 2. | družbe imajo jasno določeno zbirko računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno, v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (v nadaljnjem besedilu: MRS) in uporabljajo v vse namene; |
| --- | --- |

2.

družbe imajo jasno določeno zbirko računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno, v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (v nadaljnjem besedilu: MRS) in uporabljajo v vse namene;

| 3. | ni bistvenih izkrivljanj, ki se prenašajo še iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

ni bistvenih izkrivljanj, ki se prenašajo še iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | stečajno in lastninsko pravo zagotavljata pravno varnost in stabilnost; |
| --- | --- |

4.

stečajno in lastninsko pravo zagotavljata pravno varnost in stabilnost;

| 5. | valute se menjajo po tržnem tečaju. |
| --- | --- |

5.

valute se menjajo po tržnem tečaju.

| (33) | Samo ena skupina proizvajalcev izvoznikov (to je APP) v LRK je zahtevala TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe. Predložila je 33 obrazcev zahtevka za TGO, ki se nanašajo na njene štiri povezane proizvajalce izvoznike in vrsto drugih povezanih družb, ki se ukvarjajo z zadevnim izdelkom, to je obrate za proizvodnjo celuloze, kemične družbe, gozdarske družbe (proizvajalce na zgornjem delu oskrbne verige) in domače trgovske družbe. |
| --- | --- |

(33)

Samo ena skupina proizvajalcev izvoznikov (to je APP) v LRK je zahtevala TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe. Predložila je 33 obrazcev zahtevka za TGO, ki se nanašajo na njene štiri povezane proizvajalce izvoznike in vrsto drugih povezanih družb, ki se ukvarjajo z zadevnim izdelkom, to je obrate za proizvodnjo celuloze, kemične družbe, gozdarske družbe (proizvajalce na zgornjem delu oskrbne verige) in domače trgovske družbe.

| (34) | Ob upoštevanju velikega števila zahtevkov za TGO se je zdelo primerno, da se za potrebe predhodne preiskave preveritveni obiski na kraju samem omejijo na štiri proizvajalce izvoznike v skupini. |
| --- | --- |

(34)

Ob upoštevanju velikega števila zahtevkov za TGO se je zdelo primerno, da se za potrebe predhodne preiskave preveritveni obiski na kraju samem omejijo na štiri proizvajalce izvoznike v skupini.

| (35) | Komisija je poiskala vse potrebne informacije in preverila vse informacije iz zahtevka za TGO v prostorih štirih povezanih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je poiskala vse potrebne informacije in preverila vse informacije iz zahtevka za TGO v prostorih štirih povezanih proizvajalcev izvoznikov.

| (36) | Sklenjeno je bilo, da se TGO ne odobri, ker nobeden od njih ni izpolnjeval prvega, drugega in tretjega merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Sklenjeno je bilo, da se TGO ne odobri, ker nobeden od njih ni izpolnjeval prvega, drugega in tretjega merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (37) | Glede merila 1 so bila ugotovljena izkrivljanja v zvezi s poslovnimi odločitvami in stroški. Ugotovljeno je bilo, da v številnih primerih ni bilo dokazov o plačilih, ki so bila izvedena za prenos deležev družb. Poleg tega prispevki delničarjev v državni lasti ali prispevki povezanih strani v osnovna sredstva, zemljišča in odhodke, ki so bili spremenjeni v deleže, niso bili neodvisno ocenjeni. V enem primeru so deleži prešli od delničarja v državni lasti na družbo iz skupine APP po netržni ceni. V zvezi s stroški je bilo ob upoštevanju metodologije, ki jo je skupina uporabljala za evidenco vhodnih surovin, v preiskavi ugotovljeno, da ni dokazov o stroških glavnih vhodnih surovin. Zato je bilo sklenjeno, da štirje povezani proizvajalci izvozniki niso dokazali izpolnjevanja merila 1. |
| --- | --- |

(37)

Glede merila 1 so bila ugotovljena izkrivljanja v zvezi s poslovnimi odločitvami in stroški. Ugotovljeno je bilo, da v številnih primerih ni bilo dokazov o plačilih, ki so bila izvedena za prenos deležev družb. Poleg tega prispevki delničarjev v državni lasti ali prispevki povezanih strani v osnovna sredstva, zemljišča in odhodke, ki so bili spremenjeni v deleže, niso bili neodvisno ocenjeni. V enem primeru so deleži prešli od delničarja v državni lasti na družbo iz skupine APP po netržni ceni. V zvezi s stroški je bilo ob upoštevanju metodologije, ki jo je skupina uporabljala za evidenco vhodnih surovin, v preiskavi ugotovljeno, da ni dokazov o stroških glavnih vhodnih surovin. Zato je bilo sklenjeno, da štirje povezani proizvajalci izvozniki niso dokazali izpolnjevanja merila 1.

| (38) | Glede merila 2 je bilo ugotovljeno, da so bila v izkazih in njihovi reviziji zanemarjena temeljna načela Mednarodnih računovodskih standardov (v nadaljnjem besedilu: MRS) in zlasti MRS 1 (tj. obračunsko načelo, pobotanje, previdnost in pošteno prikazovanje transakcij), zato je bila torej zanesljivost izkazov družb dvomljiva. Zato je bilo sklenjeno, da štirje povezani proizvajalci izvozniki niso dokazali izpolnjevanja merila 2. |
| --- | --- |

(38)

Glede merila 2 je bilo ugotovljeno, da so bila v izkazih in njihovi reviziji zanemarjena temeljna načela Mednarodnih računovodskih standardov (v nadaljnjem besedilu: MRS) in zlasti MRS 1 (tj. obračunsko načelo, pobotanje, previdnost in pošteno prikazovanje transakcij), zato je bila torej zanesljivost izkazov družb dvomljiva. Zato je bilo sklenjeno, da štirje povezani proizvajalci izvozniki niso dokazali izpolnjevanja merila 2.

| (39) | Glede merila 3 je preiskava razkrila obstoj znatnih izkrivljanj v zvezi s pravicami do uporabe zemljišč, ki se nanašajo na štiri povezane proizvajalce izvoznike. Taka izkrivljanja vodijo k sklepu, da se pravice do uporabe zemljišč ne odobrijo in ne vzdržujejo v skladu s pogoji tržnega gospodarstva. Na kraju samem je bilo tudi ugotovljeno, da obstajajo znatna izkrivljanja pri odobritvi posojil kitajskega bančnega/finančnega sektorja štirim povezanim proizvajalcem izvoznikom. Večino posojil so dale banke z znatnim državnim lastniškim deležem, čeprav obstajajo jasni znaki, da so finančne institucije pri ugotavljanju kreditne sposobnosti skupine upoštevale splošne industrijske politike države, zaradi česar so bila družbam s slabim finančnim stanjem odobrena posojila. Glede na zgoraj navedeno je bilo zato sklenjeno, da štirje povezani proizvajalci izvozniki niso dokazali izpolnjevanja merila 3. |
| --- | --- |

(39)

Glede merila 3 je preiskava razkrila obstoj znatnih izkrivljanj v zvezi s pravicami do uporabe zemljišč, ki se nanašajo na štiri povezane proizvajalce izvoznike. Taka izkrivljanja vodijo k sklepu, da se pravice do uporabe zemljišč ne odobrijo in ne vzdržujejo v skladu s pogoji tržnega gospodarstva. Na kraju samem je bilo tudi ugotovljeno, da obstajajo znatna izkrivljanja pri odobritvi posojil kitajskega bančnega/finančnega sektorja štirim povezanim proizvajalcem izvoznikom. Večino posojil so dale banke z znatnim državnim lastniškim deležem, čeprav obstajajo jasni znaki, da so finančne institucije pri ugotavljanju kreditne sposobnosti skupine upoštevale splošne industrijske politike države, zaradi česar so bila družbam s slabim finančnim stanjem odobrena posojila. Glede na zgoraj navedeno je bilo zato sklenjeno, da štirje povezani proizvajalci izvozniki niso dokazali izpolnjevanja merila 3.

| (40) | Skupina APP in proizvajalci Unije so dobili možnost, da predložijo pripombe k zgoraj navedenim ugotovitvam. |
| --- | --- |

(40)

Skupina APP in proizvajalci Unije so dobili možnost, da predložijo pripombe k zgoraj navedenim ugotovitvam.

| (41) | Proizvajalci Unije so soglašali z zgornjimi ugotovitvami. Poleg tega so nasprotovali trditvam kitajske skupine izvoznikov, da bi jim bilo treba odobriti TGO, ker je Komisija hkrati izvajala protisubvencijsko preiskavo. |
| --- | --- |

(41)

Proizvajalci Unije so soglašali z zgornjimi ugotovitvami. Poleg tega so nasprotovali trditvam kitajske skupine izvoznikov, da bi jim bilo treba odobriti TGO, ker je Komisija hkrati izvajala protisubvencijsko preiskavo.

| (42) | Kitajska skupina izvoznikov se ni strinjala z zgornjimi ugotovitvami. |
| --- | --- |

(42)

Kitajska skupina izvoznikov se ni strinjala z zgornjimi ugotovitvami.

| (43) | Glede merila 1 je navedla, da so prenosi deležev družb v skupini in plačila, izvedena v zvezi s tem, nepomembni za to merilo, kajti to zahteva od družb, da poslovne odločitve sprejemajo kot odziv na tržne signale. V tem smislu se opozarja, da pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene pri oceni TGO (torej pomanjkanje dokazov o plačilih za prenose deležev, nerazumno nizki zneski, plačani delničarjem v državni lasti za prenose deležev, prispevana sredstva niso bila neodvisno ovrednotena), resnično vplivajo na poslovne odločitve. Dejstvo, da se lahko družba izogne plačilu za prenos deležev, da v svojem osnovnem kapitalu uporabi podcenjena/precenjena sredstva in z družbami v državni lasti izvaja prenose deležev, za katere ni ekonomske razlage ali utemeljitve, v resnici neposredno vpliva na njeno finančno stanje in sposobnost, da sprejema odločitve kot odziv na tržne signale. |
| --- | --- |

(43)

Glede merila 1 je navedla, da so prenosi deležev družb v skupini in plačila, izvedena v zvezi s tem, nepomembni za to merilo, kajti to zahteva od družb, da poslovne odločitve sprejemajo kot odziv na tržne signale. V tem smislu se opozarja, da pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene pri oceni TGO (torej pomanjkanje dokazov o plačilih za prenose deležev, nerazumno nizki zneski, plačani delničarjem v državni lasti za prenose deležev, prispevana sredstva niso bila neodvisno ovrednotena), resnično vplivajo na poslovne odločitve. Dejstvo, da se lahko družba izogne plačilu za prenos deležev, da v svojem osnovnem kapitalu uporabi podcenjena/precenjena sredstva in z družbami v državni lasti izvaja prenose deležev, za katere ni ekonomske razlage ali utemeljitve, v resnici neposredno vpliva na njeno finančno stanje in sposobnost, da sprejema odločitve kot odziv na tržne signale.

| (44) | V zvezi s surovinami je trdila, da bi morala Komisija preiskati, ali so bili nakupi vložkov, ki so jih opravili dobavitelji surovin za kitajsko skupino, izvedeni po tržnih vrednostih. Navedla je tudi, da so ugotovitve Komisije nepravilne. V tem smislu se opozarja, da je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je praktično nemogoče izslediti, koliko skupina plača za nabavo katere koli vrste surovin. |
| --- | --- |

(44)

V zvezi s surovinami je trdila, da bi morala Komisija preiskati, ali so bili nakupi vložkov, ki so jih opravili dobavitelji surovin za kitajsko skupino, izvedeni po tržnih vrednostih. Navedla je tudi, da so ugotovitve Komisije nepravilne. V tem smislu se opozarja, da je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je praktično nemogoče izslediti, koliko skupina plača za nabavo katere koli vrste surovin.

| (45) | V zvezi z merilom 2 je trdila, da je EU priznala kitajske računovodske standarde (splošno sprejeta računovodska načela) kot enakovredne MSRP/MRS. V tem smislu je treba opozoriti, da je ocena TGO opravljena v skladu z MRS, ne v skladu s kitajskimi računovodskimi standardi. Kakor koli in zlasti glede na trditve o enakovrednosti obeh zbirk standardov bi bilo normalno pričakovati, da bi revizor opozoril na pomanjkljivosti, ugotovljene v tem pogledu. Skupina APP je zanikala, da bi njene družbe kršile elemente pravil MRS, navedene v oceni TGO (obračunsko načelo, načelo poštenega prikazovanja transakcij in pobotanje). Kljub temu pa predložene pripombe niso spodkopale ugotovitev preiskave. |
| --- | --- |

(45)

V zvezi z merilom 2 je trdila, da je EU priznala kitajske računovodske standarde (splošno sprejeta računovodska načela) kot enakovredne MSRP/MRS. V tem smislu je treba opozoriti, da je ocena TGO opravljena v skladu z MRS, ne v skladu s kitajskimi računovodskimi standardi. Kakor koli in zlasti glede na trditve o enakovrednosti obeh zbirk standardov bi bilo normalno pričakovati, da bi revizor opozoril na pomanjkljivosti, ugotovljene v tem pogledu. Skupina APP je zanikala, da bi njene družbe kršile elemente pravil MRS, navedene v oceni TGO (obračunsko načelo, načelo poštenega prikazovanja transakcij in pobotanje). Kljub temu pa predložene pripombe niso spodkopale ugotovitev preiskave.

| (46) | V zvezi z merilom 3 in zlasti v zvezi s pravicami do uporabe zemljišč je trdila, da se to merilo nanaša na znatna izkrivljanja, ki so prenesena iz netržnega sistema, ne pa na takšno vmešavanje države, ki je običajno v državah s tržnim gospodarstvom. Tako je navedla, da izkrivljanja, ugotovljena v zvezi z dodeljevanjem pravic do uporabe zemljišč, niso značilna samo za LRK, ampak obstajajo tudi v Evropi, kajti to so omejitve, ki jih naložijo oblasti, odgovorne za privabljanje vlagateljev in zagotavljanje, da so naložbe skladne z veljavnimi regulativnimi zahtevami. V tem smislu je treba opozoriti, da namen preiskave nikakor ni bil ugotoviti, ali takšna izkrivljanja morda obstajajo v Uniji. Poleg tega je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je bilo dodeljevanje zemljišč neposredno povezano s strogo zbirko pravil (v zvezi s pogoji in cenami najema), ki izhajajo neposredno iz prejšnjega netržnega sistema. S temi pravili se opisuje centralno načrtovani sistem, ki ni v skladu z načeli tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(46)

V zvezi z merilom 3 in zlasti v zvezi s pravicami do uporabe zemljišč je trdila, da se to merilo nanaša na znatna izkrivljanja, ki so prenesena iz netržnega sistema, ne pa na takšno vmešavanje države, ki je običajno v državah s tržnim gospodarstvom. Tako je navedla, da izkrivljanja, ugotovljena v zvezi z dodeljevanjem pravic do uporabe zemljišč, niso značilna samo za LRK, ampak obstajajo tudi v Evropi, kajti to so omejitve, ki jih naložijo oblasti, odgovorne za privabljanje vlagateljev in zagotavljanje, da so naložbe skladne z veljavnimi regulativnimi zahtevami. V tem smislu je treba opozoriti, da namen preiskave nikakor ni bil ugotoviti, ali takšna izkrivljanja morda obstajajo v Uniji. Poleg tega je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je bilo dodeljevanje zemljišč neposredno povezano s strogo zbirko pravil (v zvezi s pogoji in cenami najema), ki izhajajo neposredno iz prejšnjega netržnega sistema. S temi pravili se opisuje centralno načrtovani sistem, ki ni v skladu z načeli tržnega gospodarstva.

| (47) | V zvezi s posojili je navedla, da so ugotovitve Komisije hipotetične. V zvezi s tem se opozarja, da je bila v preiskavi ugotovljena jasna povezava med sposobnostjo skupine za pridobitev bančnega financiranja in izpolnitvijo ciljev, ki so določeni v kitajskem centralno načrtovanem gospodarskem sistemu. Skupina je navedla tudi, da so izkrivljanja, ki jih je opazila Komisija, kvečjemu subvencije. Tako je trdila, da te domnevne subvencije glede na vzporedno protisubvencijsko preiskavo ne morejo biti razlog za zavrnitev TGO. V tem smislu je treba opozoriti na ugotovitev ocene TGO, da obstajajo v kitajskem bančnem/finančnem sektorju izkrivljanja pri dodeljevanju posojil. To je izkrivljanje, ki se prenaša iz sistema netržnega gospodarstva in ni povezano s tem, ali je vpliv takih dejanj mogoče šteti za subvencijo, proti kateri je mogoče uvesti izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(47)

V zvezi s posojili je navedla, da so ugotovitve Komisije hipotetične. V zvezi s tem se opozarja, da je bila v preiskavi ugotovljena jasna povezava med sposobnostjo skupine za pridobitev bančnega financiranja in izpolnitvijo ciljev, ki so določeni v kitajskem centralno načrtovanem gospodarskem sistemu. Skupina je navedla tudi, da so izkrivljanja, ki jih je opazila Komisija, kvečjemu subvencije. Tako je trdila, da te domnevne subvencije glede na vzporedno protisubvencijsko preiskavo ne morejo biti razlog za zavrnitev TGO. V tem smislu je treba opozoriti na ugotovitev ocene TGO, da obstajajo v kitajskem bančnem/finančnem sektorju izkrivljanja pri dodeljevanju posojil. To je izkrivljanje, ki se prenaša iz sistema netržnega gospodarstva in ni povezano s tem, ali je vpliv takih dejanj mogoče šteti za subvencijo, proti kateri je mogoče uvesti izravnalni ukrep.

| (48) | Skupina APP je med začasno preiskavo predstavila stališča, v katerih je trdila, da je treba skupini kitajskih proizvajalcev izvoznikov odobriti TGO, da bi se izognili dvojnemu štetju z vzporedno protisubvencijsko preiskavo. Trdila je, da je državno subvencioniranje del ocene TGO, vpliva na ugotovitve o TGO in bo tako obravnavano v vzporedni protisubvencijski preiskavi. Da bi potrdila te trditve, se je sklicevala tudi na načelo sorazmernosti in pravico do dobrega upravljanja. |
| --- | --- |

(48)

Skupina APP je med začasno preiskavo predstavila stališča, v katerih je trdila, da je treba skupini kitajskih proizvajalcev izvoznikov odobriti TGO, da bi se izognili dvojnemu štetju z vzporedno protisubvencijsko preiskavo. Trdila je, da je državno subvencioniranje del ocene TGO, vpliva na ugotovitve o TGO in bo tako obravnavano v vzporedni protisubvencijski preiskavi. Da bi potrdila te trditve, se je sklicevala tudi na načelo sorazmernosti in pravico do dobrega upravljanja.

| (49) | To trditev je treba zavrniti iz naslednjih razlogov. Prvič, omeniti je treba, da so merila o TGO jasno določena v osnovni uredbi in našteta v uvodni izjavi (32) zgoraj. Dejstvo, da trenutno poteka protisubvencijska preiskava, preiskovalnega organa ne razrešuje obveznosti, da zagotovi izpolnitev pogojev za odobritev TGO. Drugič, vprašanje „dvojnega štetja“ protidampinških in izravnalnih dajatev urejajo določbe ustrezne zakonodaje EU, zlasti člen 14(1) osnovne uredbe in drugi pododstavek člena 24(1) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (3), ter ni odvisno od tega, ali se zadevnemu izvozniku odobri TGO. Vsekakor je glede na to, da predlagana začasna protidampinška dajatev za vse kitajske sodelujoče strani temelji na stopnji odprave škode, ne na stopnji dampinga, vsaka trditev o dvojnem štetju neveljavna. |
| --- | --- |

(49)

To trditev je treba zavrniti iz naslednjih razlogov. Prvič, omeniti je treba, da so merila o TGO jasno določena v osnovni uredbi in našteta v uvodni izjavi (32) zgoraj. Dejstvo, da trenutno poteka protisubvencijska preiskava, preiskovalnega organa ne razrešuje obveznosti, da zagotovi izpolnitev pogojev za odobritev TGO. Drugič, vprašanje „dvojnega štetja“ protidampinških in izravnalnih dajatev urejajo določbe ustrezne zakonodaje EU, zlasti člen 14(1) osnovne uredbe in drugi pododstavek člena 24(1) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (3), ter ni odvisno od tega, ali se zadevnemu izvozniku odobri TGO. Vsekakor je glede na to, da predlagana začasna protidampinška dajatev za vse kitajske sodelujoče strani temelji na stopnji odprave škode, ne na stopnji dampinga, vsaka trditev o dvojnem štetju neveljavna.

| (50) | Za dva od štirih povezanih proizvajalcev izvoznikov je bilo ugotovljeno, da proizvajata samo večplastni karton, omenjen v uvodni izjavi 23 zgoraj. V zvezi s tem je treba spomniti, da je bilo začasno sklenjeno, da se večplastni karton izključi iz obsega sedanje preiskave. Tako je treba potrditi začasne ugotovitve glede obsega izdelka, ugotovitve o TGO v zvezi s tema povezanima proizvajalcema izvoznikoma pa ne bodo pomembne za to preiskavo. |
| --- | --- |

(50)

Za dva od štirih povezanih proizvajalcev izvoznikov je bilo ugotovljeno, da proizvajata samo večplastni karton, omenjen v uvodni izjavi 23 zgoraj. V zvezi s tem je treba spomniti, da je bilo začasno sklenjeno, da se večplastni karton izključi iz obsega sedanje preiskave. Tako je treba potrditi začasne ugotovitve glede obsega izdelka, ugotovitve o TGO v zvezi s tema povezanima proizvajalcema izvoznikoma pa ne bodo pomembne za to preiskavo.

| (51) | V skladu s prakso EU skupini povezanih družb TGO ni mogoče odobriti, če ena povezana družba, ki sodeluje pri proizvodnji in prodaji zadevnega izdelka, ne izpolnjuje pogojev za TGO. Zato se sklene, da družbam APP ni mogoče odobriti TGO. |
| --- | --- |

(51)

V skladu s prakso EU skupini povezanih družb TGO ni mogoče odobriti, če ena povezana družba, ki sodeluje pri proizvodnji in prodaji zadevnega izdelka, ne izpolnjuje pogojev za TGO. Zato se sklene, da družbam APP ni mogoče odobriti TGO.

4.3   Individualna obravnava (IO)

| (52) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi uvede dajatev na ravni države, razen v primerih, ko družbe dokažejo izpolnjevanje vseh meril iz člena 9(5) osnovne uredbe za odobritev IO. Le zaradi lažjega sklicevanja so ta merila na kratko povzeta:






  — | pri družbah ali skupnih družbah, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino, |
| --- | --- | --- |

(52)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi uvede dajatev na ravni države, razen v primerih, ko družbe dokažejo izpolnjevanje vseh meril iz člena 9(5) osnovne uredbe za odobritev IO. Le zaradi lažjega sklicevanja so ta merila na kratko povzeta:

—

pri družbah ali skupnih družbah, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino,

| — | izvozne cene ter obseg in pogoji prodaje so svobodno določeni, |
| --- | --- |

—

izvozne cene ter obseg in pogoji prodaje so svobodno določeni,

| — | večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države, |
| --- | --- |

—

večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države,

| — | se valute menjajo po tržnih tečajih ter |
| --- | --- |

—

se valute menjajo po tržnih tečajih ter

| — | vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatve. |
| --- | --- |

—

vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatve.

| (53) | Obe skupini kitajskih proizvajalcev izvoznikov (to je APP in Chenming) sta zahtevali IO. |
| --- | --- |

(53)

Obe skupini kitajskih proizvajalcev izvoznikov (to je APP in Chenming) sta zahtevali IO.

| (54) | Na podlagi razpoložljivih informacij, ki so bile preverjene med preveritvenimi obiski, je bilo ugotovljeno, da sodelujoči proizvajalci izvozniki obeh skupin, APP in Chenming, izpolnjujejo zahteve iz člena 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(54)

Na podlagi razpoložljivih informacij, ki so bile preverjene med preveritvenimi obiski, je bilo ugotovljeno, da sodelujoči proizvajalci izvozniki obeh skupin, APP in Chenming, izpolnjujejo zahteve iz člena 9(5) osnovne uredbe.

| (55) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega je bilo začasno določeno, da se ustreznim sodelujočim proizvajalcem izvoznikom IO lahko odobri. |
| --- | --- |

(55)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega je bilo začasno določeno, da se ustreznim sodelujočim proizvajalcem izvoznikom IO lahko odobri.

4.4   Normalna vrednost

4.4.1   Primerljiva država

| (56) | Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe je treba normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določiti na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom (primerljiva država). |
| --- | --- |

(56)

Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe je treba normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določiti na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom (primerljiva država).

| (57) | Komisija je v obvestilu o začetku postopka navedla, da namerava uporabiti ZDA kot ustrezno primerljivo državo za namene določitve normalne vrednosti za LRK, in je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je v obvestilu o začetku postopka navedla, da namerava uporabiti ZDA kot ustrezno primerljivo državo za namene določitve normalne vrednosti za LRK, in je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe.

| (58) | Ena skupina sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK je poslala pripombe, ki so izražale dvome, da so ZDA ustrezna primerljiva država, in je namesto tega predlagala Tajsko. V zvezi z ZDA je trdila, da je eden od ameriških proizvajalcev verjetno povezana družba enega od pritožnikov EU. Navedla je tudi, da so proizvajalci v ZDA vključeni v vzporedni postopek zoper isti kitajski izdelek, da so močno subvencionirani in da imajo zastarelo opremo. |
| --- | --- |

(58)

Ena skupina sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK je poslala pripombe, ki so izražale dvome, da so ZDA ustrezna primerljiva država, in je namesto tega predlagala Tajsko. V zvezi z ZDA je trdila, da je eden od ameriških proizvajalcev verjetno povezana družba enega od pritožnikov EU. Navedla je tudi, da so proizvajalci v ZDA vključeni v vzporedni postopek zoper isti kitajski izdelek, da so močno subvencionirani in da imajo zastarelo opremo.

| (59) | Komisija je zaprosila vse zadevne strani za pripombe k predlogu te strani. Proizvajalci Unije se niso strinjali z uporabo Tajske kot ustrezne primerljive države in so nasprotovali trditvam kitajske strani glede proizvajalcev v ZDA. Komisija je stopila v stik s tajsko družbo, navedeno v predlogu kitajske strani, vendar je ta pisno zavrnila sodelovanje v preiskavi. Na Tajskem ni znan noben drug proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(59)

Komisija je zaprosila vse zadevne strani za pripombe k predlogu te strani. Proizvajalci Unije se niso strinjali z uporabo Tajske kot ustrezne primerljive države in so nasprotovali trditvam kitajske strani glede proizvajalcev v ZDA. Komisija je stopila v stik s tajsko družbo, navedeno v predlogu kitajske strani, vendar je ta pisno zavrnila sodelovanje v preiskavi. Na Tajskem ni znan noben drug proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka.

| (60) | Komisija je prosila za sodelovanje proizvajalce v ZDA. Dopise in ustrezne vprašalnike je poslala trem znanim družbam, ki so bile navedene v pritožbi, in ustreznemu združenju proizvajalcev papirja. Od družb, s katerimi je stopila v stik, je samo en proizvajalec predložil potrebne informacije za določitev normalne vrednosti in privolil v sodelovanje v preiskavi. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je prosila za sodelovanje proizvajalce v ZDA. Dopise in ustrezne vprašalnike je poslala trem znanim družbam, ki so bile navedene v pritožbi, in ustreznemu združenju proizvajalcev papirja. Od družb, s katerimi je stopila v stik, je samo en proizvajalec predložil potrebne informacije za določitev normalne vrednosti in privolil v sodelovanje v preiskavi.

| (61) | Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da so ZDA konkurenčen trg za podobni izdelek. Dejstva, da so ZDA uvedle protidampinške in izravnalne dajatve na uvoz papirnatih izdelkov iz LRK, ni mogoče šteti kot razlog zoper uporabo ZDA kot primerljive države, kajti v tej državi je zadostna raven konkurence. V zvezi s trditvami o subvencioniranju in zastareli opremi v ZDA je ugotovljeno, da jih je treba zavrniti, ker ni bilo predloženih konkretnih dokazov za te trditve, niti ni ustreznih preverljivih informacij. V zvezi z odnosom med sodelujočim proizvajalcem v ZDA in eno družbo proizvajalko Unije je ugotovljeno, da je v tem pogledu pomembno to, da povezave med sodelujočim proizvajalcem v mogoči primerljivi državi in družbo Unije ne vplivajo na podatke o normalni vrednosti. Preiskava ni pokazala takega vpliva v zvezi z informacijami, pridobljenimi v ZDA. |
| --- | --- |

(61)

Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da so ZDA konkurenčen trg za podobni izdelek. Dejstva, da so ZDA uvedle protidampinške in izravnalne dajatve na uvoz papirnatih izdelkov iz LRK, ni mogoče šteti kot razlog zoper uporabo ZDA kot primerljive države, kajti v tej državi je zadostna raven konkurence. V zvezi s trditvami o subvencioniranju in zastareli opremi v ZDA je ugotovljeno, da jih je treba zavrniti, ker ni bilo predloženih konkretnih dokazov za te trditve, niti ni ustreznih preverljivih informacij. V zvezi z odnosom med sodelujočim proizvajalcem v ZDA in eno družbo proizvajalko Unije je ugotovljeno, da je v tem pogledu pomembno to, da povezave med sodelujočim proizvajalcem v mogoči primerljivi državi in družbo Unije ne vplivajo na podatke o normalni vrednosti. Preiskava ni pokazala takega vpliva v zvezi z informacijami, pridobljenimi v ZDA.

| (62) | Preiskava je nadalje razkrila, da je obseg proizvodnje sodelujočega ameriškega proizvajalca precej večji od 5 % kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, zato je obseg proizvodnje reprezentativen. Glede kakovosti, tehničnih specifikacij in standardov podobnega izdelka v ZDA na splošno ni bilo ugotovljenih večjih razlik v primerjavi s kitajskimi izdelki. Zato se je ameriški trg štel kot dovolj reprezentativen za določitev normalne vrednosti za LRK. |
| --- | --- |

(62)

Preiskava je nadalje razkrila, da je obseg proizvodnje sodelujočega ameriškega proizvajalca precej večji od 5 % kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, zato je obseg proizvodnje reprezentativen. Glede kakovosti, tehničnih specifikacij in standardov podobnega izdelka v ZDA na splošno ni bilo ugotovljenih večjih razlik v primerjavi s kitajskimi izdelki. Zato se je ameriški trg štel kot dovolj reprezentativen za določitev normalne vrednosti za LRK.

| (63) | Glede na zgoraj navedeno je bilo začasno sklenjeno, da so ZDA ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(63)

Glede na zgoraj navedeno je bilo začasno sklenjeno, da so ZDA ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

4.4.2   Določitev normalne vrednosti

| (64) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca v primerljivi državi, kot je navedeno spodaj. |
| --- | --- |

(64)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca v primerljivi državi, kot je navedeno spodaj.

| (65) | Ugotovljeno je bilo, da je obseg domače prodaje ameriškega proizvajalca podobnega izdelka reprezentativen v primerjavi z zadevnim izdelkom, ki ga je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK izvažal v Unijo. |
| --- | --- |

(65)

Ugotovljeno je bilo, da je obseg domače prodaje ameriškega proizvajalca podobnega izdelka reprezentativen v primerjavi z zadevnim izdelkom, ki ga je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK izvažal v Unijo.

| (66) | Z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje posamezne vrste izdelka neodvisnim kupcem na domačem trgu v obdobju preiskave je bilo tudi preverjeno, ali se za domačo prodajo lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovine. Ker je obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje zadevne vrste ali pa je bila tehtana povprečna cena zadevne vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen dobičkonosne domače prodaje v OP. |
| --- | --- |

(66)

Z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje posamezne vrste izdelka neodvisnim kupcem na domačem trgu v obdobju preiskave je bilo tudi preverjeno, ali se za domačo prodajo lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovine. Ker je obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje zadevne vrste ali pa je bila tehtana povprečna cena zadevne vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen dobičkonosne domače prodaje v OP.

| (67) | Treba je opozoriti, da je sodelujoči ameriški proizvajalec v OP proizvajal in na trgu ZDA prodajal vse vrste podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(67)

Treba je opozoriti, da je sodelujoči ameriški proizvajalec v OP proizvajal in na trgu ZDA prodajal vse vrste podobnega izdelka.

4.5   Izvozna cena

| (68) | V zvezi z APP je treba opozoriti, da je bilo za dva od štirih povezanih proizvajalcev izvoznikov ugotovljeno, da proizvajata samo večplastni karton, naveden v uvodni izjavi 23 zgoraj. V zvezi s tem je treba spomniti, da je bilo začasno sklenjeno, da se večplastni karton izključi iz obsega sedanje preiskave. Tako so bili podatki o izvozni ceni, ki sta jih priskrbeli ti družbi, izločeni iz izračunov dampinga. |
| --- | --- |

(68)

V zvezi z APP je treba opozoriti, da je bilo za dva od štirih povezanih proizvajalcev izvoznikov ugotovljeno, da proizvajata samo večplastni karton, naveden v uvodni izjavi 23 zgoraj. V zvezi s tem je treba spomniti, da je bilo začasno sklenjeno, da se večplastni karton izključi iz obsega sedanje preiskave. Tako so bili podatki o izvozni ceni, ki sta jih priskrbeli ti družbi, izločeni iz izračunov dampinga.

| (69) | Proizvajalci izvozniki so izvažali v Unijo (i) prek povezanih trgovskih družb zunaj Unije ali (ii) prek povezane trgovske družbe znotraj Unije. |
| --- | --- |

(69)

Proizvajalci izvozniki so izvažali v Unijo (i) prek povezanih trgovskih družb zunaj Unije ali (ii) prek povezane trgovske družbe znotraj Unije.

| (70) | Kadar se je v Unijo izvažalo prek povezanih trgovskih družb zunaj Unije, so se izvozne cene določile na podlagi cen izdelka, po katerih so ga povezane trgovske družbe prodale v Unijo, to je neodvisnemu kupcu, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(70)

Kadar se je v Unijo izvažalo prek povezanih trgovskih družb zunaj Unije, so se izvozne cene določile na podlagi cen izdelka, po katerih so ga povezane trgovske družbe prodale v Unijo, to je neodvisnemu kupcu, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

| (71) | Kadar se je v Unijo izvažalo prek povezane trgovske družbe znotraj Unije, so bile izvozne cene konstruirane v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cen, po katerih so bili uvoženi izdelki prvič nadalje prodani neodvisnim strankam v Uniji. Izvedene so bile prilagoditve vseh stroškov, nastalih med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in upravnimi stroški ter dobičkom, ki ga je uvozna družba v OP ustvarila v Uniji. V zvezi s stopnjo dobička ni bilo mogoče uporabiti dejanskega dobička povezanega trgovca, saj zaradi odnosa med proizvajalcem izvoznikom in povezanim trgovcem te cene niso zanesljive. Tako je bila ustrezna stopnja dobička določena na razumni ravni, veliko nižji od stopnje dobička iz uvodne izjave 155, za katero bi se normalno pričakovalo, da bo dosežena pri tej vrsti trgovskih operacij. |
| --- | --- |

(71)

Kadar se je v Unijo izvažalo prek povezane trgovske družbe znotraj Unije, so bile izvozne cene konstruirane v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cen, po katerih so bili uvoženi izdelki prvič nadalje prodani neodvisnim strankam v Uniji. Izvedene so bile prilagoditve vseh stroškov, nastalih med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in upravnimi stroški ter dobičkom, ki ga je uvozna družba v OP ustvarila v Uniji. V zvezi s stopnjo dobička ni bilo mogoče uporabiti dejanskega dobička povezanega trgovca, saj zaradi odnosa med proizvajalcem izvoznikom in povezanim trgovcem te cene niso zanesljive. Tako je bila ustrezna stopnja dobička določena na razumni ravni, veliko nižji od stopnje dobička iz uvodne izjave 155, za katero bi se normalno pričakovalo, da bo dosežena pri tej vrsti trgovskih operacij.

4.6   Primerjava

| (72) | Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(72)

Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi franko tovarna.

| (73) | Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Za preiskane proizvajalce izvoznike v LRK so bile, če je bilo to primerno in utemeljeno, izvedene prilagoditve za razlike v stroških prevoza in zavarovanja, stroških posojil, letnih rabatov, provizij, reklamacij kakovosti in bančnih manipulativnih stroških. |
| --- | --- |

(73)

Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Za preiskane proizvajalce izvoznike v LRK so bile, če je bilo to primerno in utemeljeno, izvedene prilagoditve za razlike v stroških prevoza in zavarovanja, stroških posojil, letnih rabatov, provizij, reklamacij kakovosti in bančnih manipulativnih stroških.

4.7   Stopnja dampinga

| (74) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti glede na vrsto izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno glede na vrsto izdelka, kot je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(74)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti glede na vrsto izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno glede na vrsto izdelka, kot je določeno zgoraj.

| (75) | Na podlagi zgoraj navedene metodologije so začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, naslednje:






  Proizvajalec izvoznik | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, LRK | 43,9 % |
| Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, LRK | 43,9 % |
| Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, LRK | 63 % |
| Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, LRK | 63 % |

(75)

Na podlagi zgoraj navedene metodologije so začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, naslednje:

Proizvajalec izvoznik

Stopnja dampinga

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, LRK

43,9 %

Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, LRK

43,9 %

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, LRK

63 %

Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, LRK

63 %

| (76) | Na podlagi razpoložljivih informacij iz pritožbe in informacij, ki so jih predložili sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki, so v LRK še drugi znani proizvajalci zadevnega izdelka. Kljub temu se je glede na ugotovljeno dejstvo, da je bil sporočeni obseg izvoza večji od Eurostatovih podatkov o uvozu, raven sodelovanja štela za visoko, stopnja dampinga na ravni države za LRK pa je bila določena z uporabo stopnje dampinga, določene za sodelujoče družbe z najvišjo individualno stopnjo dajatve, to je 63 %. |
| --- | --- |

(76)

Na podlagi razpoložljivih informacij iz pritožbe in informacij, ki so jih predložili sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki, so v LRK še drugi znani proizvajalci zadevnega izdelka. Kljub temu se je glede na ugotovljeno dejstvo, da je bil sporočeni obseg izvoza večji od Eurostatovih podatkov o uvozu, raven sodelovanja štela za visoko, stopnja dampinga na ravni države za LRK pa je bila določena z uporabo stopnje dampinga, določene za sodelujoče družbe z najvišjo individualno stopnjo dajatve, to je 63 %.

5.   PROIZVAJALCI UNIJE

5.1   Proizvodnja Unije

| (77) | V OP je podobni izdelek proizvajalo 14 znanih in nekaj drugih zelo malih proizvajalcev Unije. Ocenjeno je, da podatki združenja CEPIFINE pokrivajo 98 % proizvodnje proizvajalcev Unije. Na tej podlagi je bilo ocenjeno, da je celotna proizvodnja Unije v OP znašala približno 5 270 000 ton. Proizvajalci Unije, ki predstavljajo skupno proizvodnjo Unije, pomenijo proizvodnjo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(77)

V OP je podobni izdelek proizvajalo 14 znanih in nekaj drugih zelo malih proizvajalcev Unije. Ocenjeno je, da podatki združenja CEPIFINE pokrivajo 98 % proizvodnje proizvajalcev Unije. Na tej podlagi je bilo ocenjeno, da je celotna proizvodnja Unije v OP znašala približno 5 270 000 ton. Proizvajalci Unije, ki predstavljajo skupno proizvodnjo Unije, pomenijo proizvodnjo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (78) | Industrija premazanega finega papirja je energetsko in kapitalsko intenzivna. Zato se uporablja ekonomija obsega, ki pojasnjuje koncentracijo proizvodnje na nekaj velikih akterjev, ki jih dopolnjujejo manjši proizvajalci, osredotočeni na geografsko bližje trge. Pet podobno velikih proizvajalcev pokriva večino trga Unije s proizvodnimi obrati, razporejenimi po Evropi. Velik del PFP je izdelek za splošno rabo in se v glavnem prodaja prek trgovcev in veletrgovcev s papirjem. Za te distribucijske poti sta značilni visoka stopnja koncentracije kupne moči in cenovna preglednost z navedbami cen. |
| --- | --- |

(78)

Industrija premazanega finega papirja je energetsko in kapitalsko intenzivna. Zato se uporablja ekonomija obsega, ki pojasnjuje koncentracijo proizvodnje na nekaj velikih akterjev, ki jih dopolnjujejo manjši proizvajalci, osredotočeni na geografsko bližje trge. Pet podobno velikih proizvajalcev pokriva večino trga Unije s proizvodnimi obrati, razporejenimi po Evropi. Velik del PFP je izdelek za splošno rabo in se v glavnem prodaja prek trgovcev in veletrgovcev s papirjem. Za te distribucijske poti sta značilni visoka stopnja koncentracije kupne moči in cenovna preglednost z navedbami cen.

| (79) | Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 17 zgoraj, je ena zainteresirana stran trdila, da bi bilo treba PFP, ki je primeren za rotacijsko tiskanje, vključiti v obseg sedanje preiskave. Na tej podlagi je stran trdila, da pritožnik, industrija Unije, nima dovolj trdne podpore v sedanjem postopku. Na podlagi sklepnih ugotovitev v zgornjih uvodnih izjavah 20 in 22, da sta PFP, primeren za rotacijsko tiskanje, in PFP, primeren za formatno tiskanje, dva različna izdelka, pa je treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(79)

Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 17 zgoraj, je ena zainteresirana stran trdila, da bi bilo treba PFP, ki je primeren za rotacijsko tiskanje, vključiti v obseg sedanje preiskave. Na tej podlagi je stran trdila, da pritožnik, industrija Unije, nima dovolj trdne podpore v sedanjem postopku. Na podlagi sklepnih ugotovitev v zgornjih uvodnih izjavah 20 in 22, da sta PFP, primeren za rotacijsko tiskanje, in PFP, primeren za formatno tiskanje, dva različna izdelka, pa je treba to trditev zavrniti.

6.   ŠKODA

6.1   Potrošnja Unije

| (80) | Potrošnja je bila določena na podlagi naslednjih podatkov:






  — | Eurostatovih podatkov za uvoz iz tretjih držav, primerno prilagojen na podlagi informacij, ki so jih zagotovili proizvajalci Unije za izdelke, ki niso zajeti v postopku. V preiskavi je bilo na podlagi zagotovljenih dokazov ugotovljeno, da so bile te predpostavke upravičene in utemeljene, |
| --- | --- | --- |

(80)

Potrošnja je bila določena na podlagi naslednjih podatkov:

—

Eurostatovih podatkov za uvoz iz tretjih držav, primerno prilagojen na podlagi informacij, ki so jih zagotovili proizvajalci Unije za izdelke, ki niso zajeti v postopku. V preiskavi je bilo na podlagi zagotovljenih dokazov ugotovljeno, da so bile te predpostavke upravičene in utemeljene,

| — | preverjenega celotnega obsega izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK na trg Unije, ker je bilo ugotovljeno, da je sporočeni obseg izvoza večji od Eurostatovih podatkov o uvozu, |
| --- | --- |

—

preverjenega celotnega obsega izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK na trg Unije, ker je bilo ugotovljeno, da je sporočeni obseg izvoza večji od Eurostatovih podatkov o uvozu,

| — | celotne prodaje vseh proizvajalcev Unije na trgu Unije na podlagi informacij, ki jih je zagotovilo združenje CEPIFINE. |
| --- | --- |

—

celotne prodaje vseh proizvajalcev Unije na trgu Unije na podlagi informacij, ki jih je zagotovilo združenje CEPIFINE.

| (81) | Na tej podlagi je bila celotna potrošnja Unije določena tako:

  Tabela 1


  Potrošnja Unije










  Potrošnja Unije | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V tonah | 5 308 275 | 5 508 183 | 5 384 770 | 4 572 057 |
| Indeks | 100 | 104 | 101 | 86 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki, prilagojeni za Eurostat, in podatki združenja CEPIFINE. |

(81)

Na tej podlagi je bila celotna potrošnja Unije določena tako:

Tabela 1

Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

2006

2007

2008

2009/OP

V tonah

5 308 275

5 508 183

5 384 770

4 572 057

Indeks

100

104

101

86

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki, prilagojeni za Eurostat, in podatki združenja CEPIFINE.

| (82) | Skupno se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 14 %. Ugotovljeno je bilo, da se je potrošnja v obdobju med letoma 2006 in 2007 najprej povečala za 4 %, potem pa se je med letom 2007 in OP zmanjšala za 18 %. Zmanjšanje potrošnje v letu 2008 in OP je bilo posledica manjšega povpraševanja zaradi gospodarske krize, zlasti v prvi polovici leta 2009. |
| --- | --- |

(82)

Skupno se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 14 %. Ugotovljeno je bilo, da se je potrošnja v obdobju med letoma 2006 in 2007 najprej povečala za 4 %, potem pa se je med letom 2007 in OP zmanjšala za 18 %. Zmanjšanje potrošnje v letu 2008 in OP je bilo posledica manjšega povpraševanja zaradi gospodarske krize, zlasti v prvi polovici leta 2009.

6.2   Uvoz iz LRK v Unijo

| (83) | Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 80 zgoraj, je bilo ugotovljeno, da je preverjeni celotni obseg prodaje zadevnega izdelka kitajskih sodelujočih izvoznikov na trg Unije večji od obsega uvoza, o katerem je poročal Eurostat. Ker se je štelo, da so preverjene informacije točnejše kot razpoložljivi statistični podatki, je bil celotni obseg uvoza iz LRK določen na podlagi preverjenih informacij, ki so jih zagotovile sodelujoče družbe. Obseg prodaje sodelujočih družb, za katere je bilo ugotovljeno, da so v obravnavanem obdobju izvažale samo večplastni karton, je bil izključen iz celotnega uvoza, ker je bilo začasno sklenjeno, kot je razloženo v uvodni izjavi 24, da večplastni papir in karton ne štejeta za zadevni izdelek. Ker se podatki o uvozu zadevnega izdelka nanašajo samo na dve družbi, se jih je zaradi zaupnosti zdelo primerno prikazati v indeksirani obliki.

  Tabela 2


  Celotni dampinški uvoz iz LRK










  Celotni uvoz iz LRK | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (indeks) | 100 | 218 | 212 | 283 |
| Tržni delež (indeks) | 100 | 210 | 209 | 329 |
| Cene (EUR/tono) | 677 | 661 | 657 | 621 |
| Indeks | 100 | 98 | 97 | 92 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(83)

Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 80 zgoraj, je bilo ugotovljeno, da je preverjeni celotni obseg prodaje zadevnega izdelka kitajskih sodelujočih izvoznikov na trg Unije večji od obsega uvoza, o katerem je poročal Eurostat. Ker se je štelo, da so preverjene informacije točnejše kot razpoložljivi statistični podatki, je bil celotni obseg uvoza iz LRK določen na podlagi preverjenih informacij, ki so jih zagotovile sodelujoče družbe. Obseg prodaje sodelujočih družb, za katere je bilo ugotovljeno, da so v obravnavanem obdobju izvažale samo večplastni karton, je bil izključen iz celotnega uvoza, ker je bilo začasno sklenjeno, kot je razloženo v uvodni izjavi 24, da večplastni papir in karton ne štejeta za zadevni izdelek. Ker se podatki o uvozu zadevnega izdelka nanašajo samo na dve družbi, se jih je zaradi zaupnosti zdelo primerno prikazati v indeksirani obliki.

Tabela 2

Celotni dampinški uvoz iz LRK

Celotni uvoz iz LRK

2006

2007

2008

2009/OP

Obseg (indeks)

100

218

212

283

Tržni delež (indeks)

100

210

209

329

Cene (EUR/tono)

677

661

657

621

Indeks

100

98

97

92

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (84) | Obseg celotnega uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju bistveno povečal – za skoraj trikrat. Zato se je njegov tržni delež znatno povečal, in sicer s približno 1 % leta 2006 na več kot 4 % v OP. Vzrok je verjetno v zmanjšanju porabe, ki je v istem obdobju padla za 14 %. Povprečne cene dampinškega uvoza iz LRK so se v obravnavanem obdobju znižale za 8 %. |
| --- | --- |

(84)

Obseg celotnega uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju bistveno povečal – za skoraj trikrat. Zato se je njegov tržni delež znatno povečal, in sicer s približno 1 % leta 2006 na več kot 4 % v OP. Vzrok je verjetno v zmanjšanju porabe, ki je v istem obdobju padla za 14 %. Povprečne cene dampinškega uvoza iz LRK so se v obravnavanem obdobju znižale za 8 %.

6.2.1   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (85) | Za analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen so se tehtane povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije za to vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz LRK, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za sedanje dajatve in stroške po uvozu. |
| --- | --- |

(85)

Za analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen so se tehtane povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije za to vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz LRK, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za sedanje dajatve in stroške po uvozu.

| (86) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 28, je bila stopnja sodelovanja kitajskih izvoznikov zelo visoka in se šteje, da je pokrivala celoten obseg izvoza iz LRK v Unijo v OP. Glede na dejstvo, da je bilo za dva kitajska proizvajalca izvoznika, ki sta se prvotno odzvala, ugotovljeno, da ne izvažata zadevnega izdelka na trg Unije, kot je razloženo v uvodni izjavi 50, njun uvoz ni bil upoštevan za namen analize nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(86)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 28, je bila stopnja sodelovanja kitajskih izvoznikov zelo visoka in se šteje, da je pokrivala celoten obseg izvoza iz LRK v Unijo v OP. Glede na dejstvo, da je bilo za dva kitajska proizvajalca izvoznika, ki sta se prvotno odzvala, ugotovljeno, da ne izvažata zadevnega izdelka na trg Unije, kot je razloženo v uvodni izjavi 50, njun uvoz ni bil upoštevan za namen analize nelojalnega nižanja prodajnih cen.

| (87) | Primerjava je pokazala, da je zadevni dampinški izdelek s poreklom iz LRK, ki se prodaja v Uniji, v OP nelojalno znižal prodajne cene proizvajalcev Unije v povprečju za 5,6 %. Raven stopnje nelojalno znižanih prodajnih cen je treba obravnavati ob upoštevanju visoke stopnje preglednosti cen, podprte z navedbami cen, ki so značilne za distribucijski trg PFP. |
| --- | --- |

(87)

Primerjava je pokazala, da je zadevni dampinški izdelek s poreklom iz LRK, ki se prodaja v Uniji, v OP nelojalno znižal prodajne cene proizvajalcev Unije v povprečju za 5,6 %. Raven stopnje nelojalno znižanih prodajnih cen je treba obravnavati ob upoštevanju visoke stopnje preglednosti cen, podprte z navedbami cen, ki so značilne za distribucijski trg PFP.

6.3   Gospodarski položaj industrije Unije in sodelujočih proizvajalcev Unije

6.3.1   Uvodne opombe

| (88) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na proizvajalce Unije zajela ovrednotenje vseh gospodarskih kazalnikov za oceno položaja proizvajalcev Unije od leta 2006 do konca OP. |
| --- | --- |

(88)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na proizvajalce Unije zajela ovrednotenje vseh gospodarskih kazalnikov za oceno položaja proizvajalcev Unije od leta 2006 do konca OP.

| (89) | Makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast in višina stopenj dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije na podlagi informacij, ki jih je zagotovilo združenje CEPIFINE. |
| --- | --- |

(89)

Makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast in višina stopenj dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije na podlagi informacij, ki jih je zagotovilo združenje CEPIFINE.

| (90) | Analiza mikroekonomskih elementov je bila izvedena na ravni proizvajalcev Unije (povprečne cene na enoto, zaposlenost, plače, produktivnost, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala) na podlagi njihovih informacij, ki so bile ustrezno preverjene. |
| --- | --- |

(90)

Analiza mikroekonomskih elementov je bila izvedena na ravni proizvajalcev Unije (povprečne cene na enoto, zaposlenost, plače, produktivnost, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala) na podlagi njihovih informacij, ki so bile ustrezno preverjene.

| (91) | Ena stran je trdila, da enemu sodelujočemu proizvajalcu ni uspelo v celoti sodelovati, ker naj bi bil povezan z drugim proizvajalcem v Evropski uniji prek 1. lastniškega deleža in 2. skupnega podjetja, ki je vključevalo pogodbe o izključni prodaji in nabavi surovin. Preiskava je po drugi strani potrdila, da je bilo število lastniških deležev, ki jih je imel zadevni proizvajalec EU v lasti, manjšinsko in pod pragom iz člena 143 IPCCC (4). Poleg tega dogovori med obema družbama niso vključevali ničesar, kar bi vodilo do sklepa, da bi odnos med obema družbama presegal normalne poslovne odnose med kupcem in prodajalcem. |
| --- | --- |

(91)

Ena stran je trdila, da enemu sodelujočemu proizvajalcu ni uspelo v celoti sodelovati, ker naj bi bil povezan z drugim proizvajalcem v Evropski uniji prek 1. lastniškega deleža in 2. skupnega podjetja, ki je vključevalo pogodbe o izključni prodaji in nabavi surovin. Preiskava je po drugi strani potrdila, da je bilo število lastniških deležev, ki jih je imel zadevni proizvajalec EU v lasti, manjšinsko in pod pragom iz člena 143 IPCCC (4). Poleg tega dogovori med obema družbama niso vključevali ničesar, kar bi vodilo do sklepa, da bi odnos med obema družbama presegal normalne poslovne odnose med kupcem in prodajalcem.

6.3.2   Podatki, ki se nanašajo na industrijo Unije (makroekonomski kazalniki)

6.3.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Tabela 3

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 6 483 462 | 6 635 377 | 6 381 324 | 5 164 475 |
| Indeks | 100 | 102 | 98 | 80 |
| Zmogljivost (v tonah) | 7 032 734 | 7 059 814 | 6 857 226 | 6 259 129 |
| Indeks | 100 | 100 | 98 | 89 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 92 % | 94 % | 93 % | 83 % |
| Indeks | 100 | 102 | 101 | 90 |
| Vir: Podatki združenja CEPIFINE. |

2006

2007

2008

2009/OP

Proizvodnja (v tonah)

6 483 462

6 635 377

6 381 324

5 164 475

Indeks

100

102

98

80

Zmogljivost (v tonah)

7 032 734

7 059 814

6 857 226

6 259 129

Indeks

100

100

98

89

Izkoriščenost zmogljivosti

92 %

94 %

93 %

83 %

Indeks

100

102

101

90

Vir: Podatki združenja CEPIFINE.

| (92) | Kot je prikazano v zgornji tabeli, se je obseg proizvodnje industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 20 %. Opozoriti je treba, da se je sicer potrošnja Unije med letoma 2006 in 2008 povečala za približno 1 %, vendar pa je proizvodnja industrije Unije v tem obdobju padla za 2 %, medtem ko se je med letom 2008 in OP po upadu potrošnje v Uniji znatno zmanjšala. |
| --- | --- |

(92)

Kot je prikazano v zgornji tabeli, se je obseg proizvodnje industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 20 %. Opozoriti je treba, da se je sicer potrošnja Unije med letoma 2006 in 2008 povečala za približno 1 %, vendar pa je proizvodnja industrije Unije v tem obdobju padla za 2 %, medtem ko se je med letom 2008 in OP po upadu potrošnje v Uniji znatno zmanjšala.

| (93) | Proizvajalci Unije si od leta 2000 resno prizadevajo za prestrukturiranje, da bi odpravili strukturne presežne zmogljivosti. S konsolidacijo in zapiranjem obratov med letom 2006 in OP je industrija Unije zmanjšala svojo proizvodno zmogljivost za PFP za približno 770 000 ton, to je za 11 %. |
| --- | --- |

(93)

Proizvajalci Unije si od leta 2000 resno prizadevajo za prestrukturiranje, da bi odpravili strukturne presežne zmogljivosti. S konsolidacijo in zapiranjem obratov med letom 2006 in OP je industrija Unije zmanjšala svojo proizvodno zmogljivost za PFP za približno 770 000 ton, to je za 11 %.

| (94) | Kljub zmanjšanju skupne zmogljivosti so se znižale tudi stopnje izkoriščenosti: z 92 % v letu 2006 na 83 % v OP. Največje znižanje je bilo v obdobju med letom 2008 in OP. Treba je opozoriti, da je zaradi velikih naložb v osnovna sredstva visoka izkoriščenost zmogljivosti pomemben dejavnik za dolgoročno sposobnost preživetja proizvajalcev papirja. Zato se šteje stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v OP za nizko. |
| --- | --- |

(94)

Kljub zmanjšanju skupne zmogljivosti so se znižale tudi stopnje izkoriščenosti: z 92 % v letu 2006 na 83 % v OP. Največje znižanje je bilo v obdobju med letom 2008 in OP. Treba je opozoriti, da je zaradi velikih naložb v osnovna sredstva visoka izkoriščenost zmogljivosti pomemben dejavnik za dolgoročno sposobnost preživetja proizvajalcev papirja. Zato se šteje stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v OP za nizko.

6.3.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (95) | Podatki o prodaji v spodnji tabeli se nanašajo na obseg prodaje prvi neodvisni stranki na trgu Unije.

  Tabela 4


  Obseg prodaje in tržni delež | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (v tonah) | 4 921 141 | 4 999 524 | 4 875 841 | 4 008 354 |
| Indeks | 100 | 102 | 99 | 81 |
| Tržni delež | 93 % | 91 % | 91 % | 88 % |
| Indeks | 100 | 98 | 98 | 95 |
| Vir: Podatki združenja CEPIFINE. |

(95)

Podatki o prodaji v spodnji tabeli se nanašajo na obseg prodaje prvi neodvisni stranki na trgu Unije.

Tabela 4

Obseg prodaje in tržni delež

2006

2007

2008

2009/OP

Obseg prodaje (v tonah)

4 921 141

4 999 524

4 875 841

4 008 354

Indeks

100

102

99

81

Tržni delež

93 %

91 %

91 %

88 %

Indeks

100

98

98

95

Vir: Podatki združenja CEPIFINE.

| (96) | Čeprav se je potrošnja Unije med letoma 2006 in 2007 (glej uvodno izjavo (81) zgoraj) povečala za 4 %, se je obseg prodaje zadevnega izdelka industrije Unije neodvisnim strankam na trgu Unije v istem obdobju povečal samo za 2 %. To pomeni, da industrija Unije v navedenem obdobju ni imela koristi od povečanja potrošnje. Poleg tega se je med letom 2008 in OP ob zmanjšanju potrošnje Unije za 15 % obseg prodaje vseh proizvajalcev Unije še bolj zmanjšal, tj. za 18 %. Posledično se je obseg prodaje proizvajalcev Unije po manjšem povečanju leta 2007 nenehno in znatno zmanjševal, kar se je pokazalo v izgubi tržnega deleža v obravnavanem obdobju za 5 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(96)

Čeprav se je potrošnja Unije med letoma 2006 in 2007 (glej uvodno izjavo (81) zgoraj) povečala za 4 %, se je obseg prodaje zadevnega izdelka industrije Unije neodvisnim strankam na trgu Unije v istem obdobju povečal samo za 2 %. To pomeni, da industrija Unije v navedenem obdobju ni imela koristi od povečanja potrošnje. Poleg tega se je med letom 2008 in OP ob zmanjšanju potrošnje Unije za 15 % obseg prodaje vseh proizvajalcev Unije še bolj zmanjšal, tj. za 18 %. Posledično se je obseg prodaje proizvajalcev Unije po manjšem povečanju leta 2007 nenehno in znatno zmanjševal, kar se je pokazalo v izgubi tržnega deleža v obravnavanem obdobju za 5 odstotnih točk.

6.3.2.3   Rast

| (97) | Če pogledamo razvoj v obravnavanem obdobju, je bil 19-odstotni upad obsega prodaje industrije Unije mnogo bolj izrazit kot 14-odstotno zmanjšanje potrošnje Unije. Zato se je v istem obdobju tržni delež industrije Unije prav tako znatno zmanjšal za 5 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(97)

Če pogledamo razvoj v obravnavanem obdobju, je bil 19-odstotni upad obsega prodaje industrije Unije mnogo bolj izrazit kot 14-odstotno zmanjšanje potrošnje Unije. Zato se je v istem obdobju tržni delež industrije Unije prav tako znatno zmanjšal za 5 odstotnih točk.

6.3.2.4   Višina stopenj dampinga

| (98) | Začasne stopnje dampinga za LRK, ki so navedene v zgornjem poglavju o dampingu, so precejšnje. Glede na obseg in cene dampinškega uvoza se učinek dejanskih stopenj dampinga ne more obravnavati kot zanemarljiv. |
| --- | --- |

(98)

Začasne stopnje dampinga za LRK, ki so navedene v zgornjem poglavju o dampingu, so precejšnje. Glede na obseg in cene dampinškega uvoza se učinek dejanskih stopenj dampinga ne more obravnavati kot zanemarljiv.

6.3.3   Podatki, ki se nanašajo na sodelujoče proizvajalce Unije (mikroekonomski kazalniki)

6.3.3.1   Povprečne cene sodelujočih proizvajalcev Unije na enoto

| (99) | Povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije franko tovarna, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, so se v letu 2007 povišale, pozneje pa znižale in se do leta 2009 vrnile na skoraj isto raven kot na začetku obravnavanega obdobja. V celoti so ostale cene premazanega finega papirja več let stabilne.

  Tabela 5


  Cene proizvajalcev Unije










  Cene proizvajalcev Unije | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 692 | 717 | 691 | 695 |
| Indeks | 100 | 104 | 100 | 100 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(99)

Povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije franko tovarna, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, so se v letu 2007 povišale, pozneje pa znižale in se do leta 2009 vrnile na skoraj isto raven kot na začetku obravnavanega obdobja. V celoti so ostale cene premazanega finega papirja več let stabilne.

Tabela 5

Cene proizvajalcev Unije

Cene proizvajalcev Unije

2006

2007

2008

2009/OP

Povprečna cena (EUR/tono)

692

717

691

695

Indeks

100

104

100

100

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

6.3.3.2   Zaloge

| (100) | Zaloge so predstavljale približno 10 % obsega proizvodnje v OP. Sodelujoči proizvajalci Unije so v obravnavanem obdobju povečali obseg zalog za 14 %, zlasti med letoma 2006 in 2007 ter pozneje med letom 2008 in OP. To se je ujemalo zlasti z nenadnim povečanjem nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK.

  Tabela 6


  Zaloge










  Zaloge | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (v tonah) | 278 265 | 298 547 | 296 387 | 318 489 |
| Indeks | 100 | 107 | 107 | 114 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(100)

Zaloge so predstavljale približno 10 % obsega proizvodnje v OP. Sodelujoči proizvajalci Unije so v obravnavanem obdobju povečali obseg zalog za 14 %, zlasti med letoma 2006 in 2007 ter pozneje med letom 2008 in OP. To se je ujemalo zlasti z nenadnim povečanjem nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK.

Tabela 6

Zaloge

Zaloge

2006

2007

2008

2009/OP

Zaloge (v tonah)

278 265

298 547

296 387

318 489

Indeks

100

107

107

114

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

6.3.3.3   Zaposlenost, plače in produktivnost

Tabela 7

Zaposlenost

| Zaposlenost | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (PDČ) | 7 756 | 7 487 | 7 207 | 6 197 |
| Indeks | 100 | 97 | 93 | 80 |
| Stroški dela (EUR/EPDČ) | 54 053 | 54 948 | 57 026 | 58 735 |
| Indeks | 100 | 102 | 105 | 109 |
| Produktivnost (enota/EPDČ) | 453 | 478 | 486 | 457 |
| Indeks | 100 | 106 | 107 | 101 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

Zaposlenost

2006

2007

2008

2009/OP

Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (PDČ)

7 756

7 487

7 207

6 197

Indeks

100

97

93

80

Stroški dela (EUR/EPDČ)

54 053

54 948

57 026

58 735

Indeks

100

102

105

109

Produktivnost (enota/EPDČ)

453

478

486

457

Indeks

100

106

107

101

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (101) | Zaradi zapiranja obratov in konsolidacije sodelujočih proizvajalcev Unije se je število zaposlenih med obravnavanim obdobjem znatno zmanjšalo, to je za 11 % (skoraj 900 delovnih mest). Treba je opozoriti, da sta zgornji vrednosti o zaposlenosti v OP umetno povečani za število zaposlenih, ki jih je prevzel en sodelujoči proizvajalec Unije na začetku OP. Če se ne upošteva učinka prevzema na ta kazalnik, je zaposlenost padla za 20 %. |
| --- | --- |

(101)

Zaradi zapiranja obratov in konsolidacije sodelujočih proizvajalcev Unije se je število zaposlenih med obravnavanim obdobjem znatno zmanjšalo, to je za 11 % (skoraj 900 delovnih mest). Treba je opozoriti, da sta zgornji vrednosti o zaposlenosti v OP umetno povečani za število zaposlenih, ki jih je prevzel en sodelujoči proizvajalec Unije na začetku OP. Če se ne upošteva učinka prevzema na ta kazalnik, je zaposlenost padla za 20 %.

| (102) | Učinkovitost se je povečala z dvigovanjem in vzdrževanjem visoke produktivnosti na zaposlenega celo v času znatnih odpuščanj v letih 2007 in 2008. Vrnitev produktivnosti na raven iz leta 2006 do OP je treba presojati ob upoštevanju splošne narave zmanjšanja števila zaposlenih, saj to sledi zmanjšanju proizvodnje šele po določenem časovnem zamiku. Stroški dela so se enakomerno poviševali in se v obravnavanem obdobju v celoti povišali za 10 %. |
| --- | --- |

(102)

Učinkovitost se je povečala z dvigovanjem in vzdrževanjem visoke produktivnosti na zaposlenega celo v času znatnih odpuščanj v letih 2007 in 2008. Vrnitev produktivnosti na raven iz leta 2006 do OP je treba presojati ob upoštevanju splošne narave zmanjšanja števila zaposlenih, saj to sledi zmanjšanju proizvodnje šele po določenem časovnem zamiku. Stroški dela so se enakomerno poviševali in se v obravnavanem obdobju v celoti povišali za 10 %.

6.3.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb

Tabela 8

Dobičkonosnost

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost | –1,13 % | –0,21 % | –2,60 % | 2,03 % |
| Sprememba (100 = 2006) | | +0,92 % | –1,47 % | +3,16 % |
| Denarni tok (v tisoč EUR) | 260 047 | 211 036 | 172 570 | 336 753 |
| Indeks | 100 | 81 | 66 | 129 |
| Naložbe (v tisoč EUR) | 151 900 | 151 027 | 127 845 | 98 220 |
| Indeks | 100 | 99 | 84 | 65 |
| Donosnost naložb | –0,73 % | –0,54 % | –2,73 % | 0,39 % |
| Sprememba (100 = 2006) | | +0,19 % | –2,00 % | +1,12 % |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

2006

2007

2008

2009/OP

Dobičkonosnost

–1,13 %

–0,21 %

–2,60 %

2,03 %

Sprememba (100 = 2006)

+0,92 %

–1,47 %

+3,16 %

Denarni tok (v tisoč EUR)

260 047

211 036

172 570

336 753

Indeks

100

81

66

129

Naložbe (v tisoč EUR)

151 900

151 027

127 845

98 220

Indeks

100

99

84

65

Donosnost naložb

–0,73 %

–0,54 %

–2,73 %

0,39 %

Sprememba (100 = 2006)

+0,19 %

–2,00 %

+1,12 %

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (103) | Sodelujoči proizvajalci Unije so imeli v obdobju 2006–2008 izgubo, finančno stanje pa je postalo pozitivno šele leta 2009, ko so se svetovne cene papirne kaše, glavne surovine, znatno znižale zaradi upada gospodarske rasti. Cene papirne kaše so se leta 2009 znižale za 19 % glede na povprečno ceno leta 2008, kar je pomenilo nenormalno velik padec in je neposredno prispevalo k izboljšanju finančnega stanja v OP. |
| --- | --- |

(103)

Sodelujoči proizvajalci Unije so imeli v obdobju 2006–2008 izgubo, finančno stanje pa je postalo pozitivno šele leta 2009, ko so se svetovne cene papirne kaše, glavne surovine, znatno znižale zaradi upada gospodarske rasti. Cene papirne kaše so se leta 2009 znižale za 19 % glede na povprečno ceno leta 2008, kar je pomenilo nenormalno velik padec in je neposredno prispevalo k izboljšanju finančnega stanja v OP.

| (104) | V trendu, ki ga je pokazal denarni tok, tj. sposobnost proizvajalcev, da sami financirajo svoje dejavnosti, se v veliki meri izraža razvoj dobičkonosnosti. Posledično kaže denarni tok izjemno zvišanje v OP zaradi padanja cen papirne kaše. Donosnost naložb je bila negativna v skladu z negativnimi rezultati dobička, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci Unije do leta 2008, in pozitivna v OP zaradi izjemnih prihrankov pri stroških zaradi cen papirne kaše. |
| --- | --- |

(104)

V trendu, ki ga je pokazal denarni tok, tj. sposobnost proizvajalcev, da sami financirajo svoje dejavnosti, se v veliki meri izraža razvoj dobičkonosnosti. Posledično kaže denarni tok izjemno zvišanje v OP zaradi padanja cen papirne kaše. Donosnost naložb je bila negativna v skladu z negativnimi rezultati dobička, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci Unije do leta 2008, in pozitivna v OP zaradi izjemnih prihrankov pri stroških zaradi cen papirne kaše.

| (105) | To je omejilo zmožnost sodelujočih proizvajalcev Unije za naložbe, saj se je denarni tok v obravnavanem obdobju, razen v OP, bistveno poslabšal. Posledično so se naložbe v obravnavanem obdobju zmanjšale za 35 % in bile omejene na postavitev obratov za soproizvodnjo, kar je proizvajalcem Unije pomagalo ublažiti učinek nenehnega zviševanja stroškov energije. |
| --- | --- |

(105)

To je omejilo zmožnost sodelujočih proizvajalcev Unije za naložbe, saj se je denarni tok v obravnavanem obdobju, razen v OP, bistveno poslabšal. Posledično so se naložbe v obravnavanem obdobju zmanjšale za 35 % in bile omejene na postavitev obratov za soproizvodnjo, kar je proizvajalcem Unije pomagalo ublažiti učinek nenehnega zviševanja stroškov energije.

6.3.3.5   Zmožnost zbiranja kapitala

| (106) | Za papirno industrijo je na splošno značilna velika zadolženost, povezana z znatnimi naložbami v osnovna sredstva. Zaradi izgub v večjem delu obravnavanega obdobja je bila oslabljena tudi zmožnost sodelujočih proizvajalcev Unije za zbiranje kapitala in financiranje dejavnosti s sprejemljivimi finančnimi stroški. To je veljalo zlasti za leto 2008, ko je bilo treba enega proizvajalca Unije refinancirati z znatno premijo za tveganje, najmanjši sodelujoči proizvajalec pa je v tem letu postal plačilno nesposoben in ga je prevzel drug proizvajalec Unije. |
| --- | --- |

(106)

Za papirno industrijo je na splošno značilna velika zadolženost, povezana z znatnimi naložbami v osnovna sredstva. Zaradi izgub v večjem delu obravnavanega obdobja je bila oslabljena tudi zmožnost sodelujočih proizvajalcev Unije za zbiranje kapitala in financiranje dejavnosti s sprejemljivimi finančnimi stroški. To je veljalo zlasti za leto 2008, ko je bilo treba enega proizvajalca Unije refinancirati z znatno premijo za tveganje, najmanjši sodelujoči proizvajalec pa je v tem letu postal plačilno nesposoben in ga je prevzel drug proizvajalec Unije.

6.4   Sklepna ugotovitev o škodi

| (107) | Preiskava je pokazala, da se je večina kazalnikov škode, kot so obseg proizvodnje (– 20 %), izkoriščenost zmogljivosti (– 10 %), obseg prodaje nepovezanim strankam na trgu Unije (– 19 %) in tržni delež (– 5 odstotnih točk), v obravnavanem obdobju poslabšala. Poleg tega so bili do leta 2008 resno prizadeti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo sodelujočih proizvajalcev Unije, kot sta donosnost naložb in dobičkonosnost. Razlog za nenadno povečanje dobičkonosnosti v OP je bilo zgolj začasno izjemno znižanje svetovnih cen papirne kaše v OP. Treba je opozoriti, da je bila celo v OP stopnja dobičkonosnosti zelo nizka in se ne šteje, da bi lahko spremenila sklepno ugotovitev, da je bilo finančno stanje sodelujočih proizvajalcev Unije zelo slabo. |
| --- | --- |

(107)

Preiskava je pokazala, da se je večina kazalnikov škode, kot so obseg proizvodnje (– 20 %), izkoriščenost zmogljivosti (– 10 %), obseg prodaje nepovezanim strankam na trgu Unije (– 19 %) in tržni delež (– 5 odstotnih točk), v obravnavanem obdobju poslabšala. Poleg tega so bili do leta 2008 resno prizadeti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo sodelujočih proizvajalcev Unije, kot sta donosnost naložb in dobičkonosnost. Razlog za nenadno povečanje dobičkonosnosti v OP je bilo zgolj začasno izjemno znižanje svetovnih cen papirne kaše v OP. Treba je opozoriti, da je bila celo v OP stopnja dobičkonosnosti zelo nizka in se ne šteje, da bi lahko spremenila sklepno ugotovitev, da je bilo finančno stanje sodelujočih proizvajalcev Unije zelo slabo.

| (108) | Preiskava je pokazala tudi, da je mogoče zgornjo sliko škode pojasniti v glavnem z dejstvom, da sodelujoči proizvajalci Unije kljub prizadevanju za prestrukturiranje in izboljšanju produktivnosti niso bili sposobni dvigniti cen PFP nad raven pokritja stroškov. Glavni razlog za to je nelojalno nižanje prodajnih cen, ki so ga v OP izvajali kitajski izvozniki in ki je imelo znaten učinek na trg, na katerem so cene zelo pregledne. Sodelujočim proizvajalcem Unije je v OP uspelo znižati stroške proizvodnje z nadaljnjim izboljševanjem produktivnosti in zaradi znižanja cen papirne kaše predvsem v drugi polovici OP. Ker sta po prizadevanju proizvajalcev, da bi odpravili strukturno presežno zmogljivost s konsolidacijo in zapiranjem zmogljivosti, postala ponudba in povpraševanje na trgu bolj uravnotežena, je bilo mogoče cene zadevnega izdelka vzdrževati na stabilnejši ravni. Vendar sodelujoči proizvajalci Unije niso mogli povišati svojih prodajnih cen na raven, ki bi ustvarjala stopnje dobičkonosnosti, potrebne za dolgoročno sposobnost preživetja. |
| --- | --- |

(108)

Preiskava je pokazala tudi, da je mogoče zgornjo sliko škode pojasniti v glavnem z dejstvom, da sodelujoči proizvajalci Unije kljub prizadevanju za prestrukturiranje in izboljšanju produktivnosti niso bili sposobni dvigniti cen PFP nad raven pokritja stroškov. Glavni razlog za to je nelojalno nižanje prodajnih cen, ki so ga v OP izvajali kitajski izvozniki in ki je imelo znaten učinek na trg, na katerem so cene zelo pregledne. Sodelujočim proizvajalcem Unije je v OP uspelo znižati stroške proizvodnje z nadaljnjim izboljševanjem produktivnosti in zaradi znižanja cen papirne kaše predvsem v drugi polovici OP. Ker sta po prizadevanju proizvajalcev, da bi odpravili strukturno presežno zmogljivost s konsolidacijo in zapiranjem zmogljivosti, postala ponudba in povpraševanje na trgu bolj uravnotežena, je bilo mogoče cene zadevnega izdelka vzdrževati na stabilnejši ravni. Vendar sodelujoči proizvajalci Unije niso mogli povišati svojih prodajnih cen na raven, ki bi ustvarjala stopnje dobičkonosnosti, potrebne za dolgoročno sposobnost preživetja.

| (109) | Kot je bilo navedeno zgoraj v uvodni izjavi 17, je ena stran trdila, da bi bilo treba PFP, ki se uporablja za rotacijsko tiskanje, vključiti v obseg sedanje preiskave. Na tej podlagi je stran trdila, da bi izključitev tega izdelka pri določanju znatne škode in analizi gibanj izkrivila sliko škode. Vendar je bila na podlagi sklepnih ugotovitev iz uvodnih izjav 20 in 22, to je, da sta PFP, ki se uporabljata za rotacijsko tiskanje in za formatno tiskanje, dva različna izdelka, ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(109)

Kot je bilo navedeno zgoraj v uvodni izjavi 17, je ena stran trdila, da bi bilo treba PFP, ki se uporablja za rotacijsko tiskanje, vključiti v obseg sedanje preiskave. Na tej podlagi je stran trdila, da bi izključitev tega izdelka pri določanju znatne škode in analizi gibanj izkrivila sliko škode. Vendar je bila na podlagi sklepnih ugotovitev iz uvodnih izjav 20 in 22, to je, da sta PFP, ki se uporabljata za rotacijsko tiskanje in za formatno tiskanje, dva različna izdelka, ta trditev zavrnjena.

| (110) | Ista stran je trdila, da je prevzem enega proizvajalca Unije s strani enega sodelujočega proizvajalca Unije leta 2008 dokaz, da je bilo stanje tega sodelujočega proizvajalca Unije razmeroma dobro. Najprej je treba opozoriti, da je znatna škoda ocenjena na podlagi položaja industrije Unije in ne temelji na posebnem položaju posameznega proizvajalca. Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 107 zgoraj, je večina kazalnikov škode pokazala negativno gibanje, ki je dokazovalo poslabšanje položaja industrije Unije v obravnavanem obdobju. Poleg tega se je ta prevzem štel za del prizadevanja proizvajalcev Unije za prestrukturiranje v obravnavanem obdobju. Vsekakor je treba opozoriti, da je imel prevzem pri analizi makrokazalnikov, kot so obseg proizvodnje, zmogljivost, obseg prodaje in tržni delež, nevtralni učinek, saj se makrokazalniki ocenjujejo glede na vse proizvajalce Unije, ki sestavljajo industrijo Unije, kot je opredeljeno v uvodni izjavi 77. Z drugimi besedami, ti dejavniki morajo pri spremembi lastništva ostati v celoti nespremenjeni. |
| --- | --- |

(110)

Ista stran je trdila, da je prevzem enega proizvajalca Unije s strani enega sodelujočega proizvajalca Unije leta 2008 dokaz, da je bilo stanje tega sodelujočega proizvajalca Unije razmeroma dobro. Najprej je treba opozoriti, da je znatna škoda ocenjena na podlagi položaja industrije Unije in ne temelji na posebnem položaju posameznega proizvajalca. Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 107 zgoraj, je večina kazalnikov škode pokazala negativno gibanje, ki je dokazovalo poslabšanje položaja industrije Unije v obravnavanem obdobju. Poleg tega se je ta prevzem štel za del prizadevanja proizvajalcev Unije za prestrukturiranje v obravnavanem obdobju. Vsekakor je treba opozoriti, da je imel prevzem pri analizi makrokazalnikov, kot so obseg proizvodnje, zmogljivost, obseg prodaje in tržni delež, nevtralni učinek, saj se makrokazalniki ocenjujejo glede na vse proizvajalce Unije, ki sestavljajo industrijo Unije, kot je opredeljeno v uvodni izjavi 77. Z drugimi besedami, ti dejavniki morajo pri spremembi lastništva ostati v celoti nespremenjeni.

| (111) | Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(111)

Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

7.   VZROČNOST

7.1   Uvod

| (112) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevne države. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki lahko povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(112)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevne države. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki lahko povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.

7.2   Učinek dampinškega uvoza

| (113) | Treba je opozoriti, da sta za trg PFP Unije značilni visoka stopnja koncentracije kupne moči in cenovna preglednost z navajanjem cen. PFP je poleg tega izdelek za splošno rabo in ne dovoljuje večjih razlik med cenami iz različnih virov. Glavnino izdelkov prodajo trgovci, ki silijo industrijo Unije k ohranjanju cen, ki so v skladu z nizkocenovnim in dampinškim uvozom. Zato imajo cene uvoženega PFP, od katerega ga je bilo v OP 35 % s poreklom iz LRK, na splošno znaten učinek na ravni cen na trgu Unije. |
| --- | --- |

(113)

Treba je opozoriti, da sta za trg PFP Unije značilni visoka stopnja koncentracije kupne moči in cenovna preglednost z navajanjem cen. PFP je poleg tega izdelek za splošno rabo in ne dovoljuje večjih razlik med cenami iz različnih virov. Glavnino izdelkov prodajo trgovci, ki silijo industrijo Unije k ohranjanju cen, ki so v skladu z nizkocenovnim in dampinškim uvozom. Zato imajo cene uvoženega PFP, od katerega ga je bilo v OP 35 % s poreklom iz LRK, na splošno znaten učinek na ravni cen na trgu Unije.

| (114) | Preiskava je pokazala, da se je dampinški uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju bistveno povečal (+ 183 %). Dampinški uvoz iz LRK se je med letoma 2006 in 2007 najprej podvojil, cene pa so bile leta 2007 za 2 % nižje kot leto poprej. Uvoz iz Kitajske je leta 2008 ostal stabilen, povprečne cene pa so padle še za 1 %. Obseg kitajskega uvoza (+ 71 %) in tržni delež (+ 120 %) sta se v OP spet bistveno povečala s padanjem cen (– 5 %), ki so nelojalno znižale prodajne cene sodelujočih proizvajalcev Unije za 5,6 % in s tem izvajale pritisk na cene na trgu Unije, proizvajalcem Unije pa preprečevale dvig cen na dobičkonosno raven. |
| --- | --- |

(114)

Preiskava je pokazala, da se je dampinški uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju bistveno povečal (+ 183 %). Dampinški uvoz iz LRK se je med letoma 2006 in 2007 najprej podvojil, cene pa so bile leta 2007 za 2 % nižje kot leto poprej. Uvoz iz Kitajske je leta 2008 ostal stabilen, povprečne cene pa so padle še za 1 %. Obseg kitajskega uvoza (+ 71 %) in tržni delež (+ 120 %) sta se v OP spet bistveno povečala s padanjem cen (– 5 %), ki so nelojalno znižale prodajne cene sodelujočih proizvajalcev Unije za 5,6 % in s tem izvajale pritisk na cene na trgu Unije, proizvajalcem Unije pa preprečevale dvig cen na dobičkonosno raven.

| (115) | Treba je spomniti, da se je v obravnavanem obdobju potrošnja Unije zmanjšala za približno 14 %. Industrija Unije je zabeležila znaten padec obsega prodaje (19 %). Vendar je bilo to zmanjšanje prodaje veliko izrazitejše kakor padec povpraševanja in je vodilo v izgubo tržnega deleža za 5 odstotnih točk. Hkrati se je tržni delež kitajskega uvoza povečal za 3 odstotne točke. To kaže, da je tržni delež industrije Unije prevzel predvsem dampinški uvoz iz LRK. |
| --- | --- |

(115)

Treba je spomniti, da se je v obravnavanem obdobju potrošnja Unije zmanjšala za približno 14 %. Industrija Unije je zabeležila znaten padec obsega prodaje (19 %). Vendar je bilo to zmanjšanje prodaje veliko izrazitejše kakor padec povpraševanja in je vodilo v izgubo tržnega deleža za 5 odstotnih točk. Hkrati se je tržni delež kitajskega uvoza povečal za 3 odstotne točke. To kaže, da je tržni delež industrije Unije prevzel predvsem dampinški uvoz iz LRK.

| (116) | Zato se šteje, da industrija Unije zaradi nenehnega pritiska, ki se je izvajal z nizkocenovnim dampinškim uvozom iz LRK na trg Unije, svojih prodajnih cen ni mogla prilagoditi višjim stroškom surovin, zlasti v letu 2008, ko so bile cene papirne kaše najvišje. To je povzročilo izgubo tržnega deleža in izgubo dobičkonosnosti industrije Unije. |
| --- | --- |

(116)

Zato se šteje, da industrija Unije zaradi nenehnega pritiska, ki se je izvajal z nizkocenovnim dampinškim uvozom iz LRK na trg Unije, svojih prodajnih cen ni mogla prilagoditi višjim stroškom surovin, zlasti v letu 2008, ko so bile cene papirne kaše najvišje. To je povzročilo izgubo tržnega deleža in izgubo dobičkonosnosti industrije Unije.

| (117) | Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da je nenadno povečanje nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK znatno negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(117)

Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da je nenadno povečanje nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK znatno negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Unije.

7.3   Učinek drugih dejavnikov

7.3.1   Razvoj potrošnje na trgu Unije

| (118) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 82 zgoraj, se je potrošnja PFP v Uniji leta 2007 najprej povečala, potem pa se je leta 2008 in v OP zmanjšala. V obravnavanem obdobju je industrija Unije izgubila tržni delež. Eden od sodelujoči izvoznikov v LRK je trdil, da sta bila vzroka za zmanjšanje obsega prodaje in tržnega deleža industrije Unije zmanjšanje potrošnje, ki jo je povzročila gospodarska kriza, in širjenje elektronskih medijev. |
| --- | --- |

(118)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 82 zgoraj, se je potrošnja PFP v Uniji leta 2007 najprej povečala, potem pa se je leta 2008 in v OP zmanjšala. V obravnavanem obdobju je industrija Unije izgubila tržni delež. Eden od sodelujoči izvoznikov v LRK je trdil, da sta bila vzroka za zmanjšanje obsega prodaje in tržnega deleža industrije Unije zmanjšanje potrošnje, ki jo je povzročila gospodarska kriza, in širjenje elektronskih medijev.

| (119) | Čeprav ni mogoče zanemariti dejstva, da je ne glede na razlog ta negativni razvoj potrošnje Unije med letom 2007 in OP negativno vplival na položaj industrije Unije glede obsega prodaje in proizvodnje, je treba navesti, da je kitajskim izvoznikom uspelo v istem času in zlasti med letoma 2008 in 2009 povečati obseg prodaje in tržni delež s pritiskom na cene, ki so ga z dampinškim uvozom izvajali na trgu. Glede na to se šteje, da sta poslabšanje gospodarskega položaja industrije Unije povzročila v glavnem nenadno povečanje dampinškega uvoza iz LRK in nelojalno nižanje prodajnih cen, ki so ga izvajali kitajski izvozniki, ne pa zmanjšanje potrošnje. Čeprav je zmanjšanje povpraševanja prispevalo k škodi, ne bi moglo prekiniti vzročne zveze med nastalo znatno škodo in povečanjem dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(119)

Čeprav ni mogoče zanemariti dejstva, da je ne glede na razlog ta negativni razvoj potrošnje Unije med letom 2007 in OP negativno vplival na položaj industrije Unije glede obsega prodaje in proizvodnje, je treba navesti, da je kitajskim izvoznikom uspelo v istem času in zlasti med letoma 2008 in 2009 povečati obseg prodaje in tržni delež s pritiskom na cene, ki so ga z dampinškim uvozom izvajali na trgu. Glede na to se šteje, da sta poslabšanje gospodarskega položaja industrije Unije povzročila v glavnem nenadno povečanje dampinškega uvoza iz LRK in nelojalno nižanje prodajnih cen, ki so ga izvajali kitajski izvozniki, ne pa zmanjšanje potrošnje. Čeprav je zmanjšanje povpraševanja prispevalo k škodi, ne bi moglo prekiniti vzročne zveze med nastalo znatno škodo in povečanjem dampinškega uvoza.

7.3.2   Cene surovin

| (120) | Povprečni stroški proizvodnje sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obdobju 2006–2008 rahlo povišali (2 %), v OP pa so se znižali za 5 %. Preiskava je pokazala, da so proizvodni stroški sodelujočih proizvajalcev Unije za proizvodnjo PFP sledili podobnemu gibanju kot razvoj cen papirne kaše, ki je ena glavnih surovin v proizvodnji papirja. Povprečna cena kaše se je v obdobju 2006–2008 povišala za 8 %, potem pa se je od konca leta 2008 do zadnjega meseca OP bistveno znižala. Cena kaše je bila leta 2009 v povprečju 19 % nižja kot prejšnje leto. |
| --- | --- |

(120)

Povprečni stroški proizvodnje sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obdobju 2006–2008 rahlo povišali (2 %), v OP pa so se znižali za 5 %. Preiskava je pokazala, da so proizvodni stroški sodelujočih proizvajalcev Unije za proizvodnjo PFP sledili podobnemu gibanju kot razvoj cen papirne kaše, ki je ena glavnih surovin v proizvodnji papirja. Povprečna cena kaše se je v obdobju 2006–2008 povišala za 8 %, potem pa se je od konca leta 2008 do zadnjega meseca OP bistveno znižala. Cena kaše je bila leta 2009 v povprečju 19 % nižja kot prejšnje leto.

| (121) | Brez škodljivega dampinga bi lahko pričakovali, da se bodo cene redno prilagajale tako, da se bo upošteval razvoj različnih elementov proizvodnih stroškov. Vendar se to do leta 2008 ni zgodilo. Dejansko so bili proizvajalci Unije prisiljeni obdržati nizke cene tudi potem, ko so cene papirne kaše v letu 2008 zviševale, da so lahko konkurirali nizkocenovnemu dampinškemu uvozu iz LRK, kar je privedlo do znatnega zmanjšanja dobičkonosnosti v navedenem obdobju. V OP se je položaj izboljšal zaradi nenormalnega znižanja cen papirne kaše – hkrati pa so lahko cene PFP ostale stabilne. A tudi v tem izjemnem obdobju si sodelujoči proizvajalci Unije zaradi še vedno nizkih dobičkonosnih ravni ob nadaljevanju dampinških praks niso opomogli. Ravni cen se kljub znižanju stroškov surovine resnično še vedno niso mogle zvišati tako, da bi dosegli dobre stopnje dobička, ki so potrebne za te kapitalsko intenzivne proizvajalce. |
| --- | --- |

(121)

Brez škodljivega dampinga bi lahko pričakovali, da se bodo cene redno prilagajale tako, da se bo upošteval razvoj različnih elementov proizvodnih stroškov. Vendar se to do leta 2008 ni zgodilo. Dejansko so bili proizvajalci Unije prisiljeni obdržati nizke cene tudi potem, ko so cene papirne kaše v letu 2008 zviševale, da so lahko konkurirali nizkocenovnemu dampinškemu uvozu iz LRK, kar je privedlo do znatnega zmanjšanja dobičkonosnosti v navedenem obdobju. V OP se je položaj izboljšal zaradi nenormalnega znižanja cen papirne kaše – hkrati pa so lahko cene PFP ostale stabilne. A tudi v tem izjemnem obdobju si sodelujoči proizvajalci Unije zaradi še vedno nizkih dobičkonosnih ravni ob nadaljevanju dampinških praks niso opomogli. Ravni cen se kljub znižanju stroškov surovine resnično še vedno niso mogle zvišati tako, da bi dosegli dobre stopnje dobička, ki so potrebne za te kapitalsko intenzivne proizvajalce.

| (122) | Glede na to se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz LRK, ki je nelojalno znižal prodajne cene sodelujočih proizvajalcev Unije, znižal cene na trgu Unije in sodelujočim proizvajalcem Unije preprečil povišanje prodajnih cen, da bi pokrili stroške ali dosegli razumno dobičkonosnost. Glede na to, da so se cene surovine v OP znatno znižale, je bilo sklenjeno, da niso mogle vplivati na znatno škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v tem istem obdobju. |
| --- | --- |

(122)

Glede na to se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz LRK, ki je nelojalno znižal prodajne cene sodelujočih proizvajalcev Unije, znižal cene na trgu Unije in sodelujočim proizvajalcem Unije preprečil povišanje prodajnih cen, da bi pokrili stroške ali dosegli razumno dobičkonosnost. Glede na to, da so se cene surovine v OP znatno znižale, je bilo sklenjeno, da niso mogle vplivati na znatno škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v tem istem obdobju.

7.3.3   Izvoz industrije Unije

| (123) | Proučena je bila tudi uspešnost izvoza proizvajalcev Unije kot eden od znanih drugih dejavnikov razen dampinškega uvoza, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu. Analiza je pokazala, da je izvoz proizvajalcev Unije nepovezanim strankam med obravnavanim obdobjem pomenil pomemben del njihove prodaje (približno 27 %). Čeprav se je v obravnavanem obdobju tudi izvoz zmanjšal za 9 %, ta izguba ni bila tako izrazita kakor izguba prodaje na trgu Unije (19 %). Zato se šteje, da zmanjšanje izvoza ne more pojasniti ravni škode, ki so jo utrpeli sodelujoči proizvajalci Unije. Ker ima izvoz pomembno vlogo pri ohranjanju visoke izkoriščenosti zmogljivosti za pokrivanje visokih fiksnih stroškov naložb v stroje, se je štelo, da je imel izvoz kljub poslabšanju skupno pozitiven učinek. Skladno s tem se šteje, da so izvozne dejavnosti, čeprav so morda prispevale k splošnemu poslabšanju položaja industrije Unije, po drugi strani ublažile izgube na trgu Unije in zato niso takšne, da bi prekinile vzročno zvezo, ki je bila ugotovljena med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(123)

Proučena je bila tudi uspešnost izvoza proizvajalcev Unije kot eden od znanih drugih dejavnikov razen dampinškega uvoza, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu. Analiza je pokazala, da je izvoz proizvajalcev Unije nepovezanim strankam med obravnavanim obdobjem pomenil pomemben del njihove prodaje (približno 27 %). Čeprav se je v obravnavanem obdobju tudi izvoz zmanjšal za 9 %, ta izguba ni bila tako izrazita kakor izguba prodaje na trgu Unije (19 %). Zato se šteje, da zmanjšanje izvoza ne more pojasniti ravni škode, ki so jo utrpeli sodelujoči proizvajalci Unije. Ker ima izvoz pomembno vlogo pri ohranjanju visoke izkoriščenosti zmogljivosti za pokrivanje visokih fiksnih stroškov naložb v stroje, se je štelo, da je imel izvoz kljub poslabšanju skupno pozitiven učinek. Skladno s tem se šteje, da so izvozne dejavnosti, čeprav so morda prispevale k splošnemu poslabšanju položaja industrije Unije, po drugi strani ublažile izgube na trgu Unije in zato niso takšne, da bi prekinile vzročno zvezo, ki je bila ugotovljena med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (124) | Ena stran je trdila, da je industrija Unije utrpela znatno zmanjšanje izvoza zaradi močnega evra v primerjavi z ameriškim dolarjem in da se škoda, ki jo je povzročil ta dejavnik, ne bi smela pripisovati uvozu iz LRK. Kot je ugotovljeno zgoraj, poslabšanje izvozne uspešnosti industrije Unije ne glede na vzroke za tako poslabšanje ni glavni razlog za škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci, in tako ne prekinja vzročne zveze, ugotovljene v uvodni izjavi 117. |
| --- | --- |

(124)

Ena stran je trdila, da je industrija Unije utrpela znatno zmanjšanje izvoza zaradi močnega evra v primerjavi z ameriškim dolarjem in da se škoda, ki jo je povzročil ta dejavnik, ne bi smela pripisovati uvozu iz LRK. Kot je ugotovljeno zgoraj, poslabšanje izvozne uspešnosti industrije Unije ne glede na vzroke za tako poslabšanje ni glavni razlog za škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci, in tako ne prekinja vzročne zveze, ugotovljene v uvodni izjavi 117.

7.3.4   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (125) | Gibanja obsega uvoza in cen iz drugih tretjih držav med letom 2006 in OP so bila naslednja:

  Tabela 9


  Uvoz iz tretjih držav | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Švica |
| Uvoz (v tonah) | 194 748 | 191 636 | 226 736 | 172 233 |
| Indeks | 100 | 98 | 116 | 88 |
| Tržni delež | 3,7 % | 3,5 % | 4,2 % | 3,8 % |
| Indeks | 100 | 95 | 115 | 103 |
| Cena (EUR/tono) | 787 | 782 | 758 | 793 |
| Indeks | 100 | 99 | 97 | 105 |
| Indonezija |
| Uvoz (v tonah) | 19 834 | 30 714 | 27 178 | 49 877 |
| Indeks | 100 | 155 | 137 | 251 |
| Tržni delež | 0,4 % | 0,6 % | 0,5 % | 1,1 % |
| Indeks | 100 | 149 | 135 | 292 |
| Cena (EUR/tono) | 855 | 818 | 845 | 681 |
| Indeks | 100 | 96 | 99 | 80 |
| Južna Koreja |
| Uvoz (v tonah) | 45 154 | 65 251 | 46 498 | 46 068 |
| Indeks | 100 | 145 | 103 | 102 |
| Tržni delež | 0,9 % | 1,2 % | 0,9 % | 1,0 % |
| Indeks | 100 | 139 | 102 | 118 |
| Cena (EUR/tono) | 562 | 669 | 664 | 618 |
| Indeks | 100 | 119 | 118 | 110 |
| Vse druge države |
| Uvoz (v tonah) | 58 623 | 70 984 | 62 844 | 100 711 |
| Indeks | 100 | 121 | 107 | 172 |
| Tržni delež | 1,1 % | 1,3 % | 1,2 % | 2,2 % |
| Indeks | 100 | 117 | 106 | 199 |
| Cena (EUR/tono) | 962 | 860 | 914 | 824 |
| Indeks | 100 | 89 | 95 | 86 |
| Vir: Eurostat. |

(125)

Gibanja obsega uvoza in cen iz drugih tretjih držav med letom 2006 in OP so bila naslednja:

Tabela 9

Uvoz iz tretjih držav

2006

2007

2008

2009/OP

Švica

Uvoz (v tonah)

194 748

191 636

226 736

172 233

Indeks

100

98

116

88

Tržni delež

3,7 %

3,5 %

4,2 %

3,8 %

Indeks

100

95

115

103

Cena (EUR/tono)

787

782

758

793

Indeks

100

99

97

105

Indonezija

Uvoz (v tonah)

19 834

30 714

27 178

49 877

Indeks

100

155

137

251

Tržni delež

0,4 %

0,6 %

0,5 %

1,1 %

Indeks

100

149

135

292

Cena (EUR/tono)

855

818

845

681

Indeks

100

96

99

80

Južna Koreja

Uvoz (v tonah)

45 154

65 251

46 498

46 068

Indeks

100

145

103

102

Tržni delež

0,9 %

1,2 %

0,9 %

1,0 %

Indeks

100

139

102

118

Cena (EUR/tono)

562

669

664

618

Indeks

100

119

118

110

Vse druge države

Uvoz (v tonah)

58 623

70 984

62 844

100 711

Indeks

100

121

107

172

Tržni delež

1,1 %

1,3 %

1,2 %

2,2 %

Indeks

100

117

106

199

Cena (EUR/tono)

962

860

914

824

Indeks

100

89

95

86

Vir: Eurostat.

| (126) | Glavne druge tretje države, ki PFP izvažajo v Unijo, so Švica, Indonezija in Južna Koreja. Iz gibanj obsega uvoza je mogoče videti, da je bilo povečanje uvoza iz LRK izrazitejše kot iz katere koli druge tretje države. V primeru uvoza iz Švice so se ti izdelki vedno prodajali po znatno višjih cenah kakor izdelki, uvoženi iz LRK. Tržni delež švicarskih izdelkov je ostal razmeroma stabilen, razen v letu 2008, ko se je začasno povečal nad 4 %, potem pa je v OP padel skoraj na raven iz leta 2006. PFP, uvožen iz Švice, je predstavljal v glavnem proizvodnjo ene družbe v lasti enega sodelujočega proizvajalca Unije in višje cene na enoto je mogoče povezati z različnimi mešanicami izdelkov in prodajnimi strukturami. Tudi uvoz iz Indonezije je vstopal v Unijo po višjih cenah kot kitajski izdelki, razen v OP, ko so cene padle, zelo verjetno predvsem zaradi znižanja cen papirne kaše. Posledično povečanje uvoza, katerega obseg je v OP ostal na nižji ravni, je povzročilo, da je tržni delež v navedenem obdobju prav tako ostal na nizki ravni. Uvoz iz Južne Koreje je vstopal v Unijo v majhnih količinah v celotnem obravnavanem obdobju, tržni delež pa je ostal stabilen. Čeprav so bile cene korejskega uvoza primerljive z uvoznimi cenami iz LRK, se korejske cene niso nenehno zniževale, kakor so se cene kitajskega uvoza zniževale skozi celotno obravnavano obdobje. Uvoz iz vseh drugih držav je potekal po znatno višjih cenah kot uvoz iz LRK, obseg uvoza pa je bil majhen. |
| --- | --- |

(126)

Glavne druge tretje države, ki PFP izvažajo v Unijo, so Švica, Indonezija in Južna Koreja. Iz gibanj obsega uvoza je mogoče videti, da je bilo povečanje uvoza iz LRK izrazitejše kot iz katere koli druge tretje države. V primeru uvoza iz Švice so se ti izdelki vedno prodajali po znatno višjih cenah kakor izdelki, uvoženi iz LRK. Tržni delež švicarskih izdelkov je ostal razmeroma stabilen, razen v letu 2008, ko se je začasno povečal nad 4 %, potem pa je v OP padel skoraj na raven iz leta 2006. PFP, uvožen iz Švice, je predstavljal v glavnem proizvodnjo ene družbe v lasti enega sodelujočega proizvajalca Unije in višje cene na enoto je mogoče povezati z različnimi mešanicami izdelkov in prodajnimi strukturami. Tudi uvoz iz Indonezije je vstopal v Unijo po višjih cenah kot kitajski izdelki, razen v OP, ko so cene padle, zelo verjetno predvsem zaradi znižanja cen papirne kaše. Posledično povečanje uvoza, katerega obseg je v OP ostal na nižji ravni, je povzročilo, da je tržni delež v navedenem obdobju prav tako ostal na nizki ravni. Uvoz iz Južne Koreje je vstopal v Unijo v majhnih količinah v celotnem obravnavanem obdobju, tržni delež pa je ostal stabilen. Čeprav so bile cene korejskega uvoza primerljive z uvoznimi cenami iz LRK, se korejske cene niso nenehno zniževale, kakor so se cene kitajskega uvoza zniževale skozi celotno obravnavano obdobje. Uvoz iz vseh drugih držav je potekal po znatno višjih cenah kot uvoz iz LRK, obseg uvoza pa je bil majhen.

| (127) | Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da uvoz iz teh tretjih držav ni prispeval k znatni škodi, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(127)

Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da uvoz iz teh tretjih držav ni prispeval k znatni škodi, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.

7.3.5   Strukturna presežna zmogljivost

| (128) | En sodelujoči izvoznik v LRK je trdil, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila presežna zmogljivost industrije Unije. Zmanjšanje zmogljivosti in konsolidacija proizvajalcev Unije torej nista bila posledica kitajskega uvoza, ampak ju je treba obravnavati kot ukrep proti presežni zmogljivosti. Vendar je preiskava pokazala, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju, zlasti leta 2008, utrpela izgube kljub prestrukturiranju proizvajalcev, ker industrija Unije, kot je opisano v uvodnih izjavah od 113 do 117 zgoraj, še vedno ni mogla dvigniti cen na raven nad stroški. Ta položaj je bil v glavnem posledica pritiska na cene, ki se je izvajal z dampinškim uvozom, ki je nelojalno zniževal cene industrije Unije. Ta argument je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(128)

En sodelujoči izvoznik v LRK je trdil, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila presežna zmogljivost industrije Unije. Zmanjšanje zmogljivosti in konsolidacija proizvajalcev Unije torej nista bila posledica kitajskega uvoza, ampak ju je treba obravnavati kot ukrep proti presežni zmogljivosti. Vendar je preiskava pokazala, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju, zlasti leta 2008, utrpela izgube kljub prestrukturiranju proizvajalcev, ker industrija Unije, kot je opisano v uvodnih izjavah od 113 do 117 zgoraj, še vedno ni mogla dvigniti cen na raven nad stroški. Ta položaj je bil v glavnem posledica pritiska na cene, ki se je izvajal z dampinškim uvozom, ki je nelojalno zniževal cene industrije Unije. Ta argument je bilo zato treba zavrniti.

7.4   Sklep o vzročni zvezi

| (129) | Zgornja analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež nizkocenovnega uvoza s poreklom iz LRK med obravnavanim obdobjem bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bil ta uvoz izveden po dampinških cenah, ki so bile nižje od cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala na trgu Unije za podobne vrste izdelka. |
| --- | --- |

(129)

Zgornja analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež nizkocenovnega uvoza s poreklom iz LRK med obravnavanim obdobjem bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bil ta uvoz izveden po dampinških cenah, ki so bile nižje od cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala na trgu Unije za podobne vrste izdelka.

| (130) | To povečanje obsega in tržnega deleža nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK je sovpadalo s splošnim zmanjšanjem povpraševanja na trgu Unije v obdobju med letom 2006 in OP ter tudi z negativnim razvojem tržnega deleža proizvajalcev Unije v istem obdobju. Hkrati je bilo opaziti negativen razvoj glavnih kazalnikov gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije, kot je opisano v uvodni izjavi 107. |
| --- | --- |

(130)

To povečanje obsega in tržnega deleža nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK je sovpadalo s splošnim zmanjšanjem povpraševanja na trgu Unije v obdobju med letom 2006 in OP ter tudi z negativnim razvojem tržnega deleža proizvajalcev Unije v istem obdobju. Hkrati je bilo opaziti negativen razvoj glavnih kazalnikov gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije, kot je opisano v uvodni izjavi 107.

| (131) | Preiskava drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Unije, je pokazala, da ti dejavniki niso takšni, da bi prekinili vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(131)

Preiskava drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Unije, je pokazala, da ti dejavniki niso takšni, da bi prekinili vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (132) | Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, ustrezno ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz LRK povzročil industriji Unije znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(132)

Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, ustrezno ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz LRK povzročil industriji Unije znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

8.   INTERES UNIJE

8.1   Uvodna opomba

| (133) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe so se na podlagi vseh predloženih dokazov obravnavali verjeten vpliv mogočih ukrepov na proizvajalce Unije, uvoznike, trgovce in distributerje ter uporabnike zadevnega izdelka, pa tudi vse verjetne posledice nesprejetja ukrepov. |
| --- | --- |

(133)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe so se na podlagi vseh predloženih dokazov obravnavali verjeten vpliv mogočih ukrepov na proizvajalce Unije, uvoznike, trgovce in distributerje ter uporabnike zadevnega izdelka, pa tudi vse verjetne posledice nesprejetja ukrepov.

8.2   Industrija Unije

| (134) | Industrijo Unije kot celoto sestavlja 14 znanih proizvajalcev, za katere se v skladu z navedbami združenja CEPIFINE ocenjuje, da pomenijo približno 98 % proizvodnje PFP v Uniji. Proizvajalci so v različnih državah članicah Unije in neposredno zaposlujejo več kot 11 000 ljudi v zvezi z zadevnim izdelkom. |
| --- | --- |

(134)

Industrijo Unije kot celoto sestavlja 14 znanih proizvajalcev, za katere se v skladu z navedbami združenja CEPIFINE ocenjuje, da pomenijo približno 98 % proizvodnje PFP v Uniji. Proizvajalci so v različnih državah članicah Unije in neposredno zaposlujejo več kot 11 000 ljudi v zvezi z zadevnim izdelkom.

| (135) | Dva znana proizvajalca sta nasprotovala začetku preiskave, vendar nista zagotovila dodatnih informacij in nista sodelovala v preiskavi. Na podlagi razpoložljivih informacij in zlasti na podlagi informacij, ki jih je dalo na voljo združenje CEPIFINE, ki so pokazale poslabšanje položaja industrije Unije, je mogoče upravičeno domnevati, da je dampinški uvoz negativno vplival tudi na ti družbi. Nesodelovanje zato ne pomeni, da bi bil njun položaj drugačen od položaja drugih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(135)

Dva znana proizvajalca sta nasprotovala začetku preiskave, vendar nista zagotovila dodatnih informacij in nista sodelovala v preiskavi. Na podlagi razpoložljivih informacij in zlasti na podlagi informacij, ki jih je dalo na voljo združenje CEPIFINE, ki so pokazale poslabšanje položaja industrije Unije, je mogoče upravičeno domnevati, da je dampinški uvoz negativno vplival tudi na ti družbi. Nesodelovanje zato ne pomeni, da bi bil njun položaj drugačen od položaja drugih proizvajalcev Unije.

| (136) | Industrija Unije je zaradi dampinškega uvoza iz LRK utrpela znatno škodo. Opozoriti je treba, da je v obravnavanem obdobju večina kazalnikov škode pokazala negativno gibanje. Kljub majhnemu izboljšanju v OP so bili resno prizadeti zlasti kazalniki industrije, povezani s finančno uspešnostjo sodelujočih proizvajalcev Unije, kot sta dobičkonosnost in donosnost naložb. Brez ukrepov se zdi, da je nadaljnje poslabšanje gospodarskega položaja industrije Unije zelo verjetno. |
| --- | --- |

(136)

Industrija Unije je zaradi dampinškega uvoza iz LRK utrpela znatno škodo. Opozoriti je treba, da je v obravnavanem obdobju večina kazalnikov škode pokazala negativno gibanje. Kljub majhnemu izboljšanju v OP so bili resno prizadeti zlasti kazalniki industrije, povezani s finančno uspešnostjo sodelujočih proizvajalcev Unije, kot sta dobičkonosnost in donosnost naložb. Brez ukrepov se zdi, da je nadaljnje poslabšanje gospodarskega položaja industrije Unije zelo verjetno.

| (137) | Pričakuje se, da se bodo z uvedbo začasnih protidampinških dajatev znova vzpostavili učinkoviti in pošteni pogoji trgovanja na trgu Unije, kar bo industriji Unije omogočilo uskladitev cen PFP tako, da bodo upoštevani stroški različnih elementov. Pričakuje se lahko, da se bo z uvedbo začasnih ukrepov industriji Unije omogočila povrnitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila med obravnavanim obdobjem, kar bi dodatno pozitivno vplivalo na njen gospodarski položaj in dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(137)

Pričakuje se, da se bodo z uvedbo začasnih protidampinških dajatev znova vzpostavili učinkoviti in pošteni pogoji trgovanja na trgu Unije, kar bo industriji Unije omogočilo uskladitev cen PFP tako, da bodo upoštevani stroški različnih elementov. Pričakuje se lahko, da se bo z uvedbo začasnih ukrepov industriji Unije omogočila povrnitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila med obravnavanim obdobjem, kar bi dodatno pozitivno vplivalo na njen gospodarski položaj in dobičkonosnost.

| (138) | Zato je bilo sklenjeno, da bi bila uvedba začasnih protidampinških ukrepov na uvoz PFP s poreklom iz LRK v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(138)

Zato je bilo sklenjeno, da bi bila uvedba začasnih protidampinških ukrepov na uvoz PFP s poreklom iz LRK v interesu industrije Unije.

8.3   Uvozniki in trgovci

| (139) | Vprašalniki so bili poslani štirinajstim znanim nepovezanim uvoznikom in trgovcem v Uniji, ki so bili navedeni v pritožbi. Med preiskavo se je javilo še nekaj drugih trgovcev (imenovanih tudi trgovci v industriji). Nazadnje je v preiskavi sodelovalo devetnajst družb, čeprav so nekatere zagotovile le delne informacije. Ugotovljeno je bilo, da so uvozniki delovali na trgu tudi kot trgovci, zato bodo vse te strani v nadaljnjem besedilu imenovane „trgovci“. |
| --- | --- |

(139)

Vprašalniki so bili poslani štirinajstim znanim nepovezanim uvoznikom in trgovcem v Uniji, ki so bili navedeni v pritožbi. Med preiskavo se je javilo še nekaj drugih trgovcev (imenovanih tudi trgovci v industriji). Nazadnje je v preiskavi sodelovalo devetnajst družb, čeprav so nekatere zagotovile le delne informacije. Ugotovljeno je bilo, da so uvozniki delovali na trgu tudi kot trgovci, zato bodo vse te strani v nadaljnjem besedilu imenovane „trgovci“.

| (140) | Preiskava je pokazala, da so vsi trgovci kupovali PFP pri več virih in v glavnem pri proizvajalcih Unije. Pet trgovcev ni kupovalo uvoženega PFP iz LRK ali ga je tam kupovalo le občasno. Sedem družb, ki so zagotovile količinske informacije o svojih nakupih zadevnega izdelka, je skupaj pomenilo 47 % celotnega uvoza iz LRK. Uvoz, vključno z uvozom iz LRK, je pomenil le omejen delež njihovega celotnega poslovanja, zato je kakršen koli negativni učinek predlaganih ukrepov verjetno zanemarljiv. Vsi trgovci so potrdili, da je bil PFP, proizveden v Uniji in LRK, večinoma podobne kakovosti in zamenljiv. Nadalje je preiskava potrdila, da obstaja veliko drugih virov uvoza in bi se trgovci lahko vsaj dolgoročno vrnili k tem drugim virom dobave. |
| --- | --- |

(140)

Preiskava je pokazala, da so vsi trgovci kupovali PFP pri več virih in v glavnem pri proizvajalcih Unije. Pet trgovcev ni kupovalo uvoženega PFP iz LRK ali ga je tam kupovalo le občasno. Sedem družb, ki so zagotovile količinske informacije o svojih nakupih zadevnega izdelka, je skupaj pomenilo 47 % celotnega uvoza iz LRK. Uvoz, vključno z uvozom iz LRK, je pomenil le omejen delež njihovega celotnega poslovanja, zato je kakršen koli negativni učinek predlaganih ukrepov verjetno zanemarljiv. Vsi trgovci so potrdili, da je bil PFP, proizveden v Uniji in LRK, večinoma podobne kakovosti in zamenljiv. Nadalje je preiskava potrdila, da obstaja veliko drugih virov uvoza in bi se trgovci lahko vsaj dolgoročno vrnili k tem drugim virom dobave.

| (141) | Dva trgovca uvoznika sta se pri nakupih PFP zanašala v glavnem na kitajske vire. Obe družbi sta navedli, da bi imeli težave pri nabavljanju izdelkov pri proizvajalcih Unije, ker bi bilo treba spoštovati tradicionalne prodajne poti zaradi minimalnega obsega naročila, ki ga zahtevajo proizvajalci in distribucijski sporazumi. To pa seveda ni neposredno vplivalo na razpoložljivost PFP pri proizvajalcih Unije, saj so imeli na voljo zadostne proste zmogljivosti. Ta argument je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(141)

Dva trgovca uvoznika sta se pri nakupih PFP zanašala v glavnem na kitajske vire. Obe družbi sta navedli, da bi imeli težave pri nabavljanju izdelkov pri proizvajalcih Unije, ker bi bilo treba spoštovati tradicionalne prodajne poti zaradi minimalnega obsega naročila, ki ga zahtevajo proizvajalci in distribucijski sporazumi. To pa seveda ni neposredno vplivalo na razpoložljivost PFP pri proizvajalcih Unije, saj so imeli na voljo zadostne proste zmogljivosti. Ta argument je bilo zato treba zavrniti.

| (142) | Glede možnosti, da bi sodelujoči trgovci morebitna povišanja stroškov prenesli na stranke, so se vsi sklicevali na veliko preglednost cen na trgu Unije in trdili, da bi lahko cene končnim strankam zvišali, če bi se zvišala raven cen v Uniji na splošno. Na tej podlagi in glede na to, da je nameravani učinek protidampinških dajatev med drugim raven cen v Uniji zvišati na raven, ki pokriva stroške, se pričakuje, da bi uvozniki lahko torej povišanja cen, ki bi jih povzročila protidampinška dajatev, vsaj delno prenesli na svoje stranke. Treba je tudi opozoriti, kot je navedeno zgoraj, da je bilo ugotovljeno, da kitajski uvoz pomeni le zelo majhen del celotnega poslovanja trgovcev in da bi bili zato učinki protidampinške dajatve na splošno zanemarljivi. Nazadnje je treba upoštevati tudi, da uvozniki dosegajo večjo dobičkonosnost pri nadaljnji prodaji PFP, ki ga nabavljajo pri proizvajalcih v LRK; zato bi lahko prenesli tudi manjši dobiček, če bi prevzeli vsaj delno povišanje stroškov. |
| --- | --- |

(142)

Glede možnosti, da bi sodelujoči trgovci morebitna povišanja stroškov prenesli na stranke, so se vsi sklicevali na veliko preglednost cen na trgu Unije in trdili, da bi lahko cene končnim strankam zvišali, če bi se zvišala raven cen v Uniji na splošno. Na tej podlagi in glede na to, da je nameravani učinek protidampinških dajatev med drugim raven cen v Uniji zvišati na raven, ki pokriva stroške, se pričakuje, da bi uvozniki lahko torej povišanja cen, ki bi jih povzročila protidampinška dajatev, vsaj delno prenesli na svoje stranke. Treba je tudi opozoriti, kot je navedeno zgoraj, da je bilo ugotovljeno, da kitajski uvoz pomeni le zelo majhen del celotnega poslovanja trgovcev in da bi bili zato učinki protidampinške dajatve na splošno zanemarljivi. Nazadnje je treba upoštevati tudi, da uvozniki dosegajo večjo dobičkonosnost pri nadaljnji prodaji PFP, ki ga nabavljajo pri proizvajalcih v LRK; zato bi lahko prenesli tudi manjši dobiček, če bi prevzeli vsaj delno povišanje stroškov.

| (143) | Torej uvedba začasnih ukrepov na splošno ne bi smela znatno negativno vplivati na uvoznike in trgovce. |
| --- | --- |

(143)

Torej uvedba začasnih ukrepov na splošno ne bi smela znatno negativno vplivati na uvoznike in trgovce.

8.4   Uporabniki

| (144) | Vprašalniki so bili poslani osmim znanim uporabnikom v Uniji, ki so bili navedeni v pritožbi. Med preiskavo se je javilo še nekaj drugih uporabnikov. V celoti ali delno izpolnjene vprašalnike je predložilo 17 družb, ki so iz vse Unije, predstavljajo pa tiskarstvo in založništvo. Ker je bilo ugotovljeno, da se tržne razmere in struktura stroškov pri tiskarjih in založnikih razlikujejo, je bil učinek ukrepov analiziran za vsako skupino posebej. |
| --- | --- |

(144)

Vprašalniki so bili poslani osmim znanim uporabnikom v Uniji, ki so bili navedeni v pritožbi. Med preiskavo se je javilo še nekaj drugih uporabnikov. V celoti ali delno izpolnjene vprašalnike je predložilo 17 družb, ki so iz vse Unije, predstavljajo pa tiskarstvo in založništvo. Ker je bilo ugotovljeno, da se tržne razmere in struktura stroškov pri tiskarjih in založnikih razlikujejo, je bil učinek ukrepov analiziran za vsako skupino posebej.

8.4.1   Tiskarji

| (145) | Osnovne informacije je priskrbelo devet tiskarjev, ki so večinoma mala in srednja podjetja. V skladu s tako dobljenimi informacijami je bilo ugotovljeno, da je delež PFP glede na skupne stroške proizvodnje tiskanega gradiva na splošno razmeroma visok, to je povprečno približno 40-odstoten. Večina sodelujočih tiskarjev je začela uporabljati kitajski papir šele pred kratkim, nekateri od njih šele po OP. Potrjeno je bilo, da sta PFP, proizvedena v Uniji in LRK, podobne kakovosti in da je med trgovci huda cenovna konkurenca. |
| --- | --- |

(145)

Osnovne informacije je priskrbelo devet tiskarjev, ki so večinoma mala in srednja podjetja. V skladu s tako dobljenimi informacijami je bilo ugotovljeno, da je delež PFP glede na skupne stroške proizvodnje tiskanega gradiva na splošno razmeroma visok, to je povprečno približno 40-odstoten. Večina sodelujočih tiskarjev je začela uporabljati kitajski papir šele pred kratkim, nekateri od njih šele po OP. Potrjeno je bilo, da sta PFP, proizvedena v Uniji in LRK, podobne kakovosti in da je med trgovci huda cenovna konkurenca.

| (146) | Vsi tiskarji so navedli, da bi imelo vsako povišanje cene znaten negativni učinek na njihovo dobičkonosnost. Trdili so, da je tiskarska panoga že pod pritiskom zaradi strukturne presežne zmogljivosti in bi vsako povišanje nabavnih cen PFP nanje povzročilo še dodatni pritisk. V tem smislu je treba opozoriti, da se je glede na majhno količino kitajskega PFP, ki so ga uporabljali tiskarji (ki večino potrebnega PFP še vedno nabavijo pri proizvajalcih Unije), neposreden vpliv katere koli dajatve štel za zanemarljivega. Glede splošnega zvišanja cene na trgu Unije se je štelo, da bi bil učinek nevtralen, saj bi povišanje cene vplivalo na vse gospodarske akterje. |
| --- | --- |

(146)

Vsi tiskarji so navedli, da bi imelo vsako povišanje cene znaten negativni učinek na njihovo dobičkonosnost. Trdili so, da je tiskarska panoga že pod pritiskom zaradi strukturne presežne zmogljivosti in bi vsako povišanje nabavnih cen PFP nanje povzročilo še dodatni pritisk. V tem smislu je treba opozoriti, da se je glede na majhno količino kitajskega PFP, ki so ga uporabljali tiskarji (ki večino potrebnega PFP še vedno nabavijo pri proizvajalcih Unije), neposreden vpliv katere koli dajatve štel za zanemarljivega. Glede splošnega zvišanja cene na trgu Unije se je štelo, da bi bil učinek nevtralen, saj bi povišanje cene vplivalo na vse gospodarske akterje.

| (147) | Nekateri tiskarji so trdili, da bi protidampinške dajatve povzročile pomanjkanje ponudbe na trgu in podaljšanje dobavnih rokov. Preiskava je pokazala, da so proizvajalci Unije in posredniki sposobni preskrbeti trg s potrebnimi zalogami. Na podlagi zgoraj navedenega in zlasti glede na to, da ta trditev ni bila podprta z dokazi, je bila trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(147)

Nekateri tiskarji so trdili, da bi protidampinške dajatve povzročile pomanjkanje ponudbe na trgu in podaljšanje dobavnih rokov. Preiskava je pokazala, da so proizvajalci Unije in posredniki sposobni preskrbeti trg s potrebnimi zalogami. Na podlagi zgoraj navedenega in zlasti glede na to, da ta trditev ni bila podprta z dokazi, je bila trditev zavrnjena.

8.4.2   Založniki

| (148) | V zvezi s sektorjem založništva je bilo prejetih šest izpolnjenih vprašalnikov družb. Samo ena družba je nabavila manjše količine PFP kitajskega porekla v OP. Štiri družbe so predložile količinske podatke o svoji uporabi zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(148)

V zvezi s sektorjem založništva je bilo prejetih šest izpolnjenih vprašalnikov družb. Samo ena družba je nabavila manjše količine PFP kitajskega porekla v OP. Štiri družbe so predložile količinske podatke o svoji uporabi zadevnega izdelka.

| (149) | Na splošno je bilo ugotovljeno, da so v povprečju izdelki, pri katerih se uporablja PFP, predstavljali 16 % celotnega prometa teh družb in da je povprečni dobiček, dosežen v tej dejavnosti, znašal približno 12 %. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je teh šest družb kupovalo PFP v glavnem od proizvajalcev Unije, samo ena od njih pa je uporabljala PFP, uvožen iz LRK. Druga družba je začela kupovati kitajske izdelke šele po OP. Zato in zlasti na podlagi majhnega obsega PFP kitajskega porekla, ki se je uporabljal v tem sektorju, ni verjetno, da bi uvedba začasnih ukrepov na uvoz iz LRK resno vplivala na celotni sektor založništva. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so te družbe dobičkonosne in bi povišanje cene lažje prenesle na končne stranke, ker je pri njih bolj običajna uporaba papirja, posebej usmerjenega in določenega za stranko, medtem ko papir, ki se uporablja v proizvodnji, navadno kupi stranka sama. Nazadnje, založniki imajo večjo kupno moč zaradi ekonomije obsega. |
| --- | --- |

(149)

Na splošno je bilo ugotovljeno, da so v povprečju izdelki, pri katerih se uporablja PFP, predstavljali 16 % celotnega prometa teh družb in da je povprečni dobiček, dosežen v tej dejavnosti, znašal približno 12 %. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je teh šest družb kupovalo PFP v glavnem od proizvajalcev Unije, samo ena od njih pa je uporabljala PFP, uvožen iz LRK. Druga družba je začela kupovati kitajske izdelke šele po OP. Zato in zlasti na podlagi majhnega obsega PFP kitajskega porekla, ki se je uporabljal v tem sektorju, ni verjetno, da bi uvedba začasnih ukrepov na uvoz iz LRK resno vplivala na celotni sektor založništva. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so te družbe dobičkonosne in bi povišanje cene lažje prenesle na končne stranke, ker je pri njih bolj običajna uporaba papirja, posebej usmerjenega in določenega za stranko, medtem ko papir, ki se uporablja v proizvodnji, navadno kupi stranka sama. Nazadnje, založniki imajo večjo kupno moč zaradi ekonomije obsega.

| (150) | Tri združenja s področja tiskarstva so predložila pisna stališča. Dve sta nasprotovali uvedbi dajatev in trdili, da bi vsako povišanje cen vodilo v višje stroške ter posledično izgubo konkurenčnosti in delovnih mest v panogah na koncu proizvodne verige. Trdili sta, da je med tiskanimi izdelki in izdelki elektronskih medijev močna navzkrižna elastičnost, kar pomeni, da bi vsako povišanje cene vodilo v krčenje tega segmenta. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da obstaja glede pričakovane rasti več segmentov papirnih izdelkov in da segment visokokakovostnega papirja za tiskanje, pri katerem se PFP primarno uporablja, še vedno raste. Trditev, da bi se izgube prenesle na trg s konca proizvodne verige, je nejasna in ni podprta z utemeljenimi informacijami ali dokazi. Poleg tega preiskava ni razkrila znatnega vpliva na proizvajalce založnike, ki so kupovali papir v glavnem od drugih virov, ne iz LRK. Zato je bila zahteva zavrnjena. |
| --- | --- |

(150)

Tri združenja s področja tiskarstva so predložila pisna stališča. Dve sta nasprotovali uvedbi dajatev in trdili, da bi vsako povišanje cen vodilo v višje stroške ter posledično izgubo konkurenčnosti in delovnih mest v panogah na koncu proizvodne verige. Trdili sta, da je med tiskanimi izdelki in izdelki elektronskih medijev močna navzkrižna elastičnost, kar pomeni, da bi vsako povišanje cene vodilo v krčenje tega segmenta. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da obstaja glede pričakovane rasti več segmentov papirnih izdelkov in da segment visokokakovostnega papirja za tiskanje, pri katerem se PFP primarno uporablja, še vedno raste. Trditev, da bi se izgube prenesle na trg s konca proizvodne verige, je nejasna in ni podprta z utemeljenimi informacijami ali dokazi. Poleg tega preiskava ni razkrila znatnega vpliva na proizvajalce založnike, ki so kupovali papir v glavnem od drugih virov, ne iz LRK. Zato je bila zahteva zavrnjena.

| (151) | Ob upoštevanju navedenega se zdi, da je vpliv na uporabnike v obeh značilnih sektorjih na splošno omejen, čeprav bi vzpostavitev ukrepov na uvoz iz LRK verjetno prizadela nekatere uporabnike. Zato je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi razpoložljivih informacij učinek protidampinških ukrepov zoper uvoz PFP s poreklom iz LRK zelo verjetno ne bo imel znatnega negativnega vpliva na uporabnike zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(151)

Ob upoštevanju navedenega se zdi, da je vpliv na uporabnike v obeh značilnih sektorjih na splošno omejen, čeprav bi vzpostavitev ukrepov na uvoz iz LRK verjetno prizadela nekatere uporabnike. Zato je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi razpoložljivih informacij učinek protidampinških ukrepov zoper uvoz PFP s poreklom iz LRK zelo verjetno ne bo imel znatnega negativnega vpliva na uporabnike zadevnega izdelka.

8.5   Sklepna ugotovitev o interesu Unije

| (152) | Glede na navedeno se začasno sklene, da na podlagi razpoložljivih informacij v zvezi z interesom Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov na uvoz PFP iz LRK. |
| --- | --- |

(152)

Glede na navedeno se začasno sklene, da na podlagi razpoložljivih informacij v zvezi z interesom Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov na uvoz PFP iz LRK.

9.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

9.1   Stopnja odprave škode

| (153) | Glede na sklepne ugotovitve v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe za preprečitev, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo proizvajalcem Unije. |
| --- | --- |

(153)

Glede na sklepne ugotovitve v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe za preprečitev, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo proizvajalcem Unije.

| (154) | Za določitev stopnje teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(154)

Za določitev stopnje teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.

| (155) | Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da morajo vsi ukrepi omogočiti proizvajalcem Unije, da pokrijejo svoje proizvodne stroške in ustvarijo dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taki proizvajalci v sektorju lahko razumno ustvarili v normalnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza, s prodajo podobnega izdelka v Uniji. Zato se, kot je zahteval pritožnik, začasno šteje, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 8 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki bi jo lahko proizvajalci Unije po pričakovanju dosegli brez škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(155)

Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da morajo vsi ukrepi omogočiti proizvajalcem Unije, da pokrijejo svoje proizvodne stroške in ustvarijo dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taki proizvajalci v sektorju lahko razumno ustvarili v normalnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza, s prodajo podobnega izdelka v Uniji. Zato se, kot je zahteval pritožnik, začasno šteje, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 8 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki bi jo lahko proizvajalci Unije po pričakovanju dosegli brez škodljivega dampinga.

| (156) | Na tej podlagi je bila izračunana neškodljiva cena za proizvajalce Unije za podobni izdelek. Dobljena je bila tako, da se je zgoraj navedena 8-odstotna stopnja dobička prištela stroškom proizvodnje. |
| --- | --- |

(156)

Na tej podlagi je bila izračunana neškodljiva cena za proizvajalce Unije za podobni izdelek. Dobljena je bila tako, da se je zgoraj navedena 8-odstotna stopnja dobička prištela stroškom proizvodnje.

| (157) | Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno s primerjavo za vrsto izdelka med tehtano povprečno uvozno ceno proizvajalcev izvoznikov v LRK in neškodljivo ceno vrst izdelka, ki so jih proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v OP. Razlika, ki je izhajala iz te primerjave, je bila nato izražena kot delež povprečne uvozne vrednosti CIF za primerjane vrste. |
| --- | --- |

(157)

Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno s primerjavo za vrsto izdelka med tehtano povprečno uvozno ceno proizvajalcev izvoznikov v LRK in neškodljivo ceno vrst izdelka, ki so jih proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v OP. Razlika, ki je izhajala iz te primerjave, je bila nato izražena kot delež povprečne uvozne vrednosti CIF za primerjane vrste.

9.2   Začasni ukrepi

| (158) | Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba na uvoz s poreklom iz LRK uvesti začasne protidampinške ukrepe na ravni stopenj dampinga in škode, ki je nižja, v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeno stopnjo škode. |
| --- | --- |

(158)

Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba na uvoz s poreklom iz LRK uvesti začasne protidampinške ukrepe na ravni stopenj dampinga in škode, ki je nižja, v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeno stopnjo škode.

| (159) | Zato so stopnje odprave škode in stopnje dampinga ter predlagane stopnje začasne protidampinške dajatve za LRK, izražene kot cena CIF meja Unije, brez plačane carinske dajatve, naslednje:








  Proizvajalec izvoznik | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Začasna stopnja protidampinške dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, LRK | 43,9 % | 19,7 % | 19,7 % |
| Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, LRK | 43,9 % | 19,7 % | 19,7 % |
| Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, LRK | 63 % | 39,1 % | 39,1 % |
| Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, LRK | 63 % | 39,1 % | 39,1 % |
| Vse druge družbe | 63 % | 39,1 % | 39,1 % |

(159)

Zato so stopnje odprave škode in stopnje dampinga ter predlagane stopnje začasne protidampinške dajatve za LRK, izražene kot cena CIF meja Unije, brez plačane carinske dajatve, naslednje:

Proizvajalec izvoznik

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Začasna stopnja protidampinške dajatve

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, LRK

43,9 %

19,7 %

19,7 %

Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, LRK

43,9 %

19,7 %

19,7 %

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, LRK

63 %

39,1 %

39,1 %

Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, LRK

63 %

39,1 %

39,1 %

Vse druge družbe

63 %

39,1 %

39,1 %

| (160) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato se v njih kaže položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo navedene družbe, torej posebej navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih je proizvedla družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom in naslovom, ter subjekti, ki so povezani s posebej navedenimi družbami, teh stopenj ni mogoče izkoristiti, ampak zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(160)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato se v njih kaže položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo navedene družbe, torej posebej navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih je proizvedla družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom in naslovom, ter subjekti, ki so povezani s posebej navedenimi družbami, teh stopenj ni mogoče izkoristiti, ampak zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (161) | Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (5) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, bo ta uredba ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(161)

Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (5) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, bo ta uredba ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.

| (162) | Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(162)

Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.

10.   KONČNA DOLOČBA

| (163) | V interesu dobrega upravljanja bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev iz te uredbe začasne in jih je za dokončno določitev dajatev treba znova proučiti – |
| --- | --- |

(163)

V interesu dobrega upravljanja bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev iz te uredbe začasne in jih je za dokončno določitev dajatev treba znova proučiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na premazan fini papir, tj. na eni ali obeh straneh premazan papir ali karton (razen kraft papirja ali kraft kartona) v listih ali zvitkih, mase med 70 g/m2 in 400 g/m2 in beline nad 84 (merjeno v skladu z ISO 2470-1), ki se trenutno uvršča v oznake KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 in ex 4810 99 90 (oznake TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 in 4810999020) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

Začasna protidampinška dajatev ne zajema zvitkov, primernih za uporabo v rotacijskih tiskalnih strojih. Zvitki, primerni za uporabo pri rotacijskih tiskalnih strojih, so opredeljeni kot zvitki, katerih rezultat preskusa po preskusnem standardu ISO 3783:2006 za določanje odpornosti proti trganju z metodo pospešene hitrosti ob uporabi preskusne naprave IGT (električni model) je manj kot 30 N/m pri meritvi v prečni smeri papirja ter manj kot 50 N/m pri meritvi v smeri stroja. Začasna protidampinška dajatev se ne nanaša na večplastni papir in večplastni karton.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo naslednje spodaj navedene družbe, je:

| Družba | Stopnja protidampinške dajatve | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, LRK; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, LRK | 19,7 % | B001 |
| Vse druge družbe | 39,1 % | B999 |

Družba

Stopnja protidampinške dajatve

Dodatna oznaka TARIC

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, LRK; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, LRK

19,7 %

B001

Vse druge družbe

39,1 %

B999

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne stranke predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v roku enega meseca od začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 41, 18.2.2010, str. 6.

2

(3)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

3

(4)  Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti, UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

4

(5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office Nerv- 105, B-1049 Bruselj.

5

---

| 17.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/29

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1043/2010

z dne 15. novembra 2010

o prepovedi ribolova na tabinje v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah VIII in IX s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1359/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010 (2) določa kvote za leti 2009 in 2010. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1359/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010 (2) določa kvote za leti 2009 in 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolovne dejavnosti za navedeni stalež – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolovne dejavnosti za navedeni stalež –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2010 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 352, 31.12.2008, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 45/DSS |
| --- | --- |
| Država članica | Francija |
| Stalež | GFB/89- |
| Vrsta | tabinja (Phycis blennoides) |
| Cona | vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah VIII in IX |
| Datum | 30.9.2010 |

Št.

45/DSS

Država članica

Francija

Stalež

GFB/89-

Vrsta

tabinja (Phycis blennoides)

Cona

vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah VIII in IX

Datum

30.9.2010

---

| 17.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/31

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1044/2010

z dne 15. novembra 2010

o prepovedi ribolova na sluzoglavko v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1359/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010 (2) določa kvote za leti 2009 in 2010. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1359/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010 (2) določa kvote za leti 2009 in 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolovne dejavnosti za navedeni stalež – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolovne dejavnosti za navedeni stalež –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2010 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 352, 31.12.2008, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 32/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Portugalska |
| Stalež | ALF/3X14- |
| Vrsta | sluzoglavka (Beryx spp.) |
| Cona | vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV |
| Datum | 11.8.2010 |

Št.

32/T&Q

Država članica

Portugalska

Stalež

ALF/3X14-

Vrsta

sluzoglavka (Beryx spp.)

Cona

vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV

Datum

11.8.2010

---

| 17.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/33

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1045/2010

z dne 15. novembra 2010

o prepovedi ribolova na atlantskega sleda v vodah EU in mednarodnih vodah con Vb, VIb in VIaN s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolovne dejavnosti za navedeni stalež – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolovne dejavnosti za navedeni stalež –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2010 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2010

Za Komisijo V imene predsednika

Lowri EVANS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 21, 26.1.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 44/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Francija |
| Stalež | HER/5B6ANB |
| Vrsta | atlantski sled (Clupea harengus) |
| Cona | vode EU in mednarodne vode con Vb, VIb in VIaN |
| Datum | 30.9.2010 |

Št.

44/T&Q

Država članica

Francija

Stalež

HER/5B6ANB

Vrsta

atlantski sled (Clupea harengus)

Cona

vode EU in mednarodne vode con Vb, VIb in VIaN

Datum

30.9.2010

---

| 17.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/35

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1046/2010

z dne 15. novembra 2010

o prepovedi ribolova na morsko spako v conah VIIIc, IX in X ter vodah EU cone CECAF 34.1.1 s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolovne dejavnosti za navedeni stalež – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolovne dejavnosti za navedeni stalež –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2010 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 21, 26.1.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 42/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Portugalska |
| Stalež | ANF/8C3411 |
| Vrsta | Morska spaka (Lophiidae) |
| Cona | VIIIc, IX in X; vode EU cone CECAF 34.1.1 |
| Datum | 6.10.2010 |

Št.

42/T&Q

Država članica

Portugalska

Stalež

ANF/8C3411

Vrsta

Morska spaka (Lophiidae)

Cona

VIIIc, IX in X; vode EU cone CECAF 34.1.1

Datum

6.10.2010

---

| 17.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/37

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1047/2010

z dne 15. novembra 2010

o prepovedi ribolova na modrega lenga v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah II, IV in V s plovili, ki plujejo pod zastavo Nizozemske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1359/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010 (2) določa kvote za leti 2009 in 2010. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1359/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010 (2) določa kvote za leti 2009 in 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2010 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 352, 31.12.2008, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 40/DSS |
| --- | --- |
| Država članica | Nizozemska |
| Stalež | BLI/245- |
| Vrsta | modri leng (Molva dypterygia) |
| Cona | vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah II, IV in V |
| Datum | 28.9.2010 |

Št.

40/DSS

Država članica

Nizozemska

Stalež

BLI/245-

Vrsta

modri leng (Molva dypterygia)

Cona

vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah II, IV in V

Datum

28.9.2010

---

| 17.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/39

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1048/2010

z dne 15. novembra 2010

o prepovedi ribolova lenga v coni IIIa; vodah EU con IIIb, IIIc in IIId s plovili, ki plujejo pod zastavo Danske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Uredbi Sveta (EU) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova, (2) so določene kvote za leto 2010. |
| --- | --- |

(1)

V Uredbi Sveta (EU) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova, (2) so določene kvote za leto 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolovne dejavnosti za navedeni stalež – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolovne dejavnosti za navedeni stalež –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2010 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 21, 26.1.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 34/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Danska |
| Stalež | LIN/03. |
| Vrsta | leng (Molva molva) |
| Cona | cona IIIa; vode EU con IIIb, IIIc in IIId |
| Datum | 21.8.2010 |

Št.

34/T&Q

Država članica

Danska

Stalež

LIN/03.

Vrsta

leng (Molva molva)

Cona

cona IIIa; vode EU con IIIb, IIIc in IIId

Datum

21.8.2010

---

| 17.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/41

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1049/2010

z dne 16. novembra 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. novembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 48,9 |
| MA | 70,7 |
| MK | 61,0 |
| ZZ | 60,2 |
| 0707 00 05 | AL | 68,6 |
| EG | 161,4 |
| JO | 174,9 |
| MK | 59,4 |
| TR | 128,1 |
| ZZ | 118,5 |
| 0709 90 70 | MA | 79,5 |
| TR | 148,9 |
| ZZ | 114,2 |
| 0805 20 10 | MA | 64,7 |
| ZA | 145,6 |
| ZZ | 105,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 49,7 |
| TN | 78,6 |
| TR | 57,8 |
| UY | 56,9 |
| ZZ | 60,8 |
| 0805 50 10 | AR | 52,5 |
| TR | 74,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 61,4 |
| 0806 10 10 | BR | 230,8 |
| TR | 141,6 |
| US | 276,9 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 182,1 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 94,2 |
| US | 96,5 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 79,2 |
| 0808 20 50 | CN | 75,1 |
| ZZ | 75,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

48,9

MA

70,7

MK

61,0

ZZ

60,2

0707 00 05

AL

68,6

EG

161,4

JO

174,9

MK

59,4

TR

128,1

ZZ

118,5

0709 90 70

MA

79,5

TR

148,9

ZZ

114,2

0805 20 10

MA

64,7

ZA

145,6

ZZ

105,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

49,7

TN

78,6

TR

57,8

UY

56,9

ZZ

60,8

0805 50 10

AR

52,5

TR

74,7

UY

57,1

ZZ

61,4

0806 10 10

BR

230,8

TR

141,6

US

276,9

ZA

79,2

ZZ

182,1

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

MK

27,2

NZ

94,2

US

96,5

ZA

97,6

ZZ

79,2

0808 20 50

CN

75,1

ZZ

75,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 17.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/43

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1050/2010

z dne 16. novembra 2010

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 1039/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 1039/2010 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (EU) št. 867/2010 za tržno leto 2010/11, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. novembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 259, 1.10.2010, str. 3.

3

(4)  UL L 298, 15.11.2010, str. 49.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 17. novembra 2010

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 49,79 | 2,53 |
| 1701 99 10 (2) | 49,79 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,79 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

55,54

0,00

1701 11 90 (1)

55,54

0,00

1701 12 10 (1)

55,54

0,00

1701 12 90 (1)

55,54

0,00

1701 91 00 (2)

49,79

2,53

1701 99 10 (2)

49,79

0,00

1701 99 90 (2)

49,79

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

SKLEPI

| 17.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/45

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 15. novembra 2010

o priznavanju popolnega delovanja latvijske baze podatkov za goveda

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7782)

(Besedilo v latvijskem jeziku je edino verodostojno)

(2010/692/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (1) in zlasti člena 10(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 6(3) Uredbe (ES) št. 1760/2000 („Uredba“) določa, da lahko države članice, ki imajo računalniško bazo podatkov, za katero Komisija potrdi, da v celoti deluje, določijo, da se potni listi izdajajo le za živali, namenjene trgovini znotraj Unije, in da morajo te živali spremljati njihovi potni listi le, če se premikajo z ozemlja zadevne države članice na ozemlje druge države članice. |
| --- | --- |

(1)

Člen 6(3) Uredbe (ES) št. 1760/2000 („Uredba“) določa, da lahko države članice, ki imajo računalniško bazo podatkov, za katero Komisija potrdi, da v celoti deluje, določijo, da se potni listi izdajajo le za živali, namenjene trgovini znotraj Unije, in da morajo te živali spremljati njihovi potni listi le, če se premikajo z ozemlja zadevne države članice na ozemlje druge države članice.

| (2) | Latvija je Komisiji predložila zahtevek za priznavanje popolnega delovanja baze podatkov, ki v skladu z Uredbo predstavlja del latvijskega sistema za identifikacijo in registracijo govedi. Latvijski organi so Komisiji sporočili tudi ustrezne informacije o skladnosti baze podatkov z določbami člena 5 Uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Latvija je Komisiji predložila zahtevek za priznavanje popolnega delovanja baze podatkov, ki v skladu z Uredbo predstavlja del latvijskega sistema za identifikacijo in registracijo govedi. Latvijski organi so Komisiji sporočili tudi ustrezne informacije o skladnosti baze podatkov z določbami člena 5 Uredbe.

| (3) | Komisija je proučila informacije, ki so jih predložile latvijske oblasti, in po opravljenem pregledu sklenila, da je zahtevek dovolj utemeljen, s pridržkom nekaterih sprememb, za katere so se latvijske oblasti zavezale, da jih bodo izvedle do 30. septembra 2010. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je proučila informacije, ki so jih predložile latvijske oblasti, in po opravljenem pregledu sklenila, da je zahtevek dovolj utemeljen, s pridržkom nekaterih sprememb, za katere so se latvijske oblasti zavezale, da jih bodo izvedle do 30. septembra 2010.

| (4) | Pred 1. oktobrom 2010 so latvijske oblasti potrdile, da so izvedle dodatne ukrepe, s katerimi so zagotovile spoštovanje rokov iz Uredbe za obveščanje o dogodkih, odkrivanje živali, ki so zapustile eno gospodarstvo in niso prispele na drugo gospodarstvo, in njihovo sledenje ter predaja potnih listov, ki spremljajo živali iz drugih držav članic, pristojnim organom ob prihodu. |
| --- | --- |

(4)

Pred 1. oktobrom 2010 so latvijske oblasti potrdile, da so izvedle dodatne ukrepe, s katerimi so zagotovile spoštovanje rokov iz Uredbe za obveščanje o dogodkih, odkrivanje živali, ki so zapustile eno gospodarstvo in niso prispele na drugo gospodarstvo, in njihovo sledenje ter predaja potnih listov, ki spremljajo živali iz drugih držav članic, pristojnim organom ob prihodu.

| (5) | Glede na zgoraj navedeno je primerno priznati popolno delovanje latvijske baze podatkov za goveda od 1. oktobra 2010 – |
| --- | --- |

(5)

Glede na zgoraj navedeno je primerno priznati popolno delovanje latvijske baze podatkov za goveda od 1. oktobra 2010 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Latvijska baza podatkov za goveda se prizna za polno delujočo s 1. oktobrom 2010.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Latvijo.

V Bruslju, 15. novembra 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 204, 11.8.2000, str. 1.

1

---

Popravki

| 17.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/46

---

Popravek Sklepa Sveta 2010/648/EU z dne 14. maja 2010 o podpisu Sporazuma o drugi spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000, kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005, v imenu Evropske unije

(
  Uradni list Evropske unije L 287 z dne 4. novembra 2010
  )

V kazalu vsebine na naslovnici, v naslovu na strani 1 in v sklepnem besedilu na strani 2:

besedilo:

„14. maja 2010“

se glasi:

„14. junija 2010“.

---