# Den Europæiske Unions L 313/2018

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 313 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 61. årgang10. december 2018 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 313

Dansk udgave

Retsforskrifter

61. årgang10. december 2018

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Meddelelse om midlertidig anvendelse af rammeaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Australien på den anden side | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2018/1923 af 7. december 2018 om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 360/2012 for så vidt angår dens anvendelsesperiode (
  1
  ) | 2 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1924 af 7. december 2018 om annullering af registreringen af den beskyttede geografiske betegnelse Mostviertler Birnmost (BGB) | 4 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2018/1925 af 18. september 2018 om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i det associeringsråd, der er oprettet ved Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side, for så vidt angår vedtagelsen af de strategiske prioriteter EU-Tunesien for perioden 2018-2020 | 5 |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2018/1926 af 19. november 2018 om den holdning, som på Den Europæiske Unions vegne skal indtages i Ekspertgruppen vedrørende den Europæiske Overenskomst om Arbejde, der Udføres af det Kørende Personale i International Vejtransport, under De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa | 13 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2018/1927 af 5. december 2018 om interne regler om Europa-Kommissionens behandling af personoplysninger på konkurrenceområdet med hensyn til tilvejebringelse af oplysninger til registrerede og begrænsning af visse rettigheder | 39 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1928 af 6. december 2018 om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Danmark i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
  (meddelt under nummer C(2018) 8081) | 45 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Meddelelse om midlertidig anvendelse af rammeaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Australien på den anden side

1

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) 2018/1923 af 7. december 2018 om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 360/2012 for så vidt angår dens anvendelsesperiode (
  1
  )

1

2

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1924 af 7. december 2018 om annullering af registreringen af den beskyttede geografiske betegnelse Mostviertler Birnmost (BGB)

4

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2018/1925 af 18. september 2018 om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i det associeringsråd, der er oprettet ved Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side, for så vidt angår vedtagelsen af de strategiske prioriteter EU-Tunesien for perioden 2018-2020

5

*

Rådets afgørelse (EU) 2018/1926 af 19. november 2018 om den holdning, som på Den Europæiske Unions vegne skal indtages i Ekspertgruppen vedrørende den Europæiske Overenskomst om Arbejde, der Udføres af det Kørende Personale i International Vejtransport, under De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa

13

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2018/1927 af 5. december 2018 om interne regler om Europa-Kommissionens behandling af personoplysninger på konkurrenceområdet med hensyn til tilvejebringelse af oplysninger til registrerede og begrænsning af visse rettigheder

39

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1928 af 6. december 2018 om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Danmark i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
  (meddelt under nummer C(2018) 8081)

(meddelt under nummer C(2018) 8081)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 10.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 313/1

---

Meddelelse om midlertidig anvendelse af rammeaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Australien på den anden side

Den Europæiske Union og Australien gav den 4. september 2018 hinanden meddelelse om afslutningen af de procedurer, der er nødvendige for midlertidig anvendelse af rammeaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Australien på den anden side (1). Fra den 4. oktober 2018 kan Australien og Unionen derfor ved gensidig aftale midlertidigt anvende bestemte bestemmelser i aftalen, jf. aftalens artikel 61, stk. 2.

1

I henhold til artikel 2 i Rådets afgørelse (EU) 2017/1546 af 29. september 2016 om undertegnelse på Unionens vegne og midlertidig anvendelse af rammeaftalen anvendes følgende bestemmelser midlertidigt af Unionen og Australien, dog kun i det omfang de omfatter spørgsmål, der henhører under Unionens kompetence, herunder spørgsmål, der henhører under Unionens kompetence i forbindelse med fastlæggelse og gennemførelse af en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik:

| — | Artikel 3 (»Politisk dialog«) |
| --- | --- |

—

Artikel 3 (»Politisk dialog«)

| — | Artikel 10 (»Samarbejde i regionale og internationale organisationer«) |
| --- | --- |

—

Artikel 10 (»Samarbejde i regionale og internationale organisationer«)

| — | Artikel 56 (»Det blandede udvalg«) med undtagelse af stk. 3, litra g) og h) |
| --- | --- |

—

Artikel 56 (»Det blandede udvalg«) med undtagelse af stk. 3, litra g) og h)

| — | Afsnit X (»Afsluttende bestemmelser«) med undtagelse af artikel 61, stk. 1 og 3, for så vidt som det er nødvendigt med henblik på at sikre midlertidig anvendelse af de bestemmelser i aftalen, der er nævnt i de tre første led. |
| --- | --- |

—

Afsnit X (»Afsluttende bestemmelser«) med undtagelse af artikel 61, stk. 1 og 3, for så vidt som det er nødvendigt med henblik på at sikre midlertidig anvendelse af de bestemmelser i aftalen, der er nævnt i de tre første led.

---

(1)  
  EUT L 237 af 15.9.2017, s. 7.

1

---

FORORDNINGER

| 10.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 313/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 313/2

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2018/1923

af 7. december 2018

om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 360/2012 for så vidt angår dens anvendelsesperiode

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EU) 2015/1588 af 13. juli 2015 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for horisontal statsstøtte (1), særlig artikel 2, stk. 1,

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Statsstøtte, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge Kommissionens forordning (EU) nr. 360/2012 (2) anses støtte under en vis grænseværdi ydet til virksomheder, der udfører en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, ikke for at opfylde alle kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1, og er derfor ikke omfattet af anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at den opfylder visse betingelser. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge Kommissionens forordning (EU) nr. 360/2012 (2) anses støtte under en vis grænseværdi ydet til virksomheder, der udfører en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, ikke for at opfylde alle kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1, og er derfor ikke omfattet af anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at den opfylder visse betingelser.

| (2) | Forordning (EU) nr. 360/2012 udløber den 31. december 2018. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EU) nr. 360/2012 udløber den 31. december 2018.

| (3) | På grundlag af Kommissionens erfaringer med at anvende forordning (EU) nr. 360/2012 synes begrundelserne for indrømmelsen af sådanne kompenserende foranstaltninger fra anmeldelsespligten stadig at være gyldige, og betingelserne på grundlag af hvilke omfanget og indholdet af forordning (EU) nr. 360/2012 fastsattes til ikke at have ændret sig væsentligt. Ved forordningen skabes retssikkerhed, og de administrative byrder mindskes med hensyn til de minimis-støtteforanstaltninger ydet til virksomheder, der udfører tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. Ændringer bør på nuværende tidspunkt undgås for at sikre kontinuitet og undgå stigende omkostninger til efterlevelse for de berørte tjenesteydere. |
| --- | --- |

(3)

På grundlag af Kommissionens erfaringer med at anvende forordning (EU) nr. 360/2012 synes begrundelserne for indrømmelsen af sådanne kompenserende foranstaltninger fra anmeldelsespligten stadig at være gyldige, og betingelserne på grundlag af hvilke omfanget og indholdet af forordning (EU) nr. 360/2012 fastsattes til ikke at have ændret sig væsentligt. Ved forordningen skabes retssikkerhed, og de administrative byrder mindskes med hensyn til de minimis-støtteforanstaltninger ydet til virksomheder, der udfører tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. Ændringer bør på nuværende tidspunkt undgås for at sikre kontinuitet og undgå stigende omkostninger til efterlevelse for de berørte tjenesteydere.

| (4) | Anvendelsesperioden for forordning (EU) nr. 360/2012 bør derfor forlænges med to år. |
| --- | --- |

(4)

Anvendelsesperioden for forordning (EU) nr. 360/2012 bør derfor forlænges med to år.

| (5) | Forordning (EU) nr. 360/2012 bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EU) nr. 360/2012 bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I artikel 5 i forordning (EU) nr. 360/2012 ændres datoen »den 31. december 2018« til »den 31. december 2020«.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 31. december 2018.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. december 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 248 af 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EU) nr. 360/2012 af 25. april 2012 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte ydet til virksomheder, der udfører tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (EUT L 114 af 26.4.2012, s. 8).

2

---

| 10.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 313/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 313/4

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1924

af 7. december 2018

om annullering af registreringen af den beskyttede geografiske betegnelse »Mostviertler Birnmost« (BGB)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 54, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 7, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (2) finder proceduren i artikel 49-52 i forordning (EU) nr. 1151/2012 tilsvarende anvendelse på annullering af en registrering, som omhandlet i artikel 54, stk. 1, i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 7, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (2) finder proceduren i artikel 49-52 i forordning (EU) nr. 1151/2012 tilsvarende anvendelse på annullering af en registrering, som omhandlet i artikel 54, stk. 1, i nævnte forordning.

| (2) | Ansøgningen om annullering af registreringen af den beskyttede geografiske betegnelse (BGB) »Mostviertler Birnmost« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3), jf. artikel 50, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, sammenholdt med artikel 7, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014. |
| --- | --- |

(2)

Ansøgningen om annullering af registreringen af den beskyttede geografiske betegnelse (BGB) »Mostviertler Birnmost« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3), jf. artikel 50, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, sammenholdt med artikel 7, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014.

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal registreringen af betegnelsen »Mostviertler Birnmost« (BGB) i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser annulleres. |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal registreringen af betegnelsen »Mostviertler Birnmost« (BGB) i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser annulleres.

| (4) | I henhold til artikel 54, stk. 1, sidste afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 vedtages sådanne annulleringer efter undersøgelsesproceduren i artikel 57, stk. 2, i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 54, stk. 1, sidste afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 vedtages sådanne annulleringer efter undersøgelsesproceduren i artikel 57, stk. 2, i nævnte forordning.

| (5) | Den i denne forordning fastsatte foranstaltning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Kvalitetspolitikken for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(5)

Den i denne forordning fastsatte foranstaltning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Kvalitetspolitikken for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Registreringen af betegnelsen »Mostviertler Birnmost« (BGB) annulleres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. december 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 af 18. december 2013 om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 med hensyn til fastlæggelsen af EU-symboler for beskyttede oprindelsesbetegnelser, beskyttede geografiske betegnelser og garanterede traditionelle specialiteter og med hensyn til visse regler om oprindelse, visse procedureregler og visse yderligere overgangsbestemmelser (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17).

2

(3)  
  EUT C 62 af 17.2.2018, s. 15.

3

---

AFGØRELSER

| 10.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 313/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 313/5

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2018/1925

af 18. september 2018

om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i det associeringsråd, der er oprettet ved Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side, for så vidt angår vedtagelsen af de strategiske prioriteter EU-Tunesien for perioden 2018-2020

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 217 sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til fælles forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side (1) (i det følgende benævnt »Euro-Middelhavs-aftalen«) blev undertegnet den 17. juli 1995 og trådte i kraft den 1. marts 1998. |
| --- | --- |

(1)

Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side (1) (i det følgende benævnt »Euro-Middelhavs-aftalen«) blev undertegnet den 17. juli 1995 og trådte i kraft den 1. marts 1998.

| (2) | Euro-Middelhavs-aftalens artikel 80 giver det associeringsråd, der er oprettet ved Euro-Middelhavs-aftalen, beføjelse til at træffe passende afgørelser med henblik på virkeliggørelse af aftalens mål. |
| --- | --- |

(2)

Euro-Middelhavs-aftalens artikel 80 giver det associeringsråd, der er oprettet ved Euro-Middelhavs-aftalen, beføjelse til at træffe passende afgørelser med henblik på virkeliggørelse af aftalens mål.

| (3) | I overensstemmelse med Euro-Middelhavs-aftalens artikel 90 træffer parterne alle fornødne almindelige eller særlige foranstaltninger for at opfylde deres forpligtelser i henhold til Euro-Middelhavs-aftalen, og de drager omsorg for, at aftalens mål virkeliggøres. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med Euro-Middelhavs-aftalens artikel 90 træffer parterne alle fornødne almindelige eller særlige foranstaltninger for at opfylde deres forpligtelser i henhold til Euro-Middelhavs-aftalen, og de drager omsorg for, at aftalens mål virkeliggøres.

| (4) | I Rådets konklusioner af 14. december 2015 blev den fælles meddelelse fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Europa-Kommissionen af 18. november 2015 om revision af den europæiske naboskabspolitik hilst velkommen. Rådet bekræftede deri bl.a. sin hensigt om at indlede en ny fase af dialog med sine partnere i 2016, der vil kunne føre til opstilling af nye partnerskabsprioriteter, hvor det er hensigtsmæssigt, med fokus på aftalte prioriteter og interesser. |
| --- | --- |

(4)

I Rådets konklusioner af 14. december 2015 blev den fælles meddelelse fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Europa-Kommissionen af 18. november 2015 om revision af den europæiske naboskabspolitik hilst velkommen. Rådet bekræftede deri bl.a. sin hensigt om at indlede en ny fase af dialog med sine partnere i 2016, der vil kunne føre til opstilling af nye partnerskabsprioriteter, hvor det er hensigtsmæssigt, med fokus på aftalte prioriteter og interesser.

| (5) | I Rådets konklusioner af 17. oktober 2016 blev den fælles meddelelse fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Europa-Kommissionen af 29. september 2016 om øget EU-støtte til Tunesien hilst velkommen. Rådet gentager heri sit tilsagn om at støtte overgangen i Tunesien og understreger den helt særlige situation i Tunesien og EU's strategiske interesse i at støtte udviklingen af et stærkt, demokratisk og stabilt Tunesien som naboland samt behovet for, at de politiske fremskridt ledsages af økonomiske fremskridt af samme omfang, og tilskynder i denne forbindelse til en mobilisering af alle EU's tilgængelige instrumenter og et øget engagement fra EU og dets medlemsstater i tæt samarbejde med de tunesiske myndigheder. |
| --- | --- |

(5)

I Rådets konklusioner af 17. oktober 2016 blev den fælles meddelelse fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Europa-Kommissionen af 29. september 2016 om øget EU-støtte til Tunesien hilst velkommen. Rådet gentager heri sit tilsagn om at støtte overgangen i Tunesien og understreger den helt særlige situation i Tunesien og EU's strategiske interesse i at støtte udviklingen af et stærkt, demokratisk og stabilt Tunesien som naboland samt behovet for, at de politiske fremskridt ledsages af økonomiske fremskridt af samme omfang, og tilskynder i denne forbindelse til en mobilisering af alle EU's tilgængelige instrumenter og et øget engagement fra EU og dets medlemsstater i tæt samarbejde med de tunesiske myndigheder.

| (6) | Unionen og Republikken Tunesien bør arbejde sammen om at nå deres fælles mål som fastlagt inden for rammerne af de strategiske prioriteter. Udviklingen af et fremgangsrigt og stabilt tunesisk demokrati er af gensidig strategisk interesse. |
| --- | --- |

(6)

Unionen og Republikken Tunesien bør arbejde sammen om at nå deres fælles mål som fastlagt inden for rammerne af de strategiske prioriteter. Udviklingen af et fremgangsrigt og stabilt tunesisk demokrati er af gensidig strategisk interesse.

| (7) | Samtidig med at Unionen og Republikken Tunesien tager fat på de mest presserende udfordringer, bør de fortsat forfølge hovedmålene med deres langsigtede partnerskab og navnlig arbejde på at skabe fremtidsudsigter for de unge, fremskynde socioøkonomiske reformer og videreføre og styrke den demokratiske overgangsproces. |
| --- | --- |

(7)

Samtidig med at Unionen og Republikken Tunesien tager fat på de mest presserende udfordringer, bør de fortsat forfølge hovedmålene med deres langsigtede partnerskab og navnlig arbejde på at skabe fremtidsudsigter for de unge, fremskynde socioøkonomiske reformer og videreføre og styrke den demokratiske overgangsproces.

| (8) | Den holdning, som Unionen skal indtage i associeringsrådet for så vidt angår vedtagelsen af de strategiske prioriteter EU-Tunesien for perioden 2018-2020 bør derfor baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse — |
| --- | --- |

(8)

Den holdning, som Unionen skal indtage i associeringsrådet for så vidt angår vedtagelsen af de strategiske prioriteter EU-Tunesien for perioden 2018-2020 bør derfor baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den Europæiske Unions holdning i det associeringsråd, der er oprettet ved Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side, for så vidt angår vedtagelsen af de strategiske prioriteter EU-Tunesien for perioden 2018-2020 baseres på det udkast til Associeringsrådets afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. september 2018.

På Rådets vegne

G. BLÜMEL

Formand

---

(1)  
  EFT L 97 af 30.3.1998, s. 2.

1

---

UDKAST TIL

AFGØRELSE Nr. 1/2018 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET EU-TUNESIEN

den ...

om vedtagelse af de strategiske prioriteter EU-Tunesien for perioden 2018-2020

ASSOCIERINGSRÅDET EU-TUNESIEN HAR —

under henvisning til Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side (i det følgende benævnt »Euro-Middelhavs-aftalen«) blev undertegnet den 17. juli 1995 og trådte i kraft den 1. marts 1998. |
| --- | --- |

(1)

Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side (i det følgende benævnt »Euro-Middelhavs-aftalen«) blev undertegnet den 17. juli 1995 og trådte i kraft den 1. marts 1998.

| (2) | Euro-Middelhavs-aftalens artikel 80 giver associeringsrådet beføjelse til at træffe passende afgørelser med henblik på virkeliggørelse af aftalens mål. |
| --- | --- |

(2)

Euro-Middelhavs-aftalens artikel 80 giver associeringsrådet beføjelse til at træffe passende afgørelser med henblik på virkeliggørelse af aftalens mål.

| (3) | I overensstemmelse med Euro-Middelhavs-aftalens artikel 90 træffer parterne alle fornødne almindelige eller særlige foranstaltninger for at opfylde deres forpligtelser i henhold til aftalen, og de drager omsorg for, at aftalens mål virkeliggøres. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med Euro-Middelhavs-aftalens artikel 90 træffer parterne alle fornødne almindelige eller særlige foranstaltninger for at opfylde deres forpligtelser i henhold til aftalen, og de drager omsorg for, at aftalens mål virkeliggøres.

| (4) | I forbindelse med revisionen af den europæiske naboskabspolitik i 2016 blev det foreslået at indlede en ny fase med gensidigt engagement mellem partnerne for at øge ejerskabsfølelsen hos begge parter. |
| --- | --- |

(4)

I forbindelse med revisionen af den europæiske naboskabspolitik i 2016 blev det foreslået at indlede en ny fase med gensidigt engagement mellem partnerne for at øge ejerskabsfølelsen hos begge parter.

| (5) | Unionen og Republikken Tunesien har besluttet at konsolidere deres privilegerede partnerskab ved at fastlægge et sæt strategiske prioriteter for perioden 2018-2020 med henblik på at støtte og styrke Republikken Tunesiens modstandsdygtighed og stabilitet. |
| --- | --- |

(5)

Unionen og Republikken Tunesien har besluttet at konsolidere deres privilegerede partnerskab ved at fastlægge et sæt strategiske prioriteter for perioden 2018-2020 med henblik på at støtte og styrke Republikken Tunesiens modstandsdygtighed og stabilitet.

| (6) | Parterne i Euro-Middelhavs-aftalen bør blive enige om teksten til de strategiske prioriteter, som er et konkret udtryk for det privilegerede partnerskab mellem EU og Tunesien for perioden 2018-2020. Disse prioriteter bør understøtte gennemførelsen af Euro-Middelhavs-aftalen og koncentrere samarbejdet om fælles interesser, der er fastlagt i fællesskab — |
| --- | --- |

(6)

Parterne i Euro-Middelhavs-aftalen bør blive enige om teksten til de strategiske prioriteter, som er et konkret udtryk for det privilegerede partnerskab mellem EU og Tunesien for perioden 2018-2020. Disse prioriteter bør understøtte gennemførelsen af Euro-Middelhavs-aftalen og koncentrere samarbejdet om fælles interesser, der er fastlagt i fællesskab —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Associeringsrådet vedtager de strategiske prioriteter EU-Tunesien for perioden 2018-2020, der findes i dokumentet med titlen »Konsolidering af det privilegerede partnerskab mellem EU og Tunesien: de strategiske prioriteter for perioden 2018-2020«, der findes i bilaget, og henstiller, at parterne gennemfører dem.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i ...

På Associeringsrådet EU-Tunesiens vegne

...

Formand

---

(1)  
  EFT L 97 af 30.3.1998, s. 2.

1

---

BILAG

Konsolidering af det privilegerede partnerskab mellem EU og Tunesien: strategiske prioriteter for perioden 2018-2020

1.   Indledning

Tunesien har med sin forankring i det europæiske område truffet et strategisk valg, og det er af gensidig strategisk interesse, at der udvikles et fremgangsrigt og stabilt tunesisk demokrati i EU's naboskabsområde.

Det privilegerede partnerskab mellem EU og Tunesien er enestående og afspejler dynamikken i de bilaterale forbindelser og den fælles ambition om at udvikle disse forbindelser med henblik på at knytte Tunesien endnu tættere til det europæiske område. Det langsigtede mål er at udvikle en ambitiøs model for de fremtidige forbindelser efter 2020, der som målestok har de realiserede fremskridt, og som fuldt ud udnytter de muligheder for tilnærmelse, som den europæiske naboskabspolitik frembyder i perioden 2018-2020.

Inden for rammerne af det privilegerede partnerskab har Tunesien fuldt ud forpligtet sig til at gennemføre de reformer, der er nødvendige for en bæredygtig socioøkonomisk udvikling i landet, og til at skabe varige fremskridt i forbindelse med overgangen til demokrati. Den Europæiske Union er klar over, at Tunesien står over for store udfordringer og problemer, og bekræfter derfor sit tilsagn om at støtte den hurtigst mulige gennemførelse af disse reformer.

De strategiske prioriteter, der er fastsat i dette dokument, afspejler det konkrete privilegerede partnerskab i perioden 2018-2020. Et centralt aspekt af begge parters indsats vil være at skabe fremtidsudsigter for de unge. Der vil blive lagt vægt på at fremskynde de socioøkonomiske reformer, herunder ved at forbedre erhvervsklimaet, og på at indgå en vidtgående og bred frihandelsaftale. Det er fortsat vigtigt at konsolidere demokratiet, navnlig at håndhæve forfatningen af 2014 effektivt og sikre en god regeringsførelse. De to parter vil styrke deres samarbejde om sikkerhed og terrorbekæmpelse og inden for migration og mobilitet med afslutningen af forhandlingerne om visumlempelse og tilbagetagelse og Tunesiens stadig mere aktive deltagelse i de europæiske programmer. Disse bestræbelser ledsages af en politisk dialog på højt niveau og af dialogen med civilsamfundet, ligesom partnerskabet synliggøres.

Disse prioriteter er baseret på den tunesiske femårige udviklingsplan 2016-2020 (1) og på den fælles meddelelse »Øget EU-støtte til Tunesien«
   (2).

2.   Strategiske prioriteter for det privilegerede partnerskab mellem EU og Tunesien i perioden 2018-2020

Ungdomspartnerskab

EU og Tunesien betragter fremtidsudsigterne for de unge som et vigtigt mål, hvilket afspejles i »Ungdomspartnerskabet mellem EU og Tunesien«, som den tunesiske præsident og den højtstående repræsentant/næstformanden lancerede den 1. december 2016. For bedre at imødekomme de unge tuneseres behov bør der skabes større sammenhæng med de igangværende og kommende foranstaltninger. EU og Tunesien har på grundlag af den indledte dialog om gennemførelse af dette partnerskab forpligtet sig til at intensivere foranstaltningerne med henblik på at fremme unges beskæftigelse og beskæftigelsesegnethed, mobiliteten og de unges øgede deltagelse i det offentlige og politiske liv, navnlig i lokale initiativer. Beskæftigelsesegnethed forudsætter, at uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet reformeres, at der skabes en tættere forbindelse mellem den private sektor og uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne, og at de innovative initiativer, som iværksættes af unge, særlig inden for nye teknologier og kultur, fremmes og støttes. Et centralt element i partnerskabet er støtte til udvikling af en national tunesisk ungdomsstrategi og en styrkelse af de institutioner og organisationer, der beskæftiger sig med unge.

Som et supplement til denne indsats for ungdommen vil begge parter arbejde på følgende strategiske prioriteter:

| 2.1. | Inkluderende og bæredygtig socioøkonomisk udvikling
  De politiske fremskridt er kun holdbare, hvis de suppleres af økonomiske fremskridt af samme omfang. Henset til den skrøbelige socioøkonomiske situation i Tunesien med høj arbejdsløshed (særlig blandt unge, som har afsluttet en universitetsuddannelse) og store regionale og sociale forskelle vil et af nøglemålene være at bidrage til en genopretning af den tunesiske økonomi, at gøre den mere konkurrencedygtig og forskelligartet og at omlægge den på en inkluderende og bæredygtig måde, samtidig med at de internationale forpligtelser inden for miljøbeskyttelse og klimaændringer overholdes. EU vil fortsat støtte og fremme strukturreformer.
  Foranstaltningerne inden for socioøkonomisk udvikling vil nærmere bestemt fokusere på følgende forpligtelser:






  — | forbedring af erhvervsklimaet og støtte til udviklingen af erhvervssektoren og de private investeringer, navnlig gennem: i) forenkling og lempelse af de administrative procedurer, som virksomhederne er underlagt, ii) forbedring af adgangen til finansiering og iii) relancering af de offentlige og private investeringer – særlig en effektiv anvendelse af loven om investeringer fra 2016 og loven om omarbejdning af skattefordelsordningen fra 2017 under hensyntagen til de skadelige bestemmelser i form af skattefordele, der skal fjernes |
| --- | --- | --- |

2.1.

Inkluderende og bæredygtig socioøkonomisk udvikling

De politiske fremskridt er kun holdbare, hvis de suppleres af økonomiske fremskridt af samme omfang. Henset til den skrøbelige socioøkonomiske situation i Tunesien med høj arbejdsløshed (særlig blandt unge, som har afsluttet en universitetsuddannelse) og store regionale og sociale forskelle vil et af nøglemålene være at bidrage til en genopretning af den tunesiske økonomi, at gøre den mere konkurrencedygtig og forskelligartet og at omlægge den på en inkluderende og bæredygtig måde, samtidig med at de internationale forpligtelser inden for miljøbeskyttelse og klimaændringer overholdes. EU vil fortsat støtte og fremme strukturreformer.

Foranstaltningerne inden for socioøkonomisk udvikling vil nærmere bestemt fokusere på følgende forpligtelser:

—

forbedring af erhvervsklimaet og støtte til udviklingen af erhvervssektoren og de private investeringer, navnlig gennem: i) forenkling og lempelse af de administrative procedurer, som virksomhederne er underlagt, ii) forbedring af adgangen til finansiering og iii) relancering af de offentlige og private investeringer – særlig en effektiv anvendelse af loven om investeringer fra 2016 og loven om omarbejdning af skattefordelsordningen fra 2017 under hensyntagen til de skadelige bestemmelser i form af skattefordele, der skal fjernes

| — | der vil ligeledes blive lagt vægt på aktivt at fremme iværksættervirksomhed og udvikling af små og mellemstore virksomheder/mikrovirksomheder |
| --- | --- |

—

der vil ligeledes blive lagt vægt på aktivt at fremme iværksættervirksomhed og udvikling af små og mellemstore virksomheder/mikrovirksomheder

| — | fastlæggelse og gennemførelse af manglende sektorspecifikke strategier, f.eks. inden for turistsektoren |
| --- | --- |

—

fastlæggelse og gennemførelse af manglende sektorspecifikke strategier, f.eks. inden for turistsektoren

| — | forbedring af miljøbeskyttelsen og af forvaltningen af naturressourcerne (herunder vand), navnlig via gennemførelse af den nationale strategi for en grøn økonomi og opfyldelse af Tunesiens internationale forpligtelser i forbindelse med klimaændringer (fastsat nationalt bidrag), en blå økonomi og fiskeressourcerne |
| --- | --- |

—

forbedring af miljøbeskyttelsen og af forvaltningen af naturressourcerne (herunder vand), navnlig via gennemførelse af den nationale strategi for en grøn økonomi og opfyldelse af Tunesiens internationale forpligtelser i forbindelse med klimaændringer (fastsat nationalt bidrag), en blå økonomi og fiskeressourcerne

| — | forbedring af konkurrenceevnen inden for de traditionelle sektorer og vækstsektorer inden for industri og landbrug — navnlig gennem støtte til innovation og ved at sikre en bæredygtig forvaltning af ressourcerne — og spredning af eksportmarkederne |
| --- | --- |

—

forbedring af konkurrenceevnen inden for de traditionelle sektorer og vækstsektorer inden for industri og landbrug — navnlig gennem støtte til innovation og ved at sikre en bæredygtig forvaltning af ressourcerne — og spredning af eksportmarkederne

| — | udvikling af energisektoren, herunder gennem sammenkobling af elektricitetssystemer i EU og Tunesien, og fremme af vedvarende energi og energieffektivitet |
| --- | --- |

—

udvikling af energisektoren, herunder gennem sammenkobling af elektricitetssystemer i EU og Tunesien, og fremme af vedvarende energi og energieffektivitet

| — | udvikling af et sikkert, bæredygtigt og effektivt transportsystem via standarder for harmoniseret transport og et integreret multimodalt net med henblik på at fremme forbindelserne syd-syd og nord-syd |
| --- | --- |

—

udvikling af et sikkert, bæredygtigt og effektivt transportsystem via standarder for harmoniseret transport og et integreret multimodalt net med henblik på at fremme forbindelserne syd-syd og nord-syd

| — | konsolidering af systemet til forvaltning af de offentlige finanser gennem vedtagelse og gennemførelse af en ny organisk budgetlov, reform af revisionen af de offentlige regnskaber og forbedret forvaltning af de offentlige virksomheder. Gennemførelse af en skattereform (forenkling af skattesystemet, skattemæssig retfærdighed, decentralisering, modernisering af forvaltningen, bekæmpelse af skatteunddragelse og opfyldelse af relevante internationale forpligtelser) er en afgørende fase i en mere inkluderende udvikling i landet. Af andre vigtige aspekter kan nævnes støtte til de igangværende bankreformer og til den nationale strategi for finansiel inklusion 2017-2021 vedrørende adgang til og anvendelse og kvalitet af tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

konsolidering af systemet til forvaltning af de offentlige finanser gennem vedtagelse og gennemførelse af en ny organisk budgetlov, reform af revisionen af de offentlige regnskaber og forbedret forvaltning af de offentlige virksomheder. Gennemførelse af en skattereform (forenkling af skattesystemet, skattemæssig retfærdighed, decentralisering, modernisering af forvaltningen, bekæmpelse af skatteunddragelse og opfyldelse af relevante internationale forpligtelser) er en afgørende fase i en mere inkluderende udvikling i landet. Af andre vigtige aspekter kan nævnes støtte til de igangværende bankreformer og til den nationale strategi for finansiel inklusion 2017-2021 vedrørende adgang til og anvendelse og kvalitet af tjenesteydelser

| — | gennemførelse af decentraliseringsprocessen med henblik på at udvikle offentlige tjenester og sociale infrastrukturer (navnlig inden for uddannelse, kultur, sundhed, vand og spildevandsbortskaffelse), der lever op til lokalsamfundenes behov, og fremskyndelse af udviklingen af regionerne i det indre af landet — et fælles tilsagn fra de to parter om gradvist at nedbringe de socioøkonomiske forskelle. |
| --- | --- |

—

gennemførelse af decentraliseringsprocessen med henblik på at udvikle offentlige tjenester og sociale infrastrukturer (navnlig inden for uddannelse, kultur, sundhed, vand og spildevandsbortskaffelse), der lever op til lokalsamfundenes behov, og fremskyndelse af udviklingen af regionerne i det indre af landet — et fælles tilsagn fra de to parter om gradvist at nedbringe de socioøkonomiske forskelle.

Med henblik på at fremskynde de sociale fremskridt forpligter begge parter sig til fortsat at fremme:

| — | beskæftigelsen, navnlig via gennemførelse af reformer med henblik på at opnå lige adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet i overensstemmelse med behovene på arbejdsmarkedet inden for rammerne af en aktiv politik for integration på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

—

beskæftigelsen, navnlig via gennemførelse af reformer med henblik på at opnå lige adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet i overensstemmelse med behovene på arbejdsmarkedet inden for rammerne af en aktiv politik for integration på arbejdsmarkedet

| — | en integreret og effektiv tunesisk politik for social inklusion og en effektiv social sikring, navnlig gennem en forbedring af de relevante offentlige organers kapacitet med henblik på at støtte de reformer, som Tunesien har indledt inden for social samhørighed, og gennemførelse af artikel 67 i associeringsaftalen EU-Tunesien om koordinering af de sociale sikringsordninger og garanti for anvendelse af ligebehandlingsprincippet inden for sociallovgivningen |
| --- | --- |

—

en integreret og effektiv tunesisk politik for social inklusion og en effektiv social sikring, navnlig gennem en forbedring af de relevante offentlige organers kapacitet med henblik på at støtte de reformer, som Tunesien har indledt inden for social samhørighed, og gennemførelse af artikel 67 i associeringsaftalen EU-Tunesien om koordinering af de sociale sikringsordninger og garanti for anvendelse af ligebehandlingsprincippet inden for sociallovgivningen

| — | den inkluderende sociale dialog med henblik på at øge kapaciteten til at udligne de socioøkonomiske ubalancer, nedbringe de sociale spændinger og fremme en reel social fred — og dermed også forbedre landets muligheder for at tiltrække udenlandske investeringer. |
| --- | --- |

—

den inkluderende sociale dialog med henblik på at øge kapaciteten til at udligne de socioøkonomiske ubalancer, nedbringe de sociale spændinger og fremme en reel social fred — og dermed også forbedre landets muligheder for at tiltrække udenlandske investeringer.

Begge parter er fortsat fuldt engageret i forhandlingerne om en vidtgående og bred frihandelsaftale og er nået til enighed om en konkret handlingsplan for 2018, der gør det muligt at opnå fremskridt med henblik på at fremskynde forhandlingerne således, at disse kan afsluttes snarest muligt. EU og Tunesien vil fortsat arbejde på at modernisere den tunesiske økonomi til gavn for alle, herunder de mest ugunstigt stillede regioner og lokalsamfund, og på at sætte skub i jobskabelsen, særlig for de unge. Begge parter forpligter sig til at øge Tunesiens økonomiske integration på det europæiske marked og i Maghreb-regionen.

For at styrke innovationens og forskningens bidrag til den økonomiske, sociale og regionale udvikling arbejder EU og Tunesien på at integrere Tunesien i det europæiske forskningsrum, navnlig ved at fremme videregående uddannelser og forbedre regeringsførelsen, mekanismerne til nyttiggørelse af den offentlige forskning samt overførslerne af teknologi mellem de akademiske kredse og erhvervslivet.

| 2.2. | Demokrati, god regeringsførelse og menneskerettigheder
  EU og Tunesien vil fortsat lægge særlig vægt på den demokratiske reformproces og på fremme af god regeringsførelse og retsstatsprincippet, på respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og på styrkelse af civilsamfundets rolle og deltagelse. Begge parter vil fortsat fremme den politiske reformproces via en effektiv håndhævelse af forfatningen og overholdelse af Tunesiens internationale forpligtelser.
  De vigtigste aspekter inden for god regeringsførelse og respekt for retsstatsprincippet omfatter navnlig:






  — | styrkelse af den parlamentariske institution samt oprettelse og effektiv gennemførelse af uafhængige instanser |
| --- | --- | --- |

2.2.

Demokrati, god regeringsførelse og menneskerettigheder

EU og Tunesien vil fortsat lægge særlig vægt på den demokratiske reformproces og på fremme af god regeringsførelse og retsstatsprincippet, på respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og på styrkelse af civilsamfundets rolle og deltagelse. Begge parter vil fortsat fremme den politiske reformproces via en effektiv håndhævelse af forfatningen og overholdelse af Tunesiens internationale forpligtelser.

De vigtigste aspekter inden for god regeringsførelse og respekt for retsstatsprincippet omfatter navnlig:

—

styrkelse af den parlamentariske institution samt oprettelse og effektiv gennemførelse af uafhængige instanser

| — | oprettelse af en forfatningsdomstol |
| --- | --- |

—

oprettelse af en forfatningsdomstol

| — | konsolidering af en demokratisk, gennemsigtig og uafhængig valgprocedure |
| --- | --- |

—

konsolidering af en demokratisk, gennemsigtig og uafhængig valgprocedure

| — | bekæmpelse af korruption og svindel, herunder gennem støtte til den nationale enhed for korruptionsbekæmpelse |
| --- | --- |

—

bekæmpelse af korruption og svindel, herunder gennem støtte til den nationale enhed for korruptionsbekæmpelse

| — | reform af retssystemet, herunder tilnærmelse til de internationale standarder, bl.a. Europarådets standarder |
| --- | --- |

—

reform af retssystemet, herunder tilnærmelse til de internationale standarder, bl.a. Europarådets standarder

| — | gennemførelse af en strategi for reform og modernisering af den offentlige forvaltning, der skal omfatte en forbedring af tjenesteydelserne på centralt og lokalt plan, indførelse af en beslutningsproces, der er baseret på efterprøvede oplysninger, forenkling af de administrative procedurer og udvikling af den digitale forvaltning |
| --- | --- |

—

gennemførelse af en strategi for reform og modernisering af den offentlige forvaltning, der skal omfatte en forbedring af tjenesteydelserne på centralt og lokalt plan, indførelse af en beslutningsproces, der er baseret på efterprøvede oplysninger, forenkling af de administrative procedurer og udvikling af den digitale forvaltning

| — | støtte til decentraliseringsprocessen, herunder forbedring af de lokale forvaltningers kapacitet og budgetter, navnlig i forbindelse med de kommunale valg i maj 2018, og styrkelse af civilsamfundsorganisationerne, deres rolle og deres bidrag til beslutningsprocessen samt forbedring af borgernes, navnlig de unges, deltagelse i det politiske liv og i beslutningsprocessen. |
| --- | --- |

—

støtte til decentraliseringsprocessen, herunder forbedring af de lokale forvaltningers kapacitet og budgetter, navnlig i forbindelse med de kommunale valg i maj 2018, og styrkelse af civilsamfundsorganisationerne, deres rolle og deres bidrag til beslutningsprocessen samt forbedring af borgernes, navnlig de unges, deltagelse i det politiske liv og i beslutningsprocessen.

De vigtigste aspekter inden for respekt for og fremme af menneskerettighederne omfatter:

| — | afslutning af harmoniseringen af lovgivningen med forfatningen og de internationale standarder, Tunesiens samarbejde i multilaterale organisationer og opfyldelse af de forpligtelser, der er indgået i forbindelse med den universelle regelmæssige gennemgang |
| --- | --- |

—

afslutning af harmoniseringen af lovgivningen med forfatningen og de internationale standarder, Tunesiens samarbejde i multilaterale organisationer og opfyldelse af de forpligtelser, der er indgået i forbindelse med den universelle regelmæssige gennemgang

| — | støtte til bestræbelserne på at bekæmpe alle former for forskelsbehandling, tortur (herunder opfyldelse af de forpligtelser, der er indgået inden for rammerne af Torturkomitéen) og til at beskytte sårbare grupper og fremme kvinders, børns og migranters rettigheder |
| --- | --- |

—

støtte til bestræbelserne på at bekæmpe alle former for forskelsbehandling, tortur (herunder opfyldelse af de forpligtelser, der er indgået inden for rammerne af Torturkomitéen) og til at beskytte sårbare grupper og fremme kvinders, børns og migranters rettigheder

| — | støtte til Tunesiens pionerindsats for at bekæmpe vold mod kvinder, sikre fuld ligestilling mellem mænd og kvinder og fremme kvinders rolle på alle områder, navnlig i det økonomiske og politiske liv |
| --- | --- |

—

støtte til Tunesiens pionerindsats for at bekæmpe vold mod kvinder, sikre fuld ligestilling mellem mænd og kvinder og fremme kvinders rolle på alle områder, navnlig i det økonomiske og politiske liv

| — | beskyttelse af ytringsfriheden og foreningsfriheden |
| --- | --- |

—

beskyttelse af ytringsfriheden og foreningsfriheden

| — | ret til beskyttelse af personoplysninger |
| --- | --- |

—

ret til beskyttelse af personoplysninger

| — | respekt for menneskerettighederne på sikkerhedsområdet. |
| --- | --- |

—

respekt for menneskerettighederne på sikkerhedsområdet.

| 2.3. | Tilnærmelse mellem befolkningerne, mobilitet og migration
  Tilnærmelsen mellem det tunesiske samfund og det europæiske samfund udgør en vigtig del af det privilegerede partnerskab og er baseret på øgede udvekslinger mellem befolkninger, samfund og kulturer. Denne mobilitetsdimension har særlig betydning i forbindelse med gennemførelsen af ungdomspartnerskabet. Hjørnestenene i disse bestræbelser vil være Tunesiens faktiske tilknytning til Horisont 2020 og landets deltagelse i Et Kreativt Europa og Erasmus+.
  En samordnet forvaltning af migration er en politisk prioritet for såvel Tunesien som EU. Begge parter forpligter sig til at intensivere dialogen og samarbejdet, navnlig med gennemførelsen af mobilitetspartnerskabet, bekæmpelsen af de grundlæggende årsager til irregulær migration og Europas vilje til at støtte oprettelsen af et tunesisk asylsystem. Dette samarbejde, der også afspejler disse problematikkers regionale dimension, vil omfatte:






  — | gennemførelse af Tunesiens nationale migrationsstrategi, der ligeledes omfatter asyl og international beskyttelse, herunder indførelse af en passende lovramme |
| --- | --- | --- |

2.3.

Tilnærmelse mellem befolkningerne, mobilitet og migration

Tilnærmelsen mellem det tunesiske samfund og det europæiske samfund udgør en vigtig del af det privilegerede partnerskab og er baseret på øgede udvekslinger mellem befolkninger, samfund og kulturer. Denne mobilitetsdimension har særlig betydning i forbindelse med gennemførelsen af ungdomspartnerskabet. Hjørnestenene i disse bestræbelser vil være Tunesiens faktiske tilknytning til Horisont 2020 og landets deltagelse i Et Kreativt Europa og Erasmus+.

En samordnet forvaltning af migration er en politisk prioritet for såvel Tunesien som EU. Begge parter forpligter sig til at intensivere dialogen og samarbejdet, navnlig med gennemførelsen af mobilitetspartnerskabet, bekæmpelsen af de grundlæggende årsager til irregulær migration og Europas vilje til at støtte oprettelsen af et tunesisk asylsystem. Dette samarbejde, der også afspejler disse problematikkers regionale dimension, vil omfatte:

—

gennemførelse af Tunesiens nationale migrationsstrategi, der ligeledes omfatter asyl og international beskyttelse, herunder indførelse af en passende lovramme

| — | afslutning af forhandlingerne om tilbagetagelsesaftaler og visumlempelse |
| --- | --- |

—

afslutning af forhandlingerne om tilbagetagelsesaftaler og visumlempelse

| — | god forvaltning af den lovlige migration baseret på en bedre koordinering med EU's medlemsstater med respekt for deres kompetencer, herunder via indførelse af pilotordninger for mobilitet og en bedre integrering af migranterne i værtslandene |
| --- | --- |

—

god forvaltning af den lovlige migration baseret på en bedre koordinering med EU's medlemsstater med respekt for deres kompetencer, herunder via indførelse af pilotordninger for mobilitet og en bedre integrering af migranterne i værtslandene

| — | støtte til at mobilisere tunesere i udlandet i forbindelse med investeringer i innovative sektorer i Tunesien |
| --- | --- |

—

støtte til at mobilisere tunesere i udlandet i forbindelse med investeringer i innovative sektorer i Tunesien

| — | støtte til at forebygge illegal migration, navnlig ved at indarbejde migrationsspørgsmålene bedre i udviklingsstrategierne; dette indebærer ligeledes en øget grænseforvaltning og oplysningskampagner om risiciene i forbindelse med illegal migration |
| --- | --- |

—

støtte til at forebygge illegal migration, navnlig ved at indarbejde migrationsspørgsmålene bedre i udviklingsstrategierne; dette indebærer ligeledes en øget grænseforvaltning og oplysningskampagner om risiciene i forbindelse med illegal migration

| — | støtte til forebyggelsesforanstaltninger og foranstaltninger til bekæmpelse af smugling af migranter og menneskehandel, herunder ved at spore og retsforfølge kriminelle netværk |
| --- | --- |

—

støtte til forebyggelsesforanstaltninger og foranstaltninger til bekæmpelse af smugling af migranter og menneskehandel, herunder ved at spore og retsforfølge kriminelle netværk

| — | forbedring af samarbejdet om tilbagesendelse og tilbagetagelse, herunder ved at støtte en bæredygtig genintegrering af tunesere, der vender tilbage. |
| --- | --- |

—

forbedring af samarbejdet om tilbagesendelse og tilbagetagelse, herunder ved at støtte en bæredygtig genintegrering af tunesere, der vender tilbage.

| 2.4. | Sikkerhed og terrorbekæmpelse
  EU og Tunesien står over for fælles sikkerhedsmæssige udfordringer, som kræver en fælles indsats fra begge parters side, og som skal løses i overensstemmelse med de fælles værdier om demokrati og respekt for menneskerettigheder.
  Tunesien agter at gennemføre sin overordnede og multisektorielle strategi for bekæmpelse af terrorisme og voldelig ekstremisme. De prioriterede områder for samarbejdet omfatter:






  — | gennemførelse af den nationale strategi for bekæmpelse af terrorisme, navnlig ved at forbedre og modernisere lovgivningen og de sikkerhedsmæssige og retlige institutioner med fuld respekt for de demokratiske værdier, der er nedfældet i forfatningen |
| --- | --- | --- |

2.4.

Sikkerhed og terrorbekæmpelse

EU og Tunesien står over for fælles sikkerhedsmæssige udfordringer, som kræver en fælles indsats fra begge parters side, og som skal løses i overensstemmelse med de fælles værdier om demokrati og respekt for menneskerettigheder.

Tunesien agter at gennemføre sin overordnede og multisektorielle strategi for bekæmpelse af terrorisme og voldelig ekstremisme. De prioriterede områder for samarbejdet omfatter:

—

gennemførelse af den nationale strategi for bekæmpelse af terrorisme, navnlig ved at forbedre og modernisere lovgivningen og de sikkerhedsmæssige og retlige institutioner med fuld respekt for de demokratiske værdier, der er nedfældet i forfatningen

| — | fremskyndelse af gennemførelsen af støtteprogrammet for reform og modernisering af sikkerhedssektoren, herunder sikkerhedsstyrkernes ansvarlighed, og uddybning af dette samarbejde med afsæt i de allerede opnåede fremskridt |
| --- | --- |

—

fremskyndelse af gennemførelsen af støtteprogrammet for reform og modernisering af sikkerhedssektoren, herunder sikkerhedsstyrkernes ansvarlighed, og uddybning af dette samarbejde med afsæt i de allerede opnåede fremskridt

| — | bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af organiseret kriminalitet og terrorisme, herunder en effektiv gennemførelse af den handlingsplan, der er aftalt med Den Finansielle Aktionsgruppe |
| --- | --- |

—

bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af organiseret kriminalitet og terrorisme, herunder en effektiv gennemførelse af den handlingsplan, der er aftalt med Den Finansielle Aktionsgruppe

| — | udvikling af en generel politik for forebyggelse af radikalisering |
| --- | --- |

—

udvikling af en generel politik for forebyggelse af radikalisering

| — | udenlandske kombattanter, der vender tilbage |
| --- | --- |

—

udenlandske kombattanter, der vender tilbage

| — | udvikling af en politik for bistand til og beskyttelse af ofre for terrorisme |
| --- | --- |

—

udvikling af en politik for bistand til og beskyttelse af ofre for terrorisme

| — | bekæmpelse af organiseret kriminalitet, navnlig handel med skydevåben og narkotika |
| --- | --- |

—

bekæmpelse af organiseret kriminalitet, navnlig handel med skydevåben og narkotika

| — | støtte til gennemførelsen af den nationale strategi for grænsesikkerhed |
| --- | --- |

—

støtte til gennemførelsen af den nationale strategi for grænsesikkerhed

| — | øget samarbejde med Den Europæiske Unions kompetente agenturer og |
| --- | --- |

—

øget samarbejde med Den Europæiske Unions kompetente agenturer og

| — | samarbejde om håndtering og forebyggelse af risici og katastrofer. |
| --- | --- |

—

samarbejde om håndtering og forebyggelse af risici og katastrofer.

Den Europæiske Union vil i øvrigt fortsat deltage fuldt ud i gruppen G7+6, der varetager koordineringen mellem Tunesiens vigtigste partnere.

Desuden vil andre områder af partnerskabet inden for sikkerhed og forsvar blive udviklet.

3.   Vejen til styrkelse af det privilegerede partnerskab mellem EU og Tunesien

Den betydning, som begge parter tillægger deres indbyrdes forbindelser, vil fortsat komme til udtryk i omfanget af politiske kontakter og regelmæssige besøg som led i en bredere politisk dialog, hvor der fokuseres på alle emner af fælles interesse, herunder regionale og globale spørgsmål. Den regionale dimension af disse drøftelser skal styrkes. Begge parter fremhæver i denne forbindelse betydningen af deres samarbejde inden for rammerne af Middelhavsunionen. Ud over de eksisterende dialoger vil begge parter arbejde for, at der afholdes møder på højt plan mellem EU og Tunesien, og at de tunesiske ministre kan deltage i visse uformelle tematiske møder med medlemmerne af Rådet for Den Europæiske Union. Begge parter opfordrer til parlamentarisk samarbejde mellem Europa-Parlamentet og det tunesiske parlament.

Associeringsaftalens organer (associeringsrådet, associeringsudvalget og de tekniske underudvalg) vil fortsat være privilegerede fora for drøftelser om en effektiv gennemførelse af partnerskabet. EU og Tunesien forpligter sig til at øge effektiviteten og merværdien af deres arbejde og til så vidt muligt at samle arbejdet under store prioriterede temaer, der er i overensstemmelse med de strategiske prioriteter.

Tunesien har foreslået en køreplan for at gøre de ovenfor anførte prioriteter mere håndgribelige, og EU har godkendt denne. Dette offentligt tilgængelige dokument omfatter de mest presserende foranstaltninger (lovgivningsmæssige, strategiske og operationelle), der er nødvendige for en socioøkonomisk genopretning af landet. Denne køreplan er en fleksibel og operationel mekanisme for gennemførelse af halvårlig kontrol.

EU har inden for rammerne af den fælles meddelelse forpligtet sig til at øge sin økonomiske bistand til Tunesien via naboskabsinstrumentet betydeligt. EU og Tunesien vil arbejde på at udnytte de eksisterende finansielle muligheder optimalt, herunder nye instrumenter som f.eks. EU's plan for eksterne investeringer, ved at udnytte komplementariteten og løftestangsvirkningerne mellem EU-støtten og de lån, som de finansielle institutioner yder. Begge parter forpligter sig til at styrke synergivirkningerne mellem den politiske dialog og dialogen på sektorplan og gennemførelsen af det finansielle samarbejde. De vil ligeledes arbejde på at styrke mekanismerne for koordinering og dialog med de finansielle partnere og internationale donorer, idet Tunesien har ansvaret for såvel fastsættelse af prioriteterne som gennemførelse af disse.

Endelig forpligter begge parter sig til at øge synligheden af den strategiske forbindelse mellem EU og Tunesien og til bedre at oplyse befolkningerne på begge sider af Middelhavet om de fordele, som samarbejdet medfører.

---

(1)  Denne plan omfatter en ny udviklingsmodel for en bæredygtig og inkluderende vækst og fokuserer på følgende fem prioriterede områder: i) god regeringsførelse, reform af forvaltningen og bekæmpelse af korruption, ii) overgang fra en økonomi med lave omkostninger til et økonomisk center, iii) menneskelig udvikling og social inklusion, iv) konkretisering af regionernes ambitioner og v) grøn økonomi, der er et centralt element i bæredygtig udvikling.

(2)  Denne meddelelse fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Europa-Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet (JOIN(2016) 47 final af 29. september 2016) fokuserer på følgende fem hovedelementer: i) fremme af god forvaltningspraksis og af reformen af den offentlige forvaltning, ii) styrkelse af det levende civilsamfunds rolle, iii) investeringer i fremtiden: oprettelse af arbejdspladser og fremme af en bæredygtig socioøkonomisk udvikling, iv) udjævning af forskelle i hele samfundet, v) støtte til håndteringen af de sikkerhedsmæssige udfordringer og vi) fælles bestræbelser på at opnå en bedre styring af migration og mobilitet.

---

| 10.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 313/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 313/13

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2018/1926

af 19. november 2018

om den holdning, som på Den Europæiske Unions vegne skal indtages i Ekspertgruppen vedrørende den Europæiske Overenskomst om Arbejde, der Udføres af det Kørende Personale i International Vejtransport, under De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 91 sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den europæiske overenskomst om arbejde, der udføres af det kørende personale i international vejtransport, (AETR) (1) trådte i kraft den 5. januar 1976. |
| --- | --- |

(1)

Den europæiske overenskomst om arbejde, der udføres af det kørende personale i international vejtransport, (AETR) (1) trådte i kraft den 5. januar 1976.

| (2) | De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UNECE) har nedsat en AETR-ekspertgruppe inden for rammerne af AETR. Denne gruppe har bemyndigelse til at udarbejde og forelægge forslag om ændring af AETR til UNECE's Arbejdsgruppe vedrørende Vejtransport. |
| --- | --- |

(2)

De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UNECE) har nedsat en AETR-ekspertgruppe inden for rammerne af AETR. Denne gruppe har bemyndigelse til at udarbejde og forelægge forslag om ændring af AETR til UNECE's Arbejdsgruppe vedrørende Vejtransport.

| (3) | AETR-Ekspertgruppen drøfter i øjeblikket ændringer af AETR på grundlag af et EU-forslag efter en holdning på Unionens vegne, der med henblik herpå blev vedtaget ved Rådets afgørelse (EU) 2016/1877 (2). En yderligere ændring af AETR synes nødvendig for at sikre, at kontraherende parter i AETR, der ikke er EU-medlemsstater, kan deltage i udvekslingen af oplysninger om førerkort på grundlag af harmoniserede sikkerheds- og databeskyttelsesstandarder. |
| --- | --- |

(3)

AETR-Ekspertgruppen drøfter i øjeblikket ændringer af AETR på grundlag af et EU-forslag efter en holdning på Unionens vegne, der med henblik herpå blev vedtaget ved Rådets afgørelse (EU) 2016/1877 (2). En yderligere ændring af AETR synes nødvendig for at sikre, at kontraherende parter i AETR, der ikke er EU-medlemsstater, kan deltage i udvekslingen af oplysninger om førerkort på grundlag af harmoniserede sikkerheds- og databeskyttelsesstandarder.

| (4) | Europa-Parlamentets og Rådets Forordning (EU) nr. 165/2014 (3) forpligter medlemsstaterne til at sammenkoble deres nationale elektroniske registre over førerkort gennem meddelelsessystemet Telematics Network for the Exchange of Information Concerning the Issuing of Tachograph Cards (TACHOnet) eller, ved brug af et kompatibelt system, til at sikre, at udveksling af elektroniske data med alle andre medlemsstater er mulig via meddelelsessystemet TACHOnet. TACHOnet er en platform til udveksling af oplysninger om førerkort mellem medlemsstaterne med henblik på at sikre, at førere ikke er indehaver af mere end ét førerkort. |
| --- | --- |

(4)

Europa-Parlamentets og Rådets Forordning (EU) nr. 165/2014 (3) forpligter medlemsstaterne til at sammenkoble deres nationale elektroniske registre over førerkort gennem meddelelsessystemet Telematics Network for the Exchange of Information Concerning the Issuing of Tachograph Cards (TACHOnet) eller, ved brug af et kompatibelt system, til at sikre, at udveksling af elektroniske data med alle andre medlemsstater er mulig via meddelelsessystemet TACHOnet. TACHOnet er en platform til udveksling af oplysninger om førerkort mellem medlemsstaterne med henblik på at sikre, at førere ikke er indehaver af mere end ét førerkort.

| (5) | For at opnå paneuropæisk harmonisering inden for elektronisk udveksling af oplysninger om førerkort er det nødvendigt, at TACHOnet anvendes som fælles platform af alle kontraherende parter i AETR. |
| --- | --- |

(5)

For at opnå paneuropæisk harmonisering inden for elektronisk udveksling af oplysninger om førerkort er det nødvendigt, at TACHOnet anvendes som fælles platform af alle kontraherende parter i AETR.

| (6) | Forbindelsen til meddelelsessystemet TACHOnet oprettes i øjeblikket enten direkte gennem en transeuropæisk tjeneste for telematik mellem myndigheder (TESTA) eller indirekte gennem en medlemsstat, der allerede er tilsluttet TESTA. Da TESTA er tjenester, der er begrænset til EU-medlemsstater og -institutioner, kan kontraherende parter i AETR, der ikke er EU-medlemsstater, kun tilslutte sig TACHOnet indirekte. |
| --- | --- |

(6)

Forbindelsen til meddelelsessystemet TACHOnet oprettes i øjeblikket enten direkte gennem en transeuropæisk tjeneste for telematik mellem myndigheder (TESTA) eller indirekte gennem en medlemsstat, der allerede er tilsluttet TESTA. Da TESTA er tjenester, der er begrænset til EU-medlemsstater og -institutioner, kan kontraherende parter i AETR, der ikke er EU-medlemsstater, kun tilslutte sig TACHOnet indirekte.

| (7) | Kommissionen har for nylig vurderet de indirekte forbindelser til meddelelsessystemet TACHOnet og konkluderet, at de ikke har det samme sikkerhedsniveau som TESTA. Der er navnlig ikke tilstrækkelig garanti for ægtheden, integriteten og fortroligheden af de oplysninger, der udveksles gennem indirekte forbindelser. Indirekte forbindelser til TACHOnet bør derfor erstattes af sikre forbindelser. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har for nylig vurderet de indirekte forbindelser til meddelelsessystemet TACHOnet og konkluderet, at de ikke har det samme sikkerhedsniveau som TESTA. Der er navnlig ikke tilstrækkelig garanti for ægtheden, integriteten og fortroligheden af de oplysninger, der udveksles gennem indirekte forbindelser. Indirekte forbindelser til TACHOnet bør derfor erstattes af sikre forbindelser.

| (8) | eDelivery er et netværk af knudepunkter for digital kommunikation, der er udviklet af Kommissionen, hvor alle deltagere på nationalt plan bliver et knudepunkt og anvender standardiserede transportprotokoller og sikkerhedspolitikker. eDelivery er et fleksibelt værktøj, der kan tilpasses hver enkelt specifik tjeneste. |
| --- | --- |

(8)

eDelivery er et netværk af knudepunkter for digital kommunikation, der er udviklet af Kommissionen, hvor alle deltagere på nationalt plan bliver et knudepunkt og anvender standardiserede transportprotokoller og sikkerhedspolitikker. eDelivery er et fleksibelt værktøj, der kan tilpasses hver enkelt specifik tjeneste.

| (9) | eDelivery anvender bredt implementerede sikkerhedsteknologier, såsom Public Key Infrastructure (PKI), for at sikre ægtheden, integriteten og fortroligheden af de udvekslede oplysninger. Adgang til TACHOnet for kontraherende parter i AETR, der ikke er EU-medlemsstater, bør gives ved hjælp af eDelivery. |
| --- | --- |

(9)

eDelivery anvender bredt implementerede sikkerhedsteknologier, såsom Public Key Infrastructure (PKI), for at sikre ægtheden, integriteten og fortroligheden af de udvekslede oplysninger. Adgang til TACHOnet for kontraherende parter i AETR, der ikke er EU-medlemsstater, bør gives ved hjælp af eDelivery.

| (10) | De kontraherende parter i AETR bør følge en særlig procedure for at modtage de digitale certifikater og de respektive elektroniske nøgler, der giver adgang til TACHOnet. |
| --- | --- |

(10)

De kontraherende parter i AETR bør følge en særlig procedure for at modtage de digitale certifikater og de respektive elektroniske nøgler, der giver adgang til TACHOnet.

| (11) | Forbindelsen til TACHOnet ved hjælp af eDelivery indebærer, at de kontraherende parter i AETR er forpligtet til at sikre, at de elektroniske nøgler og certifikater, der giver adgang til systemet, er beskyttet og ikke kan anvendes af uautoriserede parter. De kontraherende parter i AETR bør ligeledes sikre, at nøgler, der er omfattet af certifikater, som er udløbet, ikke længere anvendes. |
| --- | --- |

(11)

Forbindelsen til TACHOnet ved hjælp af eDelivery indebærer, at de kontraherende parter i AETR er forpligtet til at sikre, at de elektroniske nøgler og certifikater, der giver adgang til systemet, er beskyttet og ikke kan anvendes af uautoriserede parter. De kontraherende parter i AETR bør ligeledes sikre, at nøgler, der er omfattet af certifikater, som er udløbet, ikke længere anvendes.

| (12) | Det er nødvendigt at garantere beskyttelsen af personoplysninger, der er tilgængelige for parterne via TACHOnet, i overensstemmelse med konventionen af 28. januar 1981 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger. |
| --- | --- |

(12)

Det er nødvendigt at garantere beskyttelsen af personoplysninger, der er tilgængelige for parterne via TACHOnet, i overensstemmelse med konventionen af 28. januar 1981 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger.

| (13) | Nationale myndigheder, der er tilsluttet TACHOnet, har pligt til at gennemføre de relevante tekniske implementeringer for at sikre, at TACHOnet-systemet opfylder høje præstationskrav. Det er Kommissionens opgave at udforme de test, der bekræfter, at disse præstationskrav opfyldes, og at implementere dem i samarbejde med de kompetente nationale myndigheder. |
| --- | --- |

(13)

Nationale myndigheder, der er tilsluttet TACHOnet, har pligt til at gennemføre de relevante tekniske implementeringer for at sikre, at TACHOnet-systemet opfylder høje præstationskrav. Det er Kommissionens opgave at udforme de test, der bekræfter, at disse præstationskrav opfyldes, og at implementere dem i samarbejde med de kompetente nationale myndigheder.

| (14) | I sin dom af 31. marts 1971 i sag 22/70 (4) fastslog Den Europæiske Unions Domstol, at arbejde, der udføres af det kørende personale i vejtransport, er et område, der henhører under Unionens eksterne kompetence. Denne kompetence er siden blevet udøvet i talrige retsakter vedtaget af Unionen, herunder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 (5) og (EU) nr. 165/2014. Da genstanden for AETR falder ind under anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 561/2006, har Unionen enekompetence til at forhandle og indgå enhver relevant aftale og ændringer dertil. |
| --- | --- |

(14)

I sin dom af 31. marts 1971 i sag 22/70 (4) fastslog Den Europæiske Unions Domstol, at arbejde, der udføres af det kørende personale i vejtransport, er et område, der henhører under Unionens eksterne kompetence. Denne kompetence er siden blevet udøvet i talrige retsakter vedtaget af Unionen, herunder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 (5) og (EU) nr. 165/2014. Da genstanden for AETR falder ind under anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 561/2006, har Unionen enekompetence til at forhandle og indgå enhver relevant aftale og ændringer dertil.

| (15) | Forslag, der er fremsat af de kontraherende parter kan, hvis de accepteres af AETR-Ekspertgruppen, indebære en ændring af AETR, efter at der er indledt og gennemført en procedure for revision af AETR. Når forslagene er accepteret af AETR-Ekspertgruppen, er EU-medlemsstaterne som kontraherende parter i AETR som næste skridt forpligtet til at samarbejde om at bruge ordningen for revision af AETR i overensstemmelse med pligten til loyalt samarbejde i henhold til artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, og på grundlag af en rådsafgørelse i henhold til artikel 218, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, alt efter hvad der er relevant. De foreslåede ændringer af AETR træder først i kraft, når revisionen af AETR er afsluttet. |
| --- | --- |

(15)

Forslag, der er fremsat af de kontraherende parter kan, hvis de accepteres af AETR-Ekspertgruppen, indebære en ændring af AETR, efter at der er indledt og gennemført en procedure for revision af AETR. Når forslagene er accepteret af AETR-Ekspertgruppen, er EU-medlemsstaterne som kontraherende parter i AETR som næste skridt forpligtet til at samarbejde om at bruge ordningen for revision af AETR i overensstemmelse med pligten til loyalt samarbejde i henhold til artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, og på grundlag af en rådsafgørelse i henhold til artikel 218, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, alt efter hvad der er relevant. De foreslåede ændringer af AETR træder først i kraft, når revisionen af AETR er afsluttet.

| (16) | Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, som på Unionens vegne skal indtages i AETR-Ekspertgruppen, da ændringen af AETR bliver bindende for Unionen. |
| --- | --- |

(16)

Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, som på Unionens vegne skal indtages i AETR-Ekspertgruppen, da ændringen af AETR bliver bindende for Unionen.

| (17) | Da Unionen ikke er kontraherende part i AETR, og dens status ikke gør det muligt for den at informere om de foreslåede ændringer, bør medlemsstaterne i Unionens interesse meddele de foreslåede ændringer til AETR-Ekspertgruppen i en ånd af loyalt samarbejde for at fremme opfyldelsen af Unionens målsætninger. |
| --- | --- |

(17)

Da Unionen ikke er kontraherende part i AETR, og dens status ikke gør det muligt for den at informere om de foreslåede ændringer, bør medlemsstaterne i Unionens interesse meddele de foreslåede ændringer til AETR-Ekspertgruppen i en ånd af loyalt samarbejde for at fremme opfyldelsen af Unionens målsætninger.

| (18) | Unionens holdning skal fremføres i fællesskab af dens medlemsstater, der er medlemmer af AETR-Ekspertgruppen og af Arbejdsgruppe vedrørende Vejtransport — |
| --- | --- |

(18)

Unionens holdning skal fremføres i fællesskab af dens medlemsstater, der er medlemmer af AETR-Ekspertgruppen og af Arbejdsgruppe vedrørende Vejtransport —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, som på Unionens vegne skal indtages i Ekspertgruppen vedrørende den Europæiske Overenskomst om Arbejde, der Udføres af det Kørende Personale i International Vejtransport (AETR), er at støtte de foreslåede ændringer af AETR som fastsat i det dokument, der er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Den holdning, der er omhandlet i artikel 1, fremføres i fællesskab af de af EU-medlemsstaterne, der er kontraherende parter i AETR.

Der kan aftales formelle og mindre ændringer af den i artikel 1 omhandlede holdning, uden at holdningen skal ændres.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. november 2018.

På Rådets vegne

E. KÖSTINGER

Formand

---

(1)  
  EFT L 95 af 8.4.1978, s. 1.

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2016/1877 af 17. oktober 2016 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i ekspertgruppen vedrørende den europæiske overenskomst om arbejde, der udføres af det kørende personale i international vejtransport (AETR), og i Arbejdsgruppen vedrørende Vejtransport under De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (EUT L 288 af 22.10.2016, s. 49).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 165/2014 af 4. februar 2014 om takografer inden for vejtransport, om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 om kontrolapparatet inden for vejtransport og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 om harmonisering af visse sociale bestemmelser inden for vejtransport (EUT L 60 af 28.2.2014, s. 1).

3

(4)  ECLI:EU:C:1971:32.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 af 15. marts 2006 om harmonisering af visse sociale bestemmelser inden for vejtransport og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 og (EF) nr. 2135/98 samt ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 (EUT L 102 af 11.4.2006, s. 1).

5

---

BILAG

NYT TILLÆG TIL AETR-OVERENSKOMSTEN

Tillæg 4

TACHOnet-specifikationer

1.   Anvendelsesområde og formål

1.1.   Dette tillæg fastlægger betingelserne for forbindelsen til TACHOnet for kontraherende parter i AETR-overenskomsten gennem eDelivery.

1.2.   Kontraherende parter, der tilslutter sig TACHOnet gennem eDelivery, skal overholde bestemmelserne i dette tillæg.

2.   Definitioner

a)   »kontraherende part« eller »part«: enhver kontraherende part i AETR-overenskomsten

b)   »eDelivery«: tjenesten udviklet af Kommissionen, der gør det muligt at sende data mellem tredjeparter ad elektronisk vej og dokumenterer behandlingen af de sendte data, herunder leverer bevis for afsendelse og modtagelse af dataene, og som beskytter de sendte data mod risikoen for uautoriseret ændring

c)   »TACHOnet«: systemet til elektronisk udveksling af informationer om førerkort mellem de kontraherende parter som omhandlet i artikel 31, stk. 2, i forordning (EU) nr. 165/2014.

d)   »central hub«: det informationssystem, der gør det muligt at route TACHOnet-meddelelser mellem anmodende og besvarende parter

e)   »anmodende part«: den kontraherende part, der afgiver en TACHOnet-anmodning eller -meddelelse, som derefter routes af den centrale hub til den relevante besvarende part

f)   »besvarende part«: den kontraherende part, som TACHOnet-anmodningen eller -meddelelsen er rettet til

g)   »kortudstedende myndighed« eller »CIA«: den enhed, en kontraherende part har bemyndiget til at udstede og administrere takografkort.

3.   Generelt ansvar

3.1.   Ingen af de kontraherende parter kan indgå aftale om adgang til TACHOnet på vegne af en anden part eller på anden måde repræsentere den anden kontraherende part på grundlag af dette tillæg. Ingen af de kontraherende parter kan fungere som den anden kontraherende parts underleverandør i forbindelse med de aktiviteter, der er omhandlet i dette tillæg.

3.2.   De kontraherende parter giver adgang til deres nationale register over førerkort via TACHOnet, på den måde og med det serviceniveau, der er fastlagt i undertillæg 4.6.

3.3.   De kontraherende parter underretter straks hinanden, hvis de observerer forstyrrelser eller fejl inden for deres ansvarsområde, som kan bringe den normale drift af TACHOnet i fare.

3.4.   Parterne udpeger hver især kontaktpersoner til TACHOnet og oplyser AETR-sekretariatet om disse. Enhver ændring i kontaktpunkter oplyses skriftligt til AETR-sekretariatet.

4.   Test med henblik på forbindelse til TACHOnet

4.1.   En kontraherende parts forbindelse til TACHOnet etableres efter en vellykket afslutning af test af forbindelse, integration og ydeevne i overensstemmelse med Kommissionens instrukser og under dennes tilsyn.

4.2.   Hvis de indledende test ikke bestås, kan Kommissionen midlertidigt stille testfasen i bero. Testene genoptages, når den kontraherende part har givet Kommissionen meddelelse om vedtagelsen af de nødvendige tekniske forbedringer på nationalt plan, som muliggør en vellykket gennemførelse af de indledende test.

4.3.   De indledende test varer maksimalt seks måneder.

5.   Sikker arkitektur

5.1.   TACHOnet-meddelelsernes fortrolighed, integritet og uafviselighed sikres af den sikre TACHOnet-arkitektur.

5.2.   Den sikre TACHOnet-arkitektur baseres på en Public Key Infrastructure (PKI) oprettet af Kommissionen; kravene til PKI'en er fastsat i undertillæg 4.8 og 4.9.

5.3.   Følgende enheder inddrages i den sikre TACHOnet-arkitektur:

| a) | Certificeringsenhed: ansvarlig for generering af de digitale certifikater, som leveres af registreringsenheden til de kontraherende parters nationale myndigheder (via betroede kurerer udpeget af disse), samt for etablering af den tekniske infrastruktur for udstedelse, tilbagekaldelse og fornyelse af digitale certifikater. |
| --- | --- |

a)

Certificeringsenhed: ansvarlig for generering af de digitale certifikater, som leveres af registreringsenheden til de kontraherende parters nationale myndigheder (via betroede kurerer udpeget af disse), samt for etablering af den tekniske infrastruktur for udstedelse, tilbagekaldelse og fornyelse af digitale certifikater.

| b) | Domæneejer: ansvarlig for driften af den centrale hub som omhandlet i undertillæg 4.1, og for valideringen og koordineringen af den sikre TACHOnet-arkitektur. |
| --- | --- |

b)

Domæneejer: ansvarlig for driften af den centrale hub som omhandlet i undertillæg 4.1, og for valideringen og koordineringen af den sikre TACHOnet-arkitektur.

| c) | Registreringsenhed: ansvarlig for registrering og godkendelse af anmodninger om udstedelse, tilbagekaldelse og fornyelse af digitale certifikater og for verificering af de betroede kurerers identitet. |
| --- | --- |

c)

Registreringsenhed: ansvarlig for registrering og godkendelse af anmodninger om udstedelse, tilbagekaldelse og fornyelse af digitale certifikater og for verificering af de betroede kurerers identitet.

| d) | Betroet kurer: den person, der er udpeget af de nationale myndigheder, og som er ansvarlig for at overdrage den offentlige nøgle til registreringsenheden og for at få det pågældende certifikat, der genereres af certificeringsenheden. |
| --- | --- |

d)

Betroet kurer: den person, der er udpeget af de nationale myndigheder, og som er ansvarlig for at overdrage den offentlige nøgle til registreringsenheden og for at få det pågældende certifikat, der genereres af certificeringsenheden.

| e) | Den kontraherende parts nationale myndighed, som:






  i) | genererer de private nøgler og de tilsvarende offentlige nøgler, som skal være omfattet af de certifikater, der genereres af certificeringsenheden |
| --- | --- | --- |

e)

Den kontraherende parts nationale myndighed, som:

i)

genererer de private nøgler og de tilsvarende offentlige nøgler, som skal være omfattet af de certifikater, der genereres af certificeringsenheden

| ii) | anmoder certificeringsenheden om de digitale certifikater |
| --- | --- |

ii)

anmoder certificeringsenheden om de digitale certifikater

| iii) | udpeger den betroede kurer. |
| --- | --- |

iii)

udpeger den betroede kurer.

5.4.   Certificeringsenheden og registreringsenheden udpeges af Kommissionen.

5.5.   Enhver kontraherende part, der tilslutter sig TACHOnet, skal anmode om udstedelse af et digitalt certifikat i henhold til undertillæg 4.9 med henblik på at kunne underskrive og kryptere en TACHOnet-meddelelse.

5.6.   Et certifikat kan trækkes tilbage i henhold til undertillæg 4.9.

6.   Databeskyttelse og tavshedspligt

6.1.   Parterne skal i overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen på internationalt og nationalt plan og navnlig konventionen om beskyttelse af personer i forbindelse med automatisk behandling af personoplysninger vedtage alle nødvendige tekniske og organisatoriske foranstaltninger med henblik på at sikre TACHOnet-dataenes sikkerhed og forhindre ændring eller tab af eller uautoriseret behandling af eller adgang til disse data (navnlig meddelelsernes ægthed, datafortrolighed, sporbarhed, integritet, tilgængelighed, afviselighed og sikkerhed).

6.2.   Parterne beskytter hver især deres egne nationale systemer mod ulovlig brug, ondsindet kode, vira, uautoriseret indtrængen i computersystemer, brud på datasikkerheden, ulovlig manipulation af data og andre lignende handlinger fra tredjeparters side. Parterne er enige om at anvende kommercielt rimelige metoder til at undgå overførsel af vira, tidsbomber, orme eller lignende genstande samt andre programmeringsrutiner, der kan forstyrre den anden parts computersystemer.

7.   Omkostninger

7.1.   De kontraherende parter afholder egne udviklings- og driftsomkostninger i forbindelse med deres egne datasystemer og procedurer, i det omfang det er nødvendigt for at opfylde forpligtelserne i henhold til dette tillæg.

7.2.   De tjenester, der er angivet i undertillæg 4.1, og som leveres af den centrale hub, stilles til rådighed vederlagsfrit.

8.   Underentreprise

8.1.   Parterne kan give enhver af tjenesterne, som de er ansvarlige for i henhold til dette tillæg, i underentreprise.

8.2.   En sådan underentreprise fritager ikke parten for det ansvar, der påhviler den i henhold til dette tillæg, herunder ansvaret for at sikre et passende serviceniveau i henhold til undertillæg 4.6.

Undertillæg 4.1

Generelle aspekter af TACHOnet

1.   Generel beskrivelse

TACHOnet er et elektronisk system til udveksling af informationer om førerkort mellem kontraherende parter i AETR-overenskomsten. TACHOnet router anmodninger om information fra de anmodende parter til de besvarende parter, samt svar fra sidstnævnte til førstnævnte. Kontraherende parter, der er en del af TACHOnet, kobler deres nationale registre over førerkort til systemet.

2.   Arkitektur

Meddelelsessystemet TACHOnet består af følgende dele:

| 2.1. | En central hub, som er i stand til at modtage en anmodning fra den anmodende part, validere anmodningen og behandle den ved at videresende den til de besvarende parter. Den centrale hub afventer svar fra hver af de besvarende parter, samler alle svarene og videresender det samlede svar til den anmodende part. |
| --- | --- |

2.1.

En central hub, som er i stand til at modtage en anmodning fra den anmodende part, validere anmodningen og behandle den ved at videresende den til de besvarende parter. Den centrale hub afventer svar fra hver af de besvarende parter, samler alle svarene og videresender det samlede svar til den anmodende part.

| 2.2. | Parternes nationale systemer, som er udstyret med en grænseflade, der både kan sende anmodninger til den centrale hub og modtage svar på disse. Nationale systemer kan bruge egenudviklet eller kommerciel software til at sende og modtage meddelelser fra den centrale hub. |
| --- | --- |

2.2.

Parternes nationale systemer, som er udstyret med en grænseflade, der både kan sende anmodninger til den centrale hub og modtage svar på disse. Nationale systemer kan bruge egenudviklet eller kommerciel software til at sende og modtage meddelelser fra den centrale hub.

Image 1

3.   Forvaltning

3.1.   Den centrale hub forvaltes af Kommissionen, som er ansvarlig for dens tekniske drift og vedligeholdelse.

3.2.   Data opbevares i den centrale hub i højst seks måneder med undtagelse af de logføringsdata og statistiske data, som er anført i undertillæg 4.7.

3.3.   Den centrale hub giver ikke adgang til personoplysninger. Autoriseret personale i Kommissionen kan dog tildeles adgang, hvis det er nødvendigt i forbindelse med overvågning, vedligeholdelse og fejlfinding.

3.4.   De kontraherende parter er hver især ansvarlige for:

| 3.4.1. | Opsætning og forvaltning af deres nationale systemer, herunder grænsefladen med den centrale hub. |
| --- | --- |

3.4.1.

Opsætning og forvaltning af deres nationale systemer, herunder grænsefladen med den centrale hub.

| 3.4.2. | Installation og vedligeholdelse af deres nationale system, både hvad angår hardware og software, hvad enten det er egenudviklet eller kommercielt. |
| --- | --- |

3.4.2.

Installation og vedligeholdelse af deres nationale system, både hvad angår hardware og software, hvad enten det er egenudviklet eller kommercielt.

| 3.4.3. | Korrekt interoperabilitet mellem deres nationale system og den centrale hub, herunder håndtering af fejlmeddelelser, som modtages fra den centrale hub. |
| --- | --- |

3.4.3.

Korrekt interoperabilitet mellem deres nationale system og den centrale hub, herunder håndtering af fejlmeddelelser, som modtages fra den centrale hub.

| 3.4.4. | At træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre oplysningernes fortrolighed, integritet og tilgængelighed. |
| --- | --- |

3.4.4.

At træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre oplysningernes fortrolighed, integritet og tilgængelighed.

| 3.4.5. | Driften af de nationale systemer i overensstemmelse med det serviceniveau, som er fastsat i undertillæg 4.6. |
| --- | --- |

3.4.5.

Driften af de nationale systemer i overensstemmelse med det serviceniveau, som er fastsat i undertillæg 4.6.

Undertillæg 4.2

TACHOnets funktioner

1.   Følgende funktioner stilles til rådighed via meddelelsessystemet TACHOnet:

| 1.1. | Check Issued Cards (CIC): Giver den anmodende part mulighed for at sende en anmodning om kontrol af udstedte kort (CIC-anmodning) til en af eller alle de besvarende parter med henblik på at fastslå, om en kortansøger i forvejen besidder et førerkort udstedt af de besvarende parter. De besvarende parter svarer på anmodningen ved at fremsende et CIC-svar. |
| --- | --- |

1.1.

Check Issued Cards (CIC): Giver den anmodende part mulighed for at sende en anmodning om kontrol af udstedte kort (CIC-anmodning) til en af eller alle de besvarende parter med henblik på at fastslå, om en kortansøger i forvejen besidder et førerkort udstedt af de besvarende parter. De besvarende parter svarer på anmodningen ved at fremsende et CIC-svar.

| 1.2. | Check Card Status (CCS): Giver den anmodende part mulighed for at anmode den besvarende part om nærmere oplysninger om et kort udstedt af sidstnævnte ved at sende en anmodning om kontrol af kortstatus (CCS-anmodning). Den besvarende part svarer på anmodningen ved at fremsende et CCS-svar. |
| --- | --- |

1.2.

Check Card Status (CCS): Giver den anmodende part mulighed for at anmode den besvarende part om nærmere oplysninger om et kort udstedt af sidstnævnte ved at sende en anmodning om kontrol af kortstatus (CCS-anmodning). Den besvarende part svarer på anmodningen ved at fremsende et CCS-svar.

| 1.3. | Modify Card Status (MCS): Giver den anmodende part mulighed for at underrette den besvarende part, via en anmodning om ændring af kortstatus (MCS-anmodning), om, at status på et kort udstedt af sidstnævnte er ændret. Den besvarende part svarer på anmodningen med en MCS-bekræftelse. |
| --- | --- |

1.3.

Modify Card Status (MCS): Giver den anmodende part mulighed for at underrette den besvarende part, via en anmodning om ændring af kortstatus (MCS-anmodning), om, at status på et kort udstedt af sidstnævnte er ændret. Den besvarende part svarer på anmodningen med en MCS-bekræftelse.

| 1.4. | Issued Card Driving License (ICDL): Giver den anmodende part mulighed for at underrette den besvarende part, via en anmodning om svar vedrørende kort udstedt på grundlag af kørekort (ICDL-anmodning), om, hvorvidt et kort er blevet udstedt af førstnævnte på grundlag af et kørekort udstedt af sidstnævnte. Den besvarende part svarer på anmodningen med et ICDL-svar. |
| --- | --- |

1.4.

Issued Card Driving License (ICDL): Giver den anmodende part mulighed for at underrette den besvarende part, via en anmodning om svar vedrørende kort udstedt på grundlag af kørekort (ICDL-anmodning), om, hvorvidt et kort er blevet udstedt af førstnævnte på grundlag af et kørekort udstedt af sidstnævnte. Den besvarende part svarer på anmodningen med et ICDL-svar.

2.   Andre meddelelsestyper, som anses for at være nødvendige for TACHOnettets effektive funktion inkluderes, f.eks. fejlmeddelelser.

3.   De nationale systemer skal anerkende de kortstatusser, som er opført på listen i tabel 1, når de anvender funktionerne i punkt 1. Parterne er dog ikke forpligtet til at indføre en administrativ procedure, som gør brug af samtlige statustyper på listen.

4.   Hvis en part modtager et svar eller en meddelelse, som indeholder en status, der ikke anvendes i den administrative procedure, skal det nationale system omsætte statussen i meddelelsen til procedurens tilsvarende værdi. Meddelelsen må ikke afvises af den besvarende part, såfremt den status, der fremgår af meddelelsen, er opført på listen i tabel 1.

5.   De kortstatusser, som er opført på listen i tabel 1, må ikke anvendes til at afgøre, om et førerkort er gyldigt. Når en part sender en forespørgsel til registret hos den kortudstedende nationale myndighed via CCS-funktionen, skal svaret indeholde det specifikke felt »gyldigt førerkort«. De nationale administrative procedurer skal være udformet på en sådan måde, at CCS-svar altid indeholder en tilsvarende værdi for »gyldigt førerkort«.

Tabel 1

Kortstatusser

| Kortstatus | Definition |
| --- | --- |
| Ansøgning | Den kortudstedende myndighed har modtaget en ansøgning om udstedelse af et førerkort. Disse oplysninger er blevet registreret og lagret i databasen med de genererede søgenøgler. |
| Godkendt | Den kortudstedende myndighed har godkendt ansøgningen om et takografkort. |
| Afslået | Den kortudstedende myndighed har afslået ansøgningen. |
| Personligt tilpasset | Takografkortet er blevet personligt tilpasset. |
| Afsendt | Den nationale myndighed har afsendt førerkortet til den pågældende fører eller det pågældende leveringsorgan. |
| Overdraget | Den nationale myndighed har overdraget førerkortet til den pågældende fører. |
| Konfiskeret | Den kompetente myndighed har inddraget førerens førerkort. |
| Suspenderet | Førerens førerkort er blevet midlertidigt inddraget. |
| Tilbagekaldt | Den kortudstedende myndighed har besluttet at tilbagekalde førerkortet. Kortet er blevet endegyldigt ugyldiggjort. |
| Afleveret | Takografkortet er blevet afleveret til den kortudstedende myndighed og erklæret som ikke længere nødvendigt. |
| Bortkommet | Takografkortet er blevet meldt bortkommet til den kortudstedende myndighed. |
| Stjålet | Takografkortet er blevet meldt stjålet til den kortudstedende myndighed. Et stjålet kort anses for at være tabt. |
| Uanvendeligt | Takografkortet er blevet meldt uanvendeligt til den kortudstedende myndighed. |
| Udløbet | Takografkortets gyldighedsperiode er udløbet. |
| Erstattet | Takografkortet, som er meldt bortkommet, stjålet eller uanvendeligt, er blevet erstattet med et nyt kort. Oplysningerne på det gamle kort og det nye kort er de samme med undtagelse af kortnummerets erstatningsindeks, som er blevet øget med én. |
| Fornyet | Takografkortet er blevet fornyet på grund af ændringer i de administrative data, eller fordi gyldighedsperioden er udløbet. Det nye kort har samme kortnummer som det gamle med undtagelse af kortnummerets erstatningsindeks, som er blevet øget med én. |
| Under udskiftning | Den kortudstedende myndighed, som har udstedt førerkortet, har modtaget en meddelelse om, at proceduren for at udskifte dette kort med et førerkort, som er udstedt af en anden parts kortudstedende myndighed, er påbegyndt. |
| Udskiftet | Den kortudstedende myndighed, som har udstedt førerkortet, har modtaget en meddelelse om, at proceduren for at udskifte dette kort med et førerkort, som er udstedt af en anden parts udstedende myndighed, er fuldført. |

Kortstatus

Definition

Ansøgning

Den kortudstedende myndighed har modtaget en ansøgning om udstedelse af et førerkort. Disse oplysninger er blevet registreret og lagret i databasen med de genererede søgenøgler.

Godkendt

Den kortudstedende myndighed har godkendt ansøgningen om et takografkort.

Afslået

Den kortudstedende myndighed har afslået ansøgningen.

Personligt tilpasset

Takografkortet er blevet personligt tilpasset.

Afsendt

Den nationale myndighed har afsendt førerkortet til den pågældende fører eller det pågældende leveringsorgan.

Overdraget

Den nationale myndighed har overdraget førerkortet til den pågældende fører.

Konfiskeret

Den kompetente myndighed har inddraget førerens førerkort.

Suspenderet

Førerens førerkort er blevet midlertidigt inddraget.

Tilbagekaldt

Den kortudstedende myndighed har besluttet at tilbagekalde førerkortet. Kortet er blevet endegyldigt ugyldiggjort.

Afleveret

Takografkortet er blevet afleveret til den kortudstedende myndighed og erklæret som ikke længere nødvendigt.

Bortkommet

Takografkortet er blevet meldt bortkommet til den kortudstedende myndighed.

Stjålet

Takografkortet er blevet meldt stjålet til den kortudstedende myndighed. Et stjålet kort anses for at være tabt.

Uanvendeligt

Takografkortet er blevet meldt uanvendeligt til den kortudstedende myndighed.

Udløbet

Takografkortets gyldighedsperiode er udløbet.

Erstattet

Takografkortet, som er meldt bortkommet, stjålet eller uanvendeligt, er blevet erstattet med et nyt kort. Oplysningerne på det gamle kort og det nye kort er de samme med undtagelse af kortnummerets erstatningsindeks, som er blevet øget med én.

Fornyet

Takografkortet er blevet fornyet på grund af ændringer i de administrative data, eller fordi gyldighedsperioden er udløbet. Det nye kort har samme kortnummer som det gamle med undtagelse af kortnummerets erstatningsindeks, som er blevet øget med én.

Under udskiftning

Den kortudstedende myndighed, som har udstedt førerkortet, har modtaget en meddelelse om, at proceduren for at udskifte dette kort med et førerkort, som er udstedt af en anden parts kortudstedende myndighed, er påbegyndt.

Udskiftet

Den kortudstedende myndighed, som har udstedt førerkortet, har modtaget en meddelelse om, at proceduren for at udskifte dette kort med et førerkort, som er udstedt af en anden parts udstedende myndighed, er fuldført.

Undertillæg 4.3

Bestemmelser for TACHOnet-meddelelser

1.   Generelle tekniske krav

1.1.   Den centrale hub skal tilbyde både synkrone og asynkrone grænseflader til udveksling af meddelelser. Parterne kan udvælge den teknologi, der er mest egnet som grænseflade med deres egne applikationer.

1.2.   Alle meddelelser, der udveksles mellem den centrale hub og de nationale systemer, skal indkodes med UTF-8.

1.3.   De nationale systemer skal være i stand til at modtage og behandle meddelelser, der indeholder græske eller kyrilliske skrifttegn.

2.   XML-meddelelsesstruktur og XML Schema Definition (XSD)

2.1.   XML-meddelelsernes generelle struktur skal følge det format, som er defineret af de XSD-skemaer, der er installeret i den centrale hub.

2.2.   Den centrale hub og de nationale systemer skal sende og modtage meddelelser, som er i overensstemmelse med meddelelsernes XSD-skema.

2.3.   De nationale systemer skal være i stand til at sende, modtage og behandle alle meddelelser, som svarer til funktionerne i undertillæg 4.2.

2.4.   XML-meddelelserne skal som minimum overholde de mindstekrav, som er opført i tabel 2.

Tabel 2

Mindstekrav til indholdet af XML-meddelelserne

| Fælles header | Obligatorisk |
| --- | --- |
| Version | XML-specifikationernes officielle version specificeres i det navneområde, som er defineret i meddelelsens XSD, og i attributten version i headerelementet i alle XML-meddelelser. Versionsnummeret (»n.m«) defineres som en fast værdi i hver version af XML Schema Definition-filen (xsd). | Ja |
| Testidentifikator | Valgfrit ID til testning. Testens ophavsmand udfylder ID'et, og alle deltagere i workflowet videresender/svarer med det samme ID. Der bør ses bort fra ID'et under produktionen, og det anvendes ikke, hvis det forekommer. | Nej |
| Teknisk identifikator | Et UUID, som entydigt identificerer hver enkelt meddelelse. Afsenderen genererer UUID'et og udfylder denne attribut. Denne oplysning bruges ikke i erhvervsøjemed. | Ja |
| Workflow-identifikator | Attributten workflowId er et UUID, som genereres af den anmodende part. Dette ID bruges derefter i alle meddelelser til at koordinere workflowet. | Ja |
| Afsendelsestidspunkt | Dato og tidspunkt (UTC) for afsendelse af meddelelsen. | Ja |
| Timeout | Dette er en valgfri attribut med dato og klokkeslæt (i UTC-format). Værdien fastsættes kun af den centrale hub i videresendte anmodninger. Hermed underrettes den besvarende part om, hvor lang tid der går, før anmodningen udløber. Denne værdi er ikke påkrævet i MS2TCN_<x>_Req eller nogen svarmeddelelser. Den er valgfri, så den samme headerdefinition kan anvendes for alle typer meddelelser, uanset om attributten timeoutValue kræves eller ej. | Nej |
| Fra | ISO 3166-1-alpha 2-koden for den part, som afsender meddelelsen, eller »EU«. | Ja |
| Til | ISO 3166-1-alpha 2-koden for den part, som meddelelsen sendes til, eller »EU«. | Ja |

Fælles header

Obligatorisk

Version

XML-specifikationernes officielle version specificeres i det navneområde, som er defineret i meddelelsens XSD, og i attributten version i headerelementet i alle XML-meddelelser. Versionsnummeret (»n.m«) defineres som en fast værdi i hver version af XML Schema Definition-filen (xsd).

Ja

Testidentifikator

Valgfrit ID til testning. Testens ophavsmand udfylder ID'et, og alle deltagere i workflowet videresender/svarer med det samme ID. Der bør ses bort fra ID'et under produktionen, og det anvendes ikke, hvis det forekommer.

Nej

Teknisk identifikator

Et UUID, som entydigt identificerer hver enkelt meddelelse. Afsenderen genererer UUID'et og udfylder denne attribut. Denne oplysning bruges ikke i erhvervsøjemed.

Ja

Workflow-identifikator

Attributten workflowId er et UUID, som genereres af den anmodende part. Dette ID bruges derefter i alle meddelelser til at koordinere workflowet.

Ja

Afsendelsestidspunkt

Dato og tidspunkt (UTC) for afsendelse af meddelelsen.

Ja

Timeout

Dette er en valgfri attribut med dato og klokkeslæt (i UTC-format). Værdien fastsættes kun af den centrale hub i videresendte anmodninger. Hermed underrettes den besvarende part om, hvor lang tid der går, før anmodningen udløber. Denne værdi er ikke påkrævet i MS2TCN_<x>_Req eller nogen svarmeddelelser. Den er valgfri, så den samme headerdefinition kan anvendes for alle typer meddelelser, uanset om attributten timeoutValue kræves eller ej.

Nej

Fra

ISO 3166-1-alpha 2-koden for den part, som afsender meddelelsen, eller »EU«.

Ja

Til

ISO 3166-1-alpha 2-koden for den part, som meddelelsen sendes til, eller »EU«.

Ja

Undertillæg 4.4

Translitterations- og NYSIIS-tjenester (New York State Identification and Intelligence System)

| 1. | NYSIIS-algoritmen, som er implementeret i den centrale hub, anvendes til at indkode navnene på alle førere i det nationale register. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Når der søges efter et kort via CIC-funktionen, anvendes NYSIIS-nøglerne som den primære søgemekanisme. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Derudover kan parterne anvende en egen algoritme for at opnå flere resultater. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Søgeresultaterne viser, hvilken søgemekanisme der blev anvendt til at finde en given post: enten NYSIIS eller partens egen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hvis en part vælger at registrere ICDL-meddelelser, skal NYSIIS-nøglerne i disse meddelelser registreres som en del af ICDL-dataene. Ved søgning i ICDL-data anvender parten NYSIIS-nøglen for ansøgerens navn. |
| --- | --- |

5.

Undertillæg 4.5

Sikkerhedskrav

| 1. | HTTPS anvendes til udveksling af meddelelser mellem den centrale hub og de nationale systemer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | De nationale systemer skal anvende de digitale certifikater som omhandlet i undertillæg 4.8 og 4.9 med det formål at sikre overførslen af meddelelser mellem det nationale system og den centrale hub. |
| --- | --- |

2.

| 3. | De nationale systemer skal som minimum anvende certifikater, der bruger SHA-2 (SHA-256) som hashalgoritme for signatur og en offentlig nøgle med en længde på 2 048 bit. |
| --- | --- |

3.

Undertillæg 4.6

Serviceniveau

1.   De nationale systemer skal opfylde følgende minimumskrav til deres serviceniveau:

| 1.1. | De skal være tilgængelige 24 timer i døgnet, 7 dage om ugen. |
| --- | --- |

1.1.

De skal være tilgængelige 24 timer i døgnet, 7 dage om ugen.

| 1.2. | Deres tilgængelighed skal overvåges ved hjælp af en impulsmeddelelse fra den centrale hub. |
| --- | --- |

1.2.

Deres tilgængelighed skal overvåges ved hjælp af en impulsmeddelelse fra den centrale hub.

| 1.3. | Deres tilgængelighedsgrad skal være på 98 % i henhold til følgende tabel (tallene er blevet afrundet til den nærmeste praktiske enhed):








  Tilgængelighed på | svarer til, at systemet ikke er tilgængeligt |
| --- | --- | --- |
| Dagligt | Månedligt | Årligt |
| 98 % | 0,5 timer | 15 timer | 7,5 dage |

1.3.

Deres tilgængelighedsgrad skal være på 98 % i henhold til følgende tabel (tallene er blevet afrundet til den nærmeste praktiske enhed):

Tilgængelighed på

svarer til, at systemet ikke er tilgængeligt

Dagligt

Månedligt

Årligt

98 %

0,5 timer

15 timer

7,5 dage

Parterne opfordres til at overholde den daglige tilgængelighedsgrad. Det anerkendes dog, at visse nødvendige aktiviteter, såsom systemvedligeholdelse, kræver, at systemet bliver utilgængeligt i mere end 30 minutter ad gangen. De månedlige og årlige tilgængelighedsgrader er dog stadig obligatoriske.

| 1.4. | De skal som minimum besvare 98 % af de anmodninger, som tilsendes dem i løbet af en kalendermåned. |
| --- | --- |

1.4.

De skal som minimum besvare 98 % af de anmodninger, som tilsendes dem i løbet af en kalendermåned.

| 1.5. | De skal besvare en anmodning inden for 10 sekunder. |
| --- | --- |

1.5.

De skal besvare en anmodning inden for 10 sekunder.

| 1.6. | Den globale timeout for anmodninger (den øverste tidsgrænse for svar til den anmodende bruger) må ikke overstige 20 sekunder. |
| --- | --- |

1.6.

Den globale timeout for anmodninger (den øverste tidsgrænse for svar til den anmodende bruger) må ikke overstige 20 sekunder.

| 1.7. | De skal som minimum kunne håndtere 6 anmodninger pr. sekund. |
| --- | --- |

1.7.

De skal som minimum kunne håndtere 6 anmodninger pr. sekund.

| 1.8. | De nationale systemer må ikke sende flere end 2 anmodninger til TACHOnet-hubben pr. sekund. |
| --- | --- |

1.8.

De nationale systemer må ikke sende flere end 2 anmodninger til TACHOnet-hubben pr. sekund.

| 1.9. | Alle nationale systemer skal være i stand til at håndtere eventuelle tekniske problemer med den centrale hub eller de nationale systemer hos andre parter. De omfatter, men er ikke begrænset til:






  a) | tab af forbindelsen til den centrale hub |
| --- | --- | --- |

1.9.

Alle nationale systemer skal være i stand til at håndtere eventuelle tekniske problemer med den centrale hub eller de nationale systemer hos andre parter. De omfatter, men er ikke begrænset til:

a)

tab af forbindelsen til den centrale hub

| b) | manglende svar på en anmodning |
| --- | --- |

b)

manglende svar på en anmodning

| c) | modtagelse af svar efter meddelelsens timeout |
| --- | --- |

c)

modtagelse af svar efter meddelelsens timeout

| d) | modtagelse af meddelelser, som der ikke er anmodet om |
| --- | --- |

d)

modtagelse af meddelelser, som der ikke er anmodet om

| e) | modtagelse af ugyldige meddelelser |
| --- | --- |

e)

modtagelse af ugyldige meddelelser

2.   Den centrale hub skal:

| 2.1. | have en tilgængelighedsgrad på 98 % |
| --- | --- |

2.1.

have en tilgængelighedsgrad på 98 %

| 2.2. | underrette de nationale systemer om enhver fejl via enten en svarmeddelelse eller en særskilt fejlmeddelelse. De nationale systemer skal til gengæld modtage disse fejlmeddelelser og have etableret en fejlafhjælpningsprocedure, der kan håndtere og rette fejlen. |
| --- | --- |

2.2.

underrette de nationale systemer om enhver fejl via enten en svarmeddelelse eller en særskilt fejlmeddelelse. De nationale systemer skal til gengæld modtage disse fejlmeddelelser og have etableret en fejlafhjælpningsprocedure, der kan håndtere og rette fejlen.

3.   Vedligeholdelse

Parterne underretter via webapplikationen de andre parter og Kommissionen om rutinemæssige vedligeholdelsesaktiviteter, mindst én uge før disse aktiviteter påbegyndes, hvis det er teknisk muligt.

Undertillæg 4.7

Logning af og statistik over data, som indsamles på den centrale hub

| 1. | For at sikre beskyttelsen af personoplysninger skal data til statistiske formål være anonyme. Data, som kan identificere et specifikt kort, en specifik fører eller et specifikt kørekort, må ikke være tilgængelige til statistiske formål. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Logning af oplysninger anvendes til at holde kontrol med alle transaktioner af hensyn til overvågning og fejlretning og for at kunne generere statistik om disse transaktioner. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Personoplysninger opbevares i loggen i maksimalt seks måneder. Statistiske oplysninger opbevares på ubestemt tid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De statistiske rapporteringsdata omfatter:






  a) | den anmodende part |
| --- | --- | --- |

4.

a)

den anmodende part

| b) | den besvarende part |
| --- | --- |

b)

den besvarende part

| c) | meddelelsestypen |
| --- | --- |

c)

meddelelsestypen

| d) | svarets statuskode |
| --- | --- |

d)

svarets statuskode

| e) | meddelelsernes dato og klokkeslæt |
| --- | --- |

e)

meddelelsernes dato og klokkeslæt

| f) | svartiden. |
| --- | --- |

f)

svartiden.

Undertillæg 4.8

Generelle bestemmelser for digitale nøgler og certifikater til TACHOnet

1.   Kommissionens Generaldirektorat for Informationsteknologi (DIGIT) stiller en PKI-tjeneste (1) (benævnt »CEF PKI-tjeneste«) til rådighed for de kontraherende parter i AETR-overenskomsten, der tilslutter sig TACHOnet, (herefter de nationale myndigheder) gennem eDelivery.

2.   Processen for anmodning og tilbagekaldelse af digitale certifikater samt de detaljerede betingelser for anvendelsen af disse er defineret i tillægget.

3.   Anvendelse af certifikater:

| 3.1. | Når et certifikat er udstedt, anvender den nationale myndighed (2) udelukkende certifikatet i forbindelse med TACHOnet. Certifikatet kan anvendes til at:






  a) | bekræfte datas oprindelse |
| --- | --- | --- |

3.1.

Når et certifikat er udstedt, anvender den nationale myndighed (2) udelukkende certifikatet i forbindelse med TACHOnet. Certifikatet kan anvendes til at:

a)

bekræfte datas oprindelse

| b) | kryptere data |
| --- | --- |

b)

kryptere data

| c) | sikre påvisning af integritetsbrud på data. |
| --- | --- |

c)

sikre påvisning af integritetsbrud på data.

| 3.2. | Enhver anvendelse, der ikke er udtrykkeligt godkendt som en af certifikatets tilladte anvendelsesmuligheder, er forbudt. |
| --- | --- |

3.2.

Enhver anvendelse, der ikke er udtrykkeligt godkendt som en af certifikatets tilladte anvendelsesmuligheder, er forbudt.

4.   De kontraherende parter:

| a) | beskytter deres private nøgle mod uautoriseret brug |
| --- | --- |

a)

beskytter deres private nøgle mod uautoriseret brug

| b) | undgår at overdrage eller oplyse deres private nøgle til tredjeparter, også som repræsentanter |
| --- | --- |

b)

undgår at overdrage eller oplyse deres private nøgle til tredjeparter, også som repræsentanter

| c) | sikrer fortroligheden, integriteten og tilgængeligheden af de private nøgler, der genereres, opbevares og anvendes i forbindelse med TACHOnet |
| --- | --- |

c)

sikrer fortroligheden, integriteten og tilgængeligheden af de private nøgler, der genereres, opbevares og anvendes i forbindelse med TACHOnet

| d) | undgår fortsat brug af den private nøgle efter gyldighedsperiodens udløb eller certifikatets tilbagekaldelse, bortset fra med det formål at få vist krypterede data (f.eks. dekryptering af e-mails). Udløbne nøgler skal enten tilintetgøres eller opbevares på en måde, der forhindrer brugen af dem |
| --- | --- |

d)

undgår fortsat brug af den private nøgle efter gyldighedsperiodens udløb eller certifikatets tilbagekaldelse, bortset fra med det formål at få vist krypterede data (f.eks. dekryptering af e-mails). Udløbne nøgler skal enten tilintetgøres eller opbevares på en måde, der forhindrer brugen af dem

| e) | indsender til registreringsenheden identifikation for de autoriserede repræsentanter, der er autoriseret til at anmode om tilbagekaldelse af certifikater udstedt til organisationen (anmodninger om tilbagekaldelse skal omfatte en adgangskode til anmodning om tilbagekaldelse samt oplysninger om de hændelser, der medfører tilbagekaldelse) |
| --- | --- |

e)

indsender til registreringsenheden identifikation for de autoriserede repræsentanter, der er autoriseret til at anmode om tilbagekaldelse af certifikater udstedt til organisationen (anmodninger om tilbagekaldelse skal omfatte en adgangskode til anmodning om tilbagekaldelse samt oplysninger om de hændelser, der medfører tilbagekaldelse)

| f) | forebygger misbrug af den private nøgle ved at anmode om tilbagekaldelse af det hermed forbundne PKI-certifikat i tilfælde af kompromittering af den private nøgle eller af aktiveringsdataene for den private nøgle |
| --- | --- |

f)

forebygger misbrug af den private nøgle ved at anmode om tilbagekaldelse af det hermed forbundne PKI-certifikat i tilfælde af kompromittering af den private nøgle eller af aktiveringsdataene for den private nøgle

| g) | er ansvarlige for og forpligtet til at anmode om tilbagekaldelse af certifikatet i de tilfælde, der er identificeret i certificeringsenhedens certificeringspolitik (CP) og certificeringspraksis (CPS) |
| --- | --- |

g)

er ansvarlige for og forpligtet til at anmode om tilbagekaldelse af certifikatet i de tilfælde, der er identificeret i certificeringsenhedens certificeringspolitik (CP) og certificeringspraksis (CPS)

| h) | underretter straks registreringsenheden om tab, tyveri eller potentiel kompromittering af en AETR-nøgle anvendt i forbindelse med TACHOnet. |
| --- | --- |

h)

underretter straks registreringsenheden om tab, tyveri eller potentiel kompromittering af en AETR-nøgle anvendt i forbindelse med TACHOnet.

5.   Ansvar

Uden at det berører Europa-Kommissionens ansvar på en måde, der strider mod eventuelle krav ifølge gældende national ret, eller ansvar i tilfælde, hvor ansvar ikke kan udelukkes ifølge den pågældende ret, er Europa-Kommissionen ikke ansvarlig for:

| a) | certifikatets indhold; ansvaret for dette er udelukkende certifikatindehaverens. Det er certifikatindehaverens ansvar at kontrollere certifikatindholdets nøjagtighed |
| --- | --- |

a)

certifikatets indhold; ansvaret for dette er udelukkende certifikatindehaverens. Det er certifikatindehaverens ansvar at kontrollere certifikatindholdets nøjagtighed

| b) | certifikatindehaverens anvendelse af certifikatet. |
| --- | --- |

b)

certifikatindehaverens anvendelse af certifikatet.

Undertillæg 4.9

Beskrivelse af PKI-tjenesten for TACHOnet

1.   Indledning

En PKI (Public Key Infrastructure) er en række roller, politikker, procedurer og systemer, der er nødvendige for at oprette, administrere, distribuere og tilbagekalde digitale certifikater (3). CEF PKI-tjenesten i eDelivery gør det muligt at udstede og administrere digitale certifikater, der anvendes til at sikre fortroligheden, integriteten og afviseligheden af informationer, som udveksles via adgangspunkter (AP).

PKI-tjenesten i eDelivery er baseret på Trust Center Services TeleSec Shared Business CA (certificeringsenhed), som er underlagt certificeringspolitikken (CP)/certificeringspraksissen (CPS) i T-Systems International GmbH's Trust Center Services TeleSec Shared Business CA (4).

PKI-tjenesten udsteder certifikater, der er egnede til at sikre forskellige forretningsprocesser internt og eksternt i virksomheder, organisationer, offentlige myndigheder og institutioner, der kræver et middel sikkerhedsniveau for at dokumentere slutenhedens ægthed, integritet og troværdighed.

2.   Proces for anmodning om certifikat

2.1.   Roller og ansvarsområder

2.1.1.   »Organisation« eller »national myndighed«, der anmoder om certifikatet

2.1.1.1.   Den nationale myndighed anmoder om certifikaterne inden for rammerne af TACHOnet-projektet.

2.1.1.2.   Den nationale myndighed:

| a) | anmoder om certifikaterne hos CEF PKI-tjenesten |
| --- | --- |

a)

anmoder om certifikaterne hos CEF PKI-tjenesten

| b) | genererer de private nøgler og de tilsvarende offentlige nøgler, der skal være omfattet af de certifikater, som udstedes af certificeringsenheden |
| --- | --- |

b)

genererer de private nøgler og de tilsvarende offentlige nøgler, der skal være omfattet af de certifikater, som udstedes af certificeringsenheden

| c) | downloader certifikatet, når det er blevet godkendt |
| --- | --- |

c)

downloader certifikatet, når det er blevet godkendt

| d) | underskriver og returnerer til registreringsenheden:






  i) | identifikationsformularen for kontaktpersoner og betroede kurerer |
| --- | --- | --- |

d)

underskriver og returnerer til registreringsenheden:

i)

identifikationsformularen for kontaktpersoner og betroede kurerer

| ii) | den underskrevne individuelle fuldmagt (5). |
| --- | --- |

ii)

den underskrevne individuelle fuldmagt (5).

2.1.2.   Betroet kurer

2.1.2.1.   Den nationale myndighed udpeger en betroet kurer.

2.1.2.2.   Den betroede kurer:

| a) | overdrager den offentlige nøgle til registreringsenheden via en proces, der omfatter identifikation og registrering ved personligt fremmøde |
| --- | --- |

a)

overdrager den offentlige nøgle til registreringsenheden via en proces, der omfatter identifikation og registrering ved personligt fremmøde

| b) | modtage det pågældende certifikat fra registreringsenheden. |
| --- | --- |

b)

modtage det pågældende certifikat fra registreringsenheden.

2.1.3.   Domæneejer

2.1.3.1.   DG MOVE er domæneejer.

2.1.3.2.   Domæneejeren:

| a) | validerer og koordinerer TACHOnet-netværket og den sikre TACHOnet-arkitektur, herunder foretager validering af procedurerne for udstedelse af certifikaterne |
| --- | --- |

a)

validerer og koordinerer TACHOnet-netværket og den sikre TACHOnet-arkitektur, herunder foretager validering af procedurerne for udstedelse af certifikaterne

| b) | driver den centrale hub for TACHOnet og koordinerer parternes aktivitet med hensyn til TACHOnets funktion |
| --- | --- |

b)

driver den centrale hub for TACHOnet og koordinerer parternes aktivitet med hensyn til TACHOnets funktion

| c) | gennemfører sammen med de nationale myndigheder testene af forbindelsen til TACHOnet. |
| --- | --- |

c)

gennemfører sammen med de nationale myndigheder testene af forbindelsen til TACHOnet.

2.1.4.   Registreringsenhed

2.1.4.1.   Det Fælles Forskningscenter (JRC) er registreringsenhed.

2.1.4.2.   Registreringsenheden er ansvarlig for at verificere den betroede kurers identitet samt for registrering og godkendelse af anmodningerne om udstedelse, tilbagekaldelse og fornyelse af digitale certifikater.

2.1.4.3.   Registreringsenheden:

| a) | tildeler den nationale myndighed en unik identifikator |
| --- | --- |

a)

tildeler den nationale myndighed en unik identifikator

| b) | bekræfter den nationale myndigheds identitet, kontaktpunkter og betroede kurerer |
| --- | --- |

b)

bekræfter den nationale myndigheds identitet, kontaktpunkter og betroede kurerer

| c) | kommunikerer med CEF Support om den nationale myndigheds ægthed, kontaktpunkter og betroede kurerer |
| --- | --- |

c)

kommunikerer med CEF Support om den nationale myndigheds ægthed, kontaktpunkter og betroede kurerer

| d) | underretter den nationale myndighed om godkendelse eller afvisning af certifikatet. |
| --- | --- |

d)

underretter den nationale myndighed om godkendelse eller afvisning af certifikatet.

2.1.5.   Certificeringsenhed

2.1.5.1.   Certificeringsmyndigheden er ansvarlig for at stille den tekniske infrastruktur til anmodning, udstedelse og tilbagekaldelse af digitale certifikater til rådighed.

2.1.5.2.   Certificeringsenheden:

| a) | stiller den tekniske infrastruktur til nationale myndigheders certifikatanmodninger til rådighed |
| --- | --- |

a)

stiller den tekniske infrastruktur til nationale myndigheders certifikatanmodninger til rådighed

| b) | validerer eller afviser certifikatanmodninger |
| --- | --- |

b)

validerer eller afviser certifikatanmodninger

| c) | kommunikerer efter behov med registreringsenheden om verificering af identiteten på den anmodende organisation. |
| --- | --- |

c)

kommunikerer efter behov med registreringsenheden om verificering af identiteten på den anmodende organisation.

2.2.   Udstedelse af certifikat

2.2.1.   Udstedelsen af certifikater skal finde sted i henhold til følgende sekventielle trin, vist i figur 1:

| a) | Trin 1: Identifikation af betroet kurer |
| --- | --- |

a)

Trin 1: Identifikation af betroet kurer

| b) | Trin 2: Udarbejdelse af anmodning om certifikat |
| --- | --- |

b)

Trin 2: Udarbejdelse af anmodning om certifikat

| c) | Trin 3: Registrering hos registreringsenheden |
| --- | --- |

c)

Trin 3: Registrering hos registreringsenheden

| d) | Trin 4: Generering af certifikat |
| --- | --- |

d)

Trin 4: Generering af certifikat

| e) | Trin 5: Offentliggørelse af certifikat |
| --- | --- |

e)

Trin 5: Offentliggørelse af certifikat

| f) | Trin 6: Accept af certifikat. |
| --- | --- |

f)

Trin 6: Accept af certifikat.

Figur 1 — Workflow for udstedelse af certifikat

2.2.2.   Trin 1: Identifikation af betroet kurer

Følgende proces gennemføres med henblik på identifikation af en betroet kurer:

| a) | Registreringsenheden sender kontaktpersonernes og de betroede kurerers identifikationsformular til den nationale myndighed (6). Formularen ledsages af en fuldmagt (PoA), som organisationen (AETR-myndigheden) underskriver. |
| --- | --- |

a)

Registreringsenheden sender kontaktpersonernes og de betroede kurerers identifikationsformular til den nationale myndighed (6). Formularen ledsages af en fuldmagt (PoA), som organisationen (AETR-myndigheden) underskriver.

| b) | Den nationale myndighed returnerer den udfyldte formular og underskrevne PoA til registreringsenheden. |
| --- | --- |

b)

Den nationale myndighed returnerer den udfyldte formular og underskrevne PoA til registreringsenheden.

| c) | Registreringsenheden bekræfter at have modtaget formularen, og at den er udfyldt. |
| --- | --- |

c)

Registreringsenheden bekræfter at have modtaget formularen, og at den er udfyldt.

| d) | Registreringsenheden sender en opdateret kopi af listen over kontaktpersoner og betroede kurerer til domæneejeren. |
| --- | --- |

d)

Registreringsenheden sender en opdateret kopi af listen over kontaktpersoner og betroede kurerer til domæneejeren.

2.2.3.   Trin 2: Udarbejdelse af anmodning om certifikat

2.2.3.1.   Anmodningen og hentningen af certifikatet skal foretages på samme computer og med samme browser.

2.2.3.2.   Følgende proces gennemføres med henblik på udarbejdelse af en anmodning om certifikat:

| a) | Organisationen navigerer til brugerens web-interface for at anmode om certifikatet via følgende URL: https://sbca.telesec.de/sbca/ee/login/displayLogin.html?locale=en: og indtaster herefter brugernavnet »sbca/CEF_eDelivery.europa.eu« og adgangskoden »digit.333«.



  Figur 2 |
| --- | --- |

a)

Organisationen navigerer til brugerens web-interface for at anmode om certifikatet via følgende URL: https://sbca.telesec.de/sbca/ee/login/displayLogin.html?locale=en: og indtaster herefter brugernavnet »sbca/CEF_eDelivery.europa.eu« og adgangskoden »digit.333«.

Figur 2

| b) | Organisationen klikker på »request« i panelets venstre side og vælger »CEF_TACHOnet« i rullemenuen.



  Figur 3 |
| --- | --- |

b)

Organisationen klikker på »request« i panelets venstre side og vælger »CEF_TACHOnet« i rullemenuen.

Figur 3

| c) | Organisationen udfylder formularen til anmodning om certifikat som vist i figur 4 med oplysningerne i tabel 3 og klikker på »Next (soft-PSE)« for at afslutte processen.



  Figur 4






  Felter til udfyldelse | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| Land | C = landekode, certifikatindehaverens hjemsted, verificeret ved hjælp af et offentligt register
  Begrænsninger: 2 tegn, i henhold til ISO 3166-1-alpha-2, forskel på små og store bogstaver
  Eksempler: DE, BE, NL
  Særlige tilfælde: UK (for Det Forenede Kongerige), EL (for Grækenland) |
| Organisation/Virksomhed (O) | O = navnet på certifikatindehaverens organisation |
| Masterdomæne (OU1) | OU = CEF_eDelivery.europa.eu |
| Ansvarsområde (OU2) | OU = CEF_TACHOnet |
| Afdeling (OU3) | Obligatorisk værdi pr. »ANSVARSOMRÅDE«
  Indholdet skal kontrolleres ved hjælp af en positivliste (hvidliste), når anmodningen om certifikatet er indsendt. Hvis informationen ikke er i overensstemmelse med listen, afvises anmodningen.
  Format:

  OU=<TYPE>-<GTC_NUMBER>

  Hvis »<TYPE>« erstattes af AP_PROD: Adgangspunkt i produktionsomgivelser.
  Og hvis <GTC_NUMBER> er GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx, hvor Ares(2018)xxxxxx er GTC-nummeret for TACHOnet-projektet.
  f.eks.:
  AP_PROD-GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx |
| Fornavn (CN) | Skal være tomt |
| Efternavn (CN) | Skal begynde med »GRP:«, efterfulgt af et fællesnavn.
  Format:

  CN = GRP:<AREA OF RESPONSIBILITY>_<TYPE>_<COUNTRY CODE>_<UNIQUE IDENTIFIER>

  f.eks.:
  GRP:CEF_TACHOnet_AP_PROD_BE_001 |
| E-mail | E = CEF-EDELIVERY-SUPPORT@ec.europa.eu |
| E-mail 1 (SAN) | Skal være tomt |
| E-mail 2 (SAN) | Skal være tomt |
| E-mail 3 (SAN) | Skal være tomt |
| Adresse | Skal være tomt |
| Gade | Skal være den officielle adresse for certifikatindehaverens organisation. (Anvendes til fuldmagten.) |
| Husnr. | Skal være den officielle adresse for certifikatindehaverens organisation. (Anvendes til fuldmagten.) |
| Postnummer | Skal være den officielle adresse for certifikatindehaverens organisation. (Anvendes til fuldmagten.)


  Bemærk
  : Hvis postnummeret ikke er femcifret, efterlades feltet til postnummer tomt, og postnummeret anføres i feltet for by. |
| By | Skal være den officielle adresse for certifikatindehaverens organisation. (Anvendes til fuldmagten.)


  Bemærk
  : Hvis postnummeret ikke er femcifret, efterlades feltet til postnummer tomt, og postnummeret anføres i feltet for by. |
| Telefonnr. | Skal være tomt |
| Identifikationsdata | E-mailadressen skal være den samme som den, der anvendes til registrering af den unikke identifikator.
  +
  Skal være navnet på den person, der repræsenterer organisationen. (Anvendes til fuldmagten)
  - Virksomhedsregisternr. (kun obligatorisk for private virksomheder)

  Registreret ved retten i (kun påkrævet for tyske og østrigske private virksomheder) |
| Adgangskode til tilbagekaldelse | Obligatorisk felt valgt af den anmodende bruger |
| Gentagelse af adgangskode til tilbagekaldelse | Gentagelse af obligatorisk felt valgt af den anmodende bruger |

c)

Organisationen udfylder formularen til anmodning om certifikat som vist i figur 4 med oplysningerne i tabel 3 og klikker på »Next (soft-PSE)« for at afslutte processen.

Figur 4

Felter til udfyldelse

Beskrivelse

Land

C = landekode, certifikatindehaverens hjemsted, verificeret ved hjælp af et offentligt register

Begrænsninger: 2 tegn, i henhold til ISO 3166-1-alpha-2, forskel på små og store bogstaver

Eksempler: DE, BE, NL

Særlige tilfælde: UK (for Det Forenede Kongerige), EL (for Grækenland)

Organisation/Virksomhed (O)

O = navnet på certifikatindehaverens organisation

Masterdomæne (OU1)

OU = CEF_eDelivery.europa.eu

Ansvarsområde (OU2)

OU = CEF_TACHOnet

Afdeling (OU3)

Obligatorisk værdi pr. »ANSVARSOMRÅDE«

Indholdet skal kontrolleres ved hjælp af en positivliste (hvidliste), når anmodningen om certifikatet er indsendt. Hvis informationen ikke er i overensstemmelse med listen, afvises anmodningen.

Format:

OU=<TYPE>-<GTC_NUMBER>

Hvis »<TYPE>« erstattes af AP_PROD: Adgangspunkt i produktionsomgivelser.

Og hvis <GTC_NUMBER> er GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx, hvor Ares(2018)xxxxxx er GTC-nummeret for TACHOnet-projektet.

f.eks.:

AP_PROD-GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx

Fornavn (CN)

Skal være tomt

Efternavn (CN)

Skal begynde med »GRP:«, efterfulgt af et fællesnavn.

Format:

CN = GRP:<AREA OF RESPONSIBILITY>_<TYPE>_<COUNTRY CODE>_<UNIQUE IDENTIFIER>

f.eks.:

GRP:CEF_TACHOnet_AP_PROD_BE_001

E-mail

E = CEF-EDELIVERY-SUPPORT@ec.europa.eu

E-mail 1 (SAN)

Skal være tomt

E-mail 2 (SAN)

Skal være tomt

E-mail 3 (SAN)

Skal være tomt

Adresse

Skal være tomt

Gade

Skal være den officielle adresse for certifikatindehaverens organisation. (Anvendes til fuldmagten.)

Husnr.

Skal være den officielle adresse for certifikatindehaverens organisation. (Anvendes til fuldmagten.)

Postnummer

Skal være den officielle adresse for certifikatindehaverens organisation. (Anvendes til fuldmagten.)

Bemærk
  : Hvis postnummeret ikke er femcifret, efterlades feltet til postnummer tomt, og postnummeret anføres i feltet for by.

By

Skal være den officielle adresse for certifikatindehaverens organisation. (Anvendes til fuldmagten.)

Bemærk
  : Hvis postnummeret ikke er femcifret, efterlades feltet til postnummer tomt, og postnummeret anføres i feltet for by.

Telefonnr.

Skal være tomt

Identifikationsdata

E-mailadressen skal være den samme som den, der anvendes til registrering af den unikke identifikator.

+

Skal være navnet på den person, der repræsenterer organisationen. (Anvendes til fuldmagten)

- Virksomhedsregisternr. (kun obligatorisk for private virksomheder)

Registreret ved retten i (kun påkrævet for tyske og østrigske private virksomheder)

Adgangskode til tilbagekaldelse

Obligatorisk felt valgt af den anmodende bruger

Gentagelse af adgangskode til tilbagekaldelse

Gentagelse af obligatorisk felt valgt af den anmodende bruger

Tabel 3. Indførelse af oplysninger i alle påkrævede felter

| d) | Den valgte nøglelængde skal være 2 048 (High Grade).



  Figur 5 |
| --- | --- |

d)

Den valgte nøglelængde skal være 2 048 (High Grade).

Figur 5

| e) | Organisationen skal registrere referencenummeret, der skal opgives ved afhentning af certifikatet.



  Figur 6 |
| --- | --- |

e)

Organisationen skal registrere referencenummeret, der skal opgives ved afhentning af certifikatet.

Figur 6

| f) | CEF Support Team tjekker for nye anmodninger om certifikater og verificerer, om oplysningerne i certifikatanmodningen er gyldige, dvs. om de følger konventionen for navngivning i tillæg 5.1. |
| --- | --- |

f)

CEF Support Team tjekker for nye anmodninger om certifikater og verificerer, om oplysningerne i certifikatanmodningen er gyldige, dvs. om de følger konventionen for navngivning i tillæg 5.1.

| g) | CEF Support Team verificerer, at oplysningerne i anmodningen er i et gyldigt format. |
| --- | --- |

g)

CEF Support Team verificerer, at oplysningerne i anmodningen er i et gyldigt format.

| h) | Viser tjekket i punkt 5 eller 6 ovenfor, at kravene ikke er opfyldt, sender CEF Support Team en e-mail til den e-mailadresse, der er anført under »Identifikationsoplysninger« i anmodningsformularen, med domæneejeren i cc, hvor organisationen anmodes om at påbegynde processen på ny. Den afviste certifikatanmodning annulleres. |
| --- | --- |

h)

Viser tjekket i punkt 5 eller 6 ovenfor, at kravene ikke er opfyldt, sender CEF Support Team en e-mail til den e-mailadresse, der er anført under »Identifikationsoplysninger« i anmodningsformularen, med domæneejeren i cc, hvor organisationen anmodes om at påbegynde processen på ny. Den afviste certifikatanmodning annulleres.

| i) | CEF Support Team sender en e-mail til registreringsenheden om anmodningens gyldighed. E-mailen skal omfatte:






  1) | organisationens navn, som er anført i feltet »Organisation (O)« i certifikatanmodningen. |
| --- | --- | --- |

i)

CEF Support Team sender en e-mail til registreringsenheden om anmodningens gyldighed. E-mailen skal omfatte:

1)

organisationens navn, som er anført i feltet »Organisation (O)« i certifikatanmodningen.

| 2) | certifikatoplysningerne, herunder navnet på det adgangspunkt, som certifikatet skal udstedes til, og som er anført i feltet »Efternavn (CN)« i certifikatanmodningen. |
| --- | --- |

2)

certifikatoplysningerne, herunder navnet på det adgangspunkt, som certifikatet skal udstedes til, og som er anført i feltet »Efternavn (CN)« i certifikatanmodningen.

| 3) | certifikatets referencenummer |
| --- | --- |

3)

certifikatets referencenummer

| 4) | organisationens adresse, e-mailadresse og navnet på den person, der repræsenterer den. |
| --- | --- |

4)

organisationens adresse, e-mailadresse og navnet på den person, der repræsenterer den.

Figur 7 — Certifikatanmodningsproces

2.2.4.   Trin 3: Registrering hos registreringsenhed (certifikatgodkendelse)

2.2.4.1.   Den betroede kurer eller kontaktpunktet træffer via e-mail aftale med registreringsenheden om identifikation af den betroede kurer, som derefter giver personligt fremmøde.

2.2.4.2.   Organisationen udarbejder dokumentationspakken bestående af:

| a) | den udfyldte og underskrevne fuldmagt |
| --- | --- |

a)

den udfyldte og underskrevne fuldmagt

| b) | en kopi af gyldigt pas tilhørende den betroede kurer, der giver personligt fremmøde. Kopien skal være underskrevet af et af organisationens kontaktpunkter identificeret i trin 1. |
| --- | --- |

b)

en kopi af gyldigt pas tilhørende den betroede kurer, der giver personligt fremmøde. Kopien skal være underskrevet af et af organisationens kontaktpunkter identificeret i trin 1.

| c) | en udskrift af certifikatanmodningen underskrevet af et af organisationens kontaktpunkter. |
| --- | --- |

c)

en udskrift af certifikatanmodningen underskrevet af et af organisationens kontaktpunkter.

2.2.4.3.   Registreringsenheden tager imod den betroede kurer, efter at dennes identitet er screenet i bygningens reception. Registreringsenheden gennemfører registreringen af certifikatanmodningen ved personligt fremmøde ved at:

| a) | identificere den betroede kurer |
| --- | --- |

a)

identificere den betroede kurer

| b) | verificere den betroede kurers fysiske fremtræden i forhold til det pas, den betroede kurer forelægger |
| --- | --- |

b)

verificere den betroede kurers fysiske fremtræden i forhold til det pas, den betroede kurer forelægger

| c) | verificere gyldigheden af det pas, den betroede kurer forelægger |
| --- | --- |

c)

verificere gyldigheden af det pas, den betroede kurer forelægger

| d) | verificere det for gyldigt erklærede pas, som den betroede kurer forelægger, i forhold til kopien af det gyldige pas tilhørende den betroede kurer, som er underskrevet af et af organisationens identificerede kontaktpunkter. Underskriften bekræftes i forhold til den originale »identifikationsformular for betroede kurerer og kontaktpunkter« |
| --- | --- |

d)

verificere det for gyldigt erklærede pas, som den betroede kurer forelægger, i forhold til kopien af det gyldige pas tilhørende den betroede kurer, som er underskrevet af et af organisationens identificerede kontaktpunkter. Underskriften bekræftes i forhold til den originale »identifikationsformular for betroede kurerer og kontaktpunkter«

| e) | verificere den udfyldte og underskrevne fuldmagt |
| --- | --- |

e)

verificere den udfyldte og underskrevne fuldmagt

| f) | verificere udskriften af certifikatanmodningen og dens underskrift i forhold til den originale »identifikationsformular for betroede kurerer og kontaktpunkter« |
| --- | --- |

f)

verificere udskriften af certifikatanmodningen og dens underskrift i forhold til den originale »identifikationsformular for betroede kurerer og kontaktpunkter«

| g) | ringe til underskriverens kontaktpunkt for at dobbelttjekke den betroede kurers identitet samt indholdet af certifikatanmodningen. |
| --- | --- |

g)

ringe til underskriverens kontaktpunkt for at dobbelttjekke den betroede kurers identitet samt indholdet af certifikatanmodningen.

2.2.4.4.   Registreringsenheden bekræfter over for CEF Support Team, at den nationale myndighed er bemyndiget til at varetage driften af de komponenter, for hvilke den anmoder om certifikater, og at registreringsprocessen med personligt fremmøde var vellykket. Bekræftelsen sendes med krypteret e-mail ved brug af et »CommiSign«-certifikat, og der vedhæftes en scannet kopi af den bekræftede dokumentpakke fra det personlige fremmøde samt af registreringsenhedens underskrevne procestjekliste.

2.2.4.5.   Hvis registreringsenheden bekræfter anmodningens gyldighed, fortsætter processen som fastlagt i 2.2.4.6 og 2.2.4.7. I modsat fald afvises det at udstede et certifikat, hvorefter organisationen informeres.

2.2.4.6.   CEF Support Team godkender certifikatanmodningen og underretter registreringsenheden om, at certifikatet er godkendt.

2.2.4.7.   Registreringsenheden underretter organisationen om, at certifikatet kan hentes via brugerportalen.

Figur 8 — Godkendelse af certifikat

2.2.5.   Trin 4: Generering af certifikat

Certifikatet genereres, når certifikatanmodningen er godkendt.

2.2.6.   Trin 5: Offentliggørelse og hentning af certifikat

2.2.6.1.   Når certifikatanmodningen er blevet godkendt, henter registreringsenheden certifikatet og overdrager en kopi til den betroede kurer.

2.2.6.2.   Organisationen modtager underretningen fra registreringsenheden om, at certifikaterne kan hentes.

2.2.6.3.   Organisationen navigerer til brugerportalen på https://sbca.telesec.de/sbca/ee/login/displayLogin.html?locale=en og logger ind med brugernavnet »
  sbca/CEF_eDelivery.europa.eu
  « og adgangskoden »
  digit.333
  «.

Figur 9

2.2.6.4.   Organisationen klikker på »fetch« i venstre side og angiver det referencenummer, der blev registreret i certifikatanmodningsprocessen.

Figur 10

2.2.6.5.   Organisationen installerer certifikaterne ved at klikke på knappen »Install«.

Figur 11

2.2.6.6.   Certifikatet installeres på adgangspunktet. Da dette er implementeringsspecifikt, skal organisationen kontakte sit adgangspunkt for at få beskrivelsen af denne proces.

2.2.6.7.   Certifikatet installeres på adgangspunktet ved at følge nedenstående trin:

| a) | eksport af den private nøgle og certifikatet |
| --- | --- |

a)

eksport af den private nøgle og certifikatet

| b) | oprettelse af keystore og truststore |
| --- | --- |

b)

oprettelse af keystore og truststore

| c) | installation af keystore og truststore på adgangspunktet. |
| --- | --- |

c)

installation af keystore og truststore på adgangspunktet.

Figur 12 — Hentning af certifikat

3.   Proces for tilbagekaldelse af certifikat

3.1.   Organisationen indsender en anmodning om tilbagekaldelse via brugerwebportalen.

3.2.   CEF Support Team gennemfører tilbagekaldelsen af certifikatet.

Figur 13 — Tilbagekaldelse af certifikat

4.   Almindelige betingelser for CEF PKI-tjenesten

4.1.   Baggrund

I sin egenskab af løsningsleverandør af eDelivery-modulet i Connecting Europe-faciliteten stiller DIGIT en PKI-tjeneste (7) (»CEF PKI-tjeneste«) til rådighed for de kontraherende parter i AETR-overenskomsten. CEF PKI-tjenesten skal anvendes af nationale myndigheder (»slutbrugere«), der deltager i TACHOnet.

DIGIT er PKI-indehaver i TeleSec Shared-Business-CA-løsningen (»SBCA«), hvis drift varetages i Trust Center under koncernenheden T-Systems International GmbH (»T-Systems«) (8). DIGIT fungerer som hovedregistrator for SBCA's »CEF_eDelivery.europa.eu«-domæne. I denne egenskab opretter DIGIT underdomæner til »CEF_eDelivery.europa.eu«-domænet for hvert af de projekter, der benytter CEF PKI-tjenesten.

Dette dokument indeholder de nærmere betingelser for TACHOnet-underdomænet. DIGIT fungerer som underregistrator for dette underdomæne. I denne egenskab udsteder, tilbagekalder og fornyer DIGIT dette projekts certifikater.

4.2.   Ansvarsfraskrivelse

Kommissionen er ikke ansvarlig for certifikatets indhold; ansvaret er alene certifikatindehaverens. Det er certifikatindehaverens ansvar at kontrollere certifikatindholdets nøjagtighed.

Kommissionen er ikke ansvarlig for, hvordan certifikatindehaveren som tredjeparts juridiske enhed uden for Kommissionen bruger certifikatet.

Hensigten med denne erklæring om ansvarsfraskrivelse er hverken at begrænse Kommissionens ansvar på en måde, der strider mod eventuelle krav ifølge gældende national ret eller at udelukke Kommissionens ansvar i tilfælde, hvor ansvar ikke kan udelukkes ifølge national ret.

4.3.   Tilladt/Ikke-tilladt anvendelse af certifikater

4.3.1.   Tilladt anvendelse af certifikater

Når et certifikat er udstedt, anvender certifikatindehaveren (9) udelukkende certifikatet i forbindelse med TACHOnet. I den forbindelse kan certifikatet anvendes til at:

| — | bekræfte datas oprindelse |
| --- | --- |

—

bekræfte datas oprindelse

| — | kryptere data |
| --- | --- |

—

kryptere data

| — | sikre påvisning af integritetsbrud på data. |
| --- | --- |

—

sikre påvisning af integritetsbrud på data.

4.3.2.   Ikke-tilladt anvendelse af certifikater

Enhver anvendelse, der ikke er udtrykkeligt godkendt som en af certifikatets tilladte anvendelsesmuligheder, er forbudt.

4.4.   Certifikatindehaverens yderligere forpligtelser

SBCA's nærmere betingelser er defineret af T-Systems i SBCA-tjenestens certificeringspolitik (CP)/certificeringspraksis (CPS) (10). Dette dokument omfatter sikkerhedsspecifikationer og retningslinjer vedrørende tekniske og organisatoriske aspekter og beskriver Trust Centre-operatørens aktiviteter i dennes egenskab af certificeringsenhed (CA) og registreringsenhed (RA) samt registreringsenhedens (RA) bemyndigede tredjepart.

Kun enheder, der er bemyndiget til at deltage i TACHOnet, kan anmode om et certifikat.

Med hensyn til accept af certifikat gælder punkt 4.4.1 i SBCA's certificeringspolitik og certificeringspraksis (»CP/CPS«), og derudover anses brugsvilkårene og bestemmelserne i nærværende dokument for at være accepteret af den organisation, som certifikatet er udstedt til (»O=«) ved første anvendelse.

Med hensyn til offentliggørelse af certifikatet gælder punkt 2.2 i SBCA CP/CPS.

Alle certifikatejere skal opfylde følgende krav:

| 1) | beskytter deres private nøgle mod uautoriseret brug |
| --- | --- |

1)

beskytter deres private nøgle mod uautoriseret brug

| 2) | undgå at overdrage eller oplyse deres private nøgle til tredjeparter, også som repræsentanter |
| --- | --- |

2)

undgå at overdrage eller oplyse deres private nøgle til tredjeparter, også som repræsentanter

| 3) | undgår fortsat brug af den private nøgle efter gyldighedsperiodens udløb eller certifikatets tilbagekaldelse, bortset fra med det formål at få vist krypterede data (f.eks. dekryptering af e-mails). |
| --- | --- |

3)

undgår fortsat brug af den private nøgle efter gyldighedsperiodens udløb eller certifikatets tilbagekaldelse, bortset fra med det formål at få vist krypterede data (f.eks. dekryptering af e-mails).

| 4) | certifikatindehaveren er ansvarlig for at kopiere eller sende nøglen til slutenheden eller -enhederne. |
| --- | --- |

4)

certifikatindehaveren er ansvarlig for at kopiere eller sende nøglen til slutenheden eller -enhederne.

| 5) | certifikatindehaveren skal forpligte slutenheden/alle slutenheder til at overholde disse betingelser, herunder SBCA CP/CPS ved håndteringen af den private nøgle. |
| --- | --- |

5)

certifikatindehaveren skal forpligte slutenheden/alle slutenheder til at overholde disse betingelser, herunder SBCA CP/CPS ved håndteringen af den private nøgle.

| 6) | Certifikatindehaveren skal stille identifikation for de bemyndigede repræsentanter, som er bemyndiget til at anmode om tilbagekaldelse af certifikater udstedt til organisationen, til rådighed og i den forbindelse oplyse om de begivenheder, der har medført tilbagekaldelsen, og om adgangskoden til tilbagekaldelse. |
| --- | --- |

6)

Certifikatindehaveren skal stille identifikation for de bemyndigede repræsentanter, som er bemyndiget til at anmode om tilbagekaldelse af certifikater udstedt til organisationen, til rådighed og i den forbindelse oplyse om de begivenheder, der har medført tilbagekaldelsen, og om adgangskoden til tilbagekaldelse.

| 7) | for certifikater tilknyttet grupper af personer og funktioner og/eller juridiske personer, efter at en person har forladt gruppen af slutenheder (f.eks. ophør af ansættelsesforhold), skal certifikatindehaveren forebygge misbrug af den private nøgle ved at tilbagekalde certifikatet. |
| --- | --- |

7)

for certifikater tilknyttet grupper af personer og funktioner og/eller juridiske personer, efter at en person har forladt gruppen af slutenheder (f.eks. ophør af ansættelsesforhold), skal certifikatindehaveren forebygge misbrug af den private nøgle ved at tilbagekalde certifikatet.

| 8) | Certifikatindehaveren er ansvarlig for og skal anmode om tilbagekaldelse af certifikatet i de tilfælde, der er nævnt i punkt 4.9.1 i SBCA CP/CPS. |
| --- | --- |

8)

Certifikatindehaveren er ansvarlig for og skal anmode om tilbagekaldelse af certifikatet i de tilfælde, der er nævnt i punkt 4.9.1 i SBCA CP/CPS.

Med hensyn til fornyelse eller »rekey« af certifikater gælder punkt 4.6 eller 4.7 i SBCA CP/CPS.

Med hensyn til ændring af certifikater gælder punkt 4.8 i SBCA CP/CPS.

Med hensyn til tilbagekaldelse af certifikater gælder punkt 4.9 i SBCA CP/CPS.

5.   Identifikationsformular for kontaktpersoner og betroede kurerer (eksempel)

Jeg,
  [navn og adresse på organisationens repræsentant], erklærer, at nedenstående oplysninger er til brug i forbindelse med anmodning om, generering af og hentning af PKI-certifikater til TACHOnet-adgangspunkter til understøttelse af fortroligheden, integriteten og afviseligheden af TACHOnet-meddelelser:

Oplysninger om kontaktperson:

| — | Kontaktperson #1 |
| --- | --- |

—

| — | Kontaktperson #2 |
| --- | --- |

—

| — | Navn: |
| --- | --- |

—

Navn:

| — | Navn: |
| --- | --- |

—

Navn:

| — | Fornavne: |
| --- | --- |

—

Fornavne:

| — | Fornavne: |
| --- | --- |

—

Fornavne:

| — | Mobiltelefon: |
| --- | --- |

—

Mobiltelefon:

| — | Mobiltelefon: |
| --- | --- |

—

Mobiltelefon:

| — | Telefon: |
| --- | --- |

—

Telefon:

| — | Telefon: |
| --- | --- |

—

Telefon:

| — | E-mail: |
| --- | --- |

—

E-mail:

| — | E-mail: |
| --- | --- |

—

E-mail:

| — | Underskriftsprøve:
  — |
| --- | --- |

—

Underskriftsprøve:

—

| — | Underskriftsprøve:
  —
  —
  — |
| --- | --- |

—

Underskriftsprøve:

—

—

—

Oplysninger om betroet kurer:

| — | Betroet kurer #1 |
| --- | --- |

—

| — | Betroet kurer #2 |
| --- | --- |

—

| — | Navn: |
| --- | --- |

—

Navn:

| — | Navn: |
| --- | --- |

—

Navn:

| — | Fornavne: |
| --- | --- |

—

Fornavne:

| — | Fornavne: |
| --- | --- |

—

Fornavne:

| — | Mobiltelefon: |
| --- | --- |

—

Mobiltelefon:

| — | Mobiltelefon: |
| --- | --- |

—

Mobiltelefon:

| — | E-mail: |
| --- | --- |

—

E-mail:

| — | E-mail: |
| --- | --- |

—

E-mail:

| — | Pasudstedende land: |
| --- | --- |

—

Pasudstedende land:

| — | Pasudstedende land: |
| --- | --- |

—

Pasudstedende land:

| — | Pasnummer: |
| --- | --- |

—

Pasnummer:

| — | Pasnummer: |
| --- | --- |

—

Pasnummer:

| — | Udløbsdato for pas: |
| --- | --- |

—

Udløbsdato for pas:

| — | Udløbsdato for pas: |
| --- | --- |

—

Udløbsdato for pas:

Sted og dato samt organisationens stempel eller segl:

Den bemyndigede repræsentants underskrift:

6.   Dokumenter

6.1.   Individuel fuldmagt (eksempel)

Et eksempel på en individuel fuldmagt, som skal underskrives og fremlægges af den betroede kurer under registreringen hos RAO ved personligt fremmøde, kan findes her:

Image 15

6.2.   Udskrift af anmodning om certifikat (eksempel)

Et eksempel på en udskrift af en anmodning om certifikat, som skal underskrives og fremlægges af den betroede kurer under registreringen hos RAO ved personligt fremmøde, kan findes her:

Image 16

7.   Glossar

De centrale termer, der er anvendt i dette undertillæg, er defineret i afsnittet CEF Definitions på CEF Digital Single Web Portal:

https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/display/CEFDIGITAL/CEF+Definitions

De centrale akronymer, der er anvendt i denne Component Offering Description, er defineret i CEF Glossary på CEF Digital Single Web Portal:

https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/pages/viewpage.action?spaceKey=CEFDIGITAL&title=CEF+Glossary

---

(1)  En PKI (Public Key Infrastructure) er en række roller, politikker, procedurer og systemer, der er nødvendige for at oprette, administrere, distribuere og tilbagekalde digitale certifikater.

1

(2)  Identificeret ved attributværdien »O=« i det udstedte certifikats Subject Distinguished Name.

2

(3)  https://en.wikipedia.org/wiki/Public_key_infrastructure.

3

(4)  Den nyeste version af CP og CPS kan downloades på https://www.telesec.de/en/sbca-en/support/download-area/.

4

(5)  En fuldmagt er et juridisk dokument, med hvilket organisationen bemyndiger Kommissionen, repræsenteret ved den identificerede officielle ansvarlige for CEF PKI-tjenesten til at anmode T-Systems International GmbH's TeleSec Shared Business CA om at generere et certifikat på dennes vegne. Se også punkt 6.

5

(6)  Se punkt 5.

6

(7)  En PKI (Public Key Infrastructure) er en række roller, politikker, procedurer og systemer, der er nødvendige for at oprette, administrere, distribuere og tilbagekalde digitale certifikater.

7

(8)  Den betroede rolle, som Trust Center-operatøren (der er placeret i T-Systems Trust Center) har, omfatter også at varetage opgaven som intern registreringsenhed.

8

(9)  Identificeret ved attributværdien »O=« i det udstedte certifikats Subject Distinguished Name.

9

(10)  Den nyeste version af T-Systems SBCA CP/CPS kan findes på https://www.telesec.de/en/sbca-en/support/download-area/.

10

---

| 10.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 313/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 313/39

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2018/1927

af 5. december 2018

om interne regler om Europa-Kommissionens behandling af personoplysninger på konkurrenceområdet med hensyn til tilvejebringelse af oplysninger til registrerede og begrænsning af visse rettigheder

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 249, stk.1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen foretager administrative undersøgelser, der har til formål at håndhæve konkurrencereglerne i overensstemmelse med traktaten og sekundær lovgivning samt internationale aftaler, der er vedtaget til dette formål (1). Med henblik herpå udøver Kommissionen undersøgelses- og håndhævelsesbeføjelser (herunder relaterede operationelle aktiviteter) inden for områderne karteller, fusionskontrol og statsstøttekontrol, der er tillagt Kommissionen ved de relevante EU-retsakter. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen foretager administrative undersøgelser, der har til formål at håndhæve konkurrencereglerne i overensstemmelse med traktaten og sekundær lovgivning samt internationale aftaler, der er vedtaget til dette formål (1). Med henblik herpå udøver Kommissionen undersøgelses- og håndhævelsesbeføjelser (herunder relaterede operationelle aktiviteter) inden for områderne karteller, fusionskontrol og statsstøttekontrol, der er tillagt Kommissionen ved de relevante EU-retsakter.

| (2) | Kommissionens undersøgelser og håndhævelsesforanstaltninger på konkurrenceområdet er målrettet virksomheder eller medlemsstater, der er underlagt traktatens konkurrenceregler og ikke fysiske personer som sådan. Ikke desto mindre er det uundgåeligt, at personoplysninger, som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (2), behandles som omhandlet i artikel 3, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1725 i forbindelse med konkurrenceundersøgelser. Kommissionen er nødt til at behandle sådanne personoplysninger for at udføre de opgaver, den er pålagt som den offentlige myndighed med ansvar for at håndhæve Unionens konkurrenceregler. Undersøgelse inden for kartel- og fusionskontrol og statsstøttekontrol samt håndhævelse af konkurrencereglerne udgør kontrol-, tilsyns- eller reguleringsfunktioner, der er knyttet til udøvelsen af offentlig myndighed i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, litra c) og g), i forordning (EU) 2018/1725. Disse aktiviteter bidrager til fremme og beskyttelse af et konkurrencedygtigt indre marked, hvorved en af Unionens og medlemsstaternes væsentlige økonomiske og finansielle interesser bevares. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens undersøgelser og håndhævelsesforanstaltninger på konkurrenceområdet er målrettet virksomheder eller medlemsstater, der er underlagt traktatens konkurrenceregler og ikke fysiske personer som sådan. Ikke desto mindre er det uundgåeligt, at personoplysninger, som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (2), behandles som omhandlet i artikel 3, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1725 i forbindelse med konkurrenceundersøgelser. Kommissionen er nødt til at behandle sådanne personoplysninger for at udføre de opgaver, den er pålagt som den offentlige myndighed med ansvar for at håndhæve Unionens konkurrenceregler. Undersøgelse inden for kartel- og fusionskontrol og statsstøttekontrol samt håndhævelse af konkurrencereglerne udgør kontrol-, tilsyns- eller reguleringsfunktioner, der er knyttet til udøvelsen af offentlig myndighed i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, litra c) og g), i forordning (EU) 2018/1725. Disse aktiviteter bidrager til fremme og beskyttelse af et konkurrencedygtigt indre marked, hvorved en af Unionens og medlemsstaternes væsentlige økonomiske og finansielle interesser bevares.

| (3) | Med henblik på sine undersøgelses- og håndhævelsesaktiviteter inden for kartel- og fusionskontrol og statsstøttekontrol behandler Kommissionen personoplysninger, der er erhvervet eller modtaget fra juridiske personer, fysiske personer, medlemsstater og andre enheder (såsom nationale konkurrencemyndigheder, tilsynsorganer og andre offentlige organer og myndigheder), konkurrencemyndighederne i tredjelande og internationale organer og organisationer. I løbet af konkurrenceundersøgelser og håndhævelsesaktiviteter kan Kommissionen, uanset om den handler på eget initiativ eller på grundlag af oplysninger, den har modtaget, også behandle personoplysninger, der er erhvervet eller indhentet fra offentligt tilgængelige kilder (f.eks. i forbindelse med markedsovervågning eller screening), anonyme kilder (f.eks. whistleblowere/informanter) eller identificerede kilder (f.eks. klagere), som kræver, at deres identitet beskyttes. |
| --- | --- |

(3)

Med henblik på sine undersøgelses- og håndhævelsesaktiviteter inden for kartel- og fusionskontrol og statsstøttekontrol behandler Kommissionen personoplysninger, der er erhvervet eller modtaget fra juridiske personer, fysiske personer, medlemsstater og andre enheder (såsom nationale konkurrencemyndigheder, tilsynsorganer og andre offentlige organer og myndigheder), konkurrencemyndighederne i tredjelande og internationale organer og organisationer. I løbet af konkurrenceundersøgelser og håndhævelsesaktiviteter kan Kommissionen, uanset om den handler på eget initiativ eller på grundlag af oplysninger, den har modtaget, også behandle personoplysninger, der er erhvervet eller indhentet fra offentligt tilgængelige kilder (f.eks. i forbindelse med markedsovervågning eller screening), anonyme kilder (f.eks. whistleblowere/informanter) eller identificerede kilder (f.eks. klagere), som kræver, at deres identitet beskyttes.

| (4) | Kommissionen kan videregive personoplysninger til fysiske eller juridiske personer (f.eks. i forbindelse med aktindsigt), til nationale konkurrencemyndigheder og til andre myndigheder og organer inden for rammerne af bilateralt eller multilateralt samarbejde med medlemsstaters eller tredjelandes myndigheder og organisationer, alt efter hvad der er nødvendigt for at udøve sine beføjelser til at beskytte retten til forsvar for parter, der er genstand for Kommissionens søgsmål, og at sikre en effektiv anvendelse af Unionens konkurrenceregler. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen kan videregive personoplysninger til fysiske eller juridiske personer (f.eks. i forbindelse med aktindsigt), til nationale konkurrencemyndigheder og til andre myndigheder og organer inden for rammerne af bilateralt eller multilateralt samarbejde med medlemsstaters eller tredjelandes myndigheder og organisationer, alt efter hvad der er nødvendigt for at udøve sine beføjelser til at beskytte retten til forsvar for parter, der er genstand for Kommissionens søgsmål, og at sikre en effektiv anvendelse af Unionens konkurrenceregler.

| (5) | Behandling af personoplysninger, jf. artikel 3, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1725, der udføres i løbet af undersøgelses- og håndhævelsesaktiviteter på konkurrenceområdet, kan finde sted, selv inden Kommissionen formelt indleder retsforfølgning, fortsætte under efterforskningen og selv efter den formelle afslutning af undersøgelsen (f.eks. med henblik på markeds- eller overholdelsesovervågning eller screening, vurdering af behovet for at iværksætte nye undersøgelser, retssager osv.). |
| --- | --- |

(5)

Behandling af personoplysninger, jf. artikel 3, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1725, der udføres i løbet af undersøgelses- og håndhævelsesaktiviteter på konkurrenceområdet, kan finde sted, selv inden Kommissionen formelt indleder retsforfølgning, fortsætte under efterforskningen og selv efter den formelle afslutning af undersøgelsen (f.eks. med henblik på markeds- eller overholdelsesovervågning eller screening, vurdering af behovet for at iværksætte nye undersøgelser, retssager osv.).

| (6) | De personoplysninger, der behandles af Kommissionen, består f.eks. i identifikationsoplysninger, kontaktoplysninger, erhvervsmæssige oplysninger og oplysninger relateret til eller sat i forbindelse med genstanden for undersøgelsen eller proceduren. Personoplysningerne lagres i et sikret elektronisk miljø for at forhindre ulovlig adgang til eller videregivelse af oplysninger til personer, der ikke behøver at kende dem (»need to know«). Personoplysningerne opbevares i Kommissionens tjenestegrene med ansvar for undersøgelsen så længe, det er nødvendigt for undersøgelsen og for vurderingen af behovet for at iværksætte nye undersøgelsesaktiviteter, under den administrative procedure, under en eventuel efterfølgende domstolsprøvelse og i den administrative opbevaringsperiode, der følger den endelige afslutning af sagen. Ved udløbet af opbevaringsperioden overføres de sagsrelaterede oplysninger, herunder personoplysninger, til Kommissionens historiske arkiver (3). |
| --- | --- |

(6)

De personoplysninger, der behandles af Kommissionen, består f.eks. i identifikationsoplysninger, kontaktoplysninger, erhvervsmæssige oplysninger og oplysninger relateret til eller sat i forbindelse med genstanden for undersøgelsen eller proceduren. Personoplysningerne lagres i et sikret elektronisk miljø for at forhindre ulovlig adgang til eller videregivelse af oplysninger til personer, der ikke behøver at kende dem (»need to know«). Personoplysningerne opbevares i Kommissionens tjenestegrene med ansvar for undersøgelsen så længe, det er nødvendigt for undersøgelsen og for vurderingen af behovet for at iværksætte nye undersøgelsesaktiviteter, under den administrative procedure, under en eventuel efterfølgende domstolsprøvelse og i den administrative opbevaringsperiode, der følger den endelige afslutning af sagen. Ved udløbet af opbevaringsperioden overføres de sagsrelaterede oplysninger, herunder personoplysninger, til Kommissionens historiske arkiver (3).

| (7) | Under udførelsen af sine opgaver er Kommissionen forpligtet til at overholde fysiske personers grundlæggende rettigheder med hensyn til behandling af personoplysninger, som anerkendes i artikel 8, stk. 1, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og artikel 16, stk. 1, i traktaten. Samtidig er Kommissionen ansvarlig for håndhævelsen af konkurrenceregler, hvilket forpligter Kommissionen til at foretage undersøgelser rettidigt og under hensyntagen til gældende bestemmelser om fortrolighed og tavshedspligt (4) såvel som retten til forsvar for parter, der er genstand for dens efterforskning (5), og rettighederne for enkeltpersoner, der kræver beskyttelse af deres identitet. |
| --- | --- |

(7)

Under udførelsen af sine opgaver er Kommissionen forpligtet til at overholde fysiske personers grundlæggende rettigheder med hensyn til behandling af personoplysninger, som anerkendes i artikel 8, stk. 1, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og artikel 16, stk. 1, i traktaten. Samtidig er Kommissionen ansvarlig for håndhævelsen af konkurrenceregler, hvilket forpligter Kommissionen til at foretage undersøgelser rettidigt og under hensyntagen til gældende bestemmelser om fortrolighed og tavshedspligt (4) såvel som retten til forsvar for parter, der er genstand for dens efterforskning (5), og rettighederne for enkeltpersoner, der kræver beskyttelse af deres identitet.

| (8) | I visse tilfælde er det nødvendigt at forene de registreredes rettigheder i henhold til forordning (EU) 2018/1725 med behovene i forbindelse med undersøgelses- og håndhævelsesaktiviteter samt at sikre, at andre registreredes grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder overholdes fuldt ud. Med henblik herpå fastsættes det i artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725, at Kommissionen har mulighed for at begrænse anvendelsen af artikel 14-22 og 35 samt artikel 4, for så vidt bestemmelserne heri svarer til de rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i forordningens artikel 14-22. |
| --- | --- |

(8)

I visse tilfælde er det nødvendigt at forene de registreredes rettigheder i henhold til forordning (EU) 2018/1725 med behovene i forbindelse med undersøgelses- og håndhævelsesaktiviteter samt at sikre, at andre registreredes grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder overholdes fuldt ud. Med henblik herpå fastsættes det i artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725, at Kommissionen har mulighed for at begrænse anvendelsen af artikel 14-22 og 35 samt artikel 4, for så vidt bestemmelserne heri svarer til de rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i forordningens artikel 14-22.

| (9) | Disse interne regler bør dække enhver behandling, der udføres af Kommissionen under udøvelsen af sine undersøgelsesbeføjelser, uanset om den handler på eget initiativ eller på grundlag af modtagne bidrag, og håndhævelse og relaterede operationelle aktiviteter inden for karteller, fusionskontrol og statsstøttekontrol, når udøvelsen af registreredes rettigheder kan bringe gennemførelsen af undersøgelser eller håndhævelsesforanstaltninger i fare. Disse regler bør gælde for behandling, der udføres forud for den formelle indledning af procedurer, i løbet af undersøgelserne samt efter den formelle afslutning af undersøgelserne, herunder behandling inden for rammerne af bilateralt eller multilateralt samarbejde med nationale konkurrencemyndigheder, medlemsstater eller tredjelandes myndigheder og organisationer. |
| --- | --- |

(9)

Disse interne regler bør dække enhver behandling, der udføres af Kommissionen under udøvelsen af sine undersøgelsesbeføjelser, uanset om den handler på eget initiativ eller på grundlag af modtagne bidrag, og håndhævelse og relaterede operationelle aktiviteter inden for karteller, fusionskontrol og statsstøttekontrol, når udøvelsen af registreredes rettigheder kan bringe gennemførelsen af undersøgelser eller håndhævelsesforanstaltninger i fare. Disse regler bør gælde for behandling, der udføres forud for den formelle indledning af procedurer, i løbet af undersøgelserne samt efter den formelle afslutning af undersøgelserne, herunder behandling inden for rammerne af bilateralt eller multilateralt samarbejde med nationale konkurrencemyndigheder, medlemsstater eller tredjelandes myndigheder og organisationer.

| (10) | For at efterkomme artikel 14, 15 og 16 i forordning (EU) 2018/1725 bør Kommissionen underrette alle enkeltpersoner om de af dens aktiviteter, der indebærer behandling af deres personoplysninger og af deres rettigheder på en gennemsigtig og sammenhængende måde i form af databeskyttelsesmeddelelser, der offentliggøres på Kommissionens websted. |
| --- | --- |

(10)

For at efterkomme artikel 14, 15 og 16 i forordning (EU) 2018/1725 bør Kommissionen underrette alle enkeltpersoner om de af dens aktiviteter, der indebærer behandling af deres personoplysninger og af deres rettigheder på en gennemsigtig og sammenhængende måde i form af databeskyttelsesmeddelelser, der offentliggøres på Kommissionens websted.

| (11) | Uden at dette berører artikel 14, stk. 5, og artikel 16, stk. 5, i forordning (EU) 2018/1725, kan Kommissionen også på grundlag af nævnte forordnings artikel 25 begrænse udleveringen af oplysninger til de registrerede og anvendelsen af andre registreredes rettigheder for at beskytte sine egne konkurrenceundersøgelser og sin egen håndhævelse af konkurrencereglerne, undersøgelser og procedurer udført af medlemsstaternes konkurrencemyndigheder, efterforskningsværktøjerne og -metoderne samt andre personers rettigheder i forbindelse med sine undersøgelser. |
| --- | --- |

(11)

Uden at dette berører artikel 14, stk. 5, og artikel 16, stk. 5, i forordning (EU) 2018/1725, kan Kommissionen også på grundlag af nævnte forordnings artikel 25 begrænse udleveringen af oplysninger til de registrerede og anvendelsen af andre registreredes rettigheder for at beskytte sine egne konkurrenceundersøgelser og sin egen håndhævelse af konkurrencereglerne, undersøgelser og procedurer udført af medlemsstaternes konkurrencemyndigheder, efterforskningsværktøjerne og -metoderne samt andre personers rettigheder i forbindelse med sine undersøgelser.

| (12) | Desuden kan Kommissionen for at bevare et effektivt samarbejde være nødsaget til at begrænse anvendelsen af de registreredes rettigheder for at beskytte behandlingen i andre af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer eller af medlemsstaternes myndigheder. Med henblik herpå bør Kommissionen rådføre sig med de pågældende tjenestegrene, institutioner, organer, kontorer, agenturer og myndigheder om det relevante grundlag for indførelse af begrænsninger samt disses nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

(12)

Desuden kan Kommissionen for at bevare et effektivt samarbejde være nødsaget til at begrænse anvendelsen af de registreredes rettigheder for at beskytte behandlingen i andre af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer eller af medlemsstaternes myndigheder. Med henblik herpå bør Kommissionen rådføre sig med de pågældende tjenestegrene, institutioner, organer, kontorer, agenturer og myndigheder om det relevante grundlag for indførelse af begrænsninger samt disses nødvendighed og proportionalitet.

| (13) | Det kan også være nødvendigt for Kommissionen at begrænse udleveringen af oplysninger til de registrerede og anvendelsen af andre registreredes rettigheder i forbindelse med personoplysninger, der modtages fra tredjelande eller internationale organisationer, med henblik på at samarbejde med disse lande eller organisationer og dermed beskytte et vigtigt mål i Unionens almene interesse. I visse tilfælde kan den registreredes interesser eller grundlæggende rettigheder imidlertid tilsidesætte vigtigheden af internationalt samarbejde. |
| --- | --- |

(13)

Det kan også være nødvendigt for Kommissionen at begrænse udleveringen af oplysninger til de registrerede og anvendelsen af andre registreredes rettigheder i forbindelse med personoplysninger, der modtages fra tredjelande eller internationale organisationer, med henblik på at samarbejde med disse lande eller organisationer og dermed beskytte et vigtigt mål i Unionens almene interesse. I visse tilfælde kan den registreredes interesser eller grundlæggende rettigheder imidlertid tilsidesætte vigtigheden af internationalt samarbejde.

| (14) | Kommissionen har derfor fastsat, at de hensyn, der er anført i artikel 25, stk. 1, litra c), g) og h), i forordning (EU) 2018/1725, kan udgøre begrundelser for begrænsninger i henhold til forordningens artikel 25, som det kan være nødvendigt at anvende på behandling af oplysninger, der udføres inden for rammerne af Kommissionens undersøgelses- og håndhævelsesforanstaltninger på konkurrenceområdet omfattende karteller, fusionskontrol og statsstøttekontrol. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen har derfor fastsat, at de hensyn, der er anført i artikel 25, stk. 1, litra c), g) og h), i forordning (EU) 2018/1725, kan udgøre begrundelser for begrænsninger i henhold til forordningens artikel 25, som det kan være nødvendigt at anvende på behandling af oplysninger, der udføres inden for rammerne af Kommissionens undersøgelses- og håndhævelsesforanstaltninger på konkurrenceområdet omfattende karteller, fusionskontrol og statsstøttekontrol.

| (15) | Kommissionen bør behandle alle begrænsninger på en gennemsigtig måde og registrere hver anvendelse af begrænsninger i det tilsvarende registreringssystem. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bør behandle alle begrænsninger på en gennemsigtig måde og registrere hver anvendelse af begrænsninger i det tilsvarende registreringssystem.

| (16) | I henhold til artikel 25, stk. 8, i forordning (EU) 2018/1725, kan den dataansvarlige udsætte eller afstå fra at give oplysninger om årsagerne til anvendelsen af en begrænsning til den registrerede, hvis udleveringen af disse oplysninger på nogen måde ville være til skade for formålet med begrænsningen. Dette er navnlig tilfældet med hensyn til begrænsninger af de rettigheder, der er fastsat i artikel 16 og 35 i forordning (EU) 2018/1725. For at sikre, at de registreredes rettigheder i henhold til artikel 16 og 35 i forordning (EU) 2018/1725 kun begrænses, så længe grundene til begrænsningen gælder, bør Kommissionen regelmæssigt og ved afslutningen af den pågældende undersøgelse tage sin holdning op til fornyet overvejelse. |
| --- | --- |

(16)

I henhold til artikel 25, stk. 8, i forordning (EU) 2018/1725, kan den dataansvarlige udsætte eller afstå fra at give oplysninger om årsagerne til anvendelsen af en begrænsning til den registrerede, hvis udleveringen af disse oplysninger på nogen måde ville være til skade for formålet med begrænsningen. Dette er navnlig tilfældet med hensyn til begrænsninger af de rettigheder, der er fastsat i artikel 16 og 35 i forordning (EU) 2018/1725. For at sikre, at de registreredes rettigheder i henhold til artikel 16 og 35 i forordning (EU) 2018/1725 kun begrænses, så længe grundene til begrænsningen gælder, bør Kommissionen regelmæssigt og ved afslutningen af den pågældende undersøgelse tage sin holdning op til fornyet overvejelse.

| (17) | Hvis registreredes andre rettigheder begrænses, bør den dataansvarlige i hvert enkelt tilfælde vurdere, om det vil være til skade for formålet med begrænsningen at meddele den. Den dataansvarlige er den tjenestegren i Kommissionen, der har ansvar for konkurrencepolitikken. |
| --- | --- |

(17)

Hvis registreredes andre rettigheder begrænses, bør den dataansvarlige i hvert enkelt tilfælde vurdere, om det vil være til skade for formålet med begrænsningen at meddele den. Den dataansvarlige er den tjenestegren i Kommissionen, der har ansvar for konkurrencepolitikken.

| (18) | Kommissionens databeskyttelsesansvarlige bør foretage en uafhængig gennemgang af anvendelsen af begrænsninger med henblik på at sikre overholdelsen af denne afgørelse. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionens databeskyttelsesansvarlige bør foretage en uafhængig gennemgang af anvendelsen af begrænsninger med henblik på at sikre overholdelsen af denne afgørelse.

| (19) | Denne afgørelse er vedtaget med henblik på anvendelsen af artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725 og bør træde i kraft samtidig med denne forordning for at skabe retssikkerhed. |
| --- | --- |

(19)

Denne afgørelse er vedtaget med henblik på anvendelsen af artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725 og bør træde i kraft samtidig med denne forordning for at skabe retssikkerhed.

| (20) | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt — |
| --- | --- |

(20)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   I denne afgørelse fastsættes de regler, som gælder for Kommissionens underretning af registrerede om behandlingen af deres oplysninger i overensstemmelse med artikel 14, 15 og 16 i forordning (EU) 2018/1725 i forbindelse med sine aktiviteter på konkurrenceområdet.

I afgørelsen fastsættes også betingelserne for, hvornår Kommissionen kan begrænse anvendelsen af artikel 4, 14-17, 19, 20 og 35 i forordning (EU) 2018/1725 i overensstemmelse med forordningens artikel 25.

2.   Denne afgørelse finder anvendelse på Kommissionens behandling af personoplysninger med henblik på eller i forbindelse med de aktiviteter, den udfører for at varetage sine opgaver i medfør af traktatens artikel 101-109.

Artikel 2

Gældende undtagelser og begrænsninger

1.   Når Kommissionen udøver sine pligter med hensyn til den registreredes rettigheder i henhold til forordning (EU) 2018/1725, skal den overveje, om en eller flere af undtagelserne i denne forordning finder anvendelse.

2.   I henhold til artikel 3-7 i nærværende afgørelse kan Kommissionen begrænse anvendelsen af artikel 14-17, 19, 20 og 35 i forordning (EU) 2018/1725 samt gennemsigtighedsprincippet i artikel 4, stk. 1, litra a), for så vidt som bestemmelserne deri svarer til de rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i artikel 14-17, 19, 20 og 35 i forordning (EU) 2018/1725, hvis udøvelsen af disse rettigheder og forpligtelser ville bringe formålet med Kommissionens undersøgelses- og håndhævelsesaktiviteter i fare, herunder ved at afsløre dens undersøgelsesredskaber og -metoder, eller påvirke andre registreredes rettigheder og frihedsrettigheder negativt.

3.   I henhold til artikel 3-7 kan Kommissionen begrænse de rettigheder og forpligtelser, der er omhandlet i stk. 2 med hensyn til personoplysninger modtaget fra andre af Unionens institutioner, organer, agenturer og kontorer, fra kompetente myndigheder i medlemsstater eller tredjelande eller fra internationale organisationer i følgende tilfælde:

| a) | hvis udøvelsen af disse rettigheder og forpligtelser kan begrænses af andre af Unionens institutioner, organer, agenturer og kontorer på grundlag af andre retsakter, jf. artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725, eller i overensstemmelse med kapitel IX i denne forordning eller i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/794 (6) eller Rådets forordning (EU) 2017/1939 (7) |
| --- | --- |

a)

hvis udøvelsen af disse rettigheder og forpligtelser kan begrænses af andre af Unionens institutioner, organer, agenturer og kontorer på grundlag af andre retsakter, jf. artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725, eller i overensstemmelse med kapitel IX i denne forordning eller i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/794 (6) eller Rådets forordning (EU) 2017/1939 (7)

| b) | hvis udøvelsen af disse rettigheder og forpligtelser kan begrænses af medlemsstaternes kompetente myndigheder på grundlag af de retsakter, der er omhandlet i artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (8), eller i henhold til nationale foranstaltninger til gennemførelse af artikel 13, stk. 3, artikel 15, stk. 3, eller artikel 16, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 (9) |
| --- | --- |

b)

hvis udøvelsen af disse rettigheder og forpligtelser kan begrænses af medlemsstaternes kompetente myndigheder på grundlag af de retsakter, der er omhandlet i artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (8), eller i henhold til nationale foranstaltninger til gennemførelse af artikel 13, stk. 3, artikel 15, stk. 3, eller artikel 16, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 (9)

| c) | hvis udøvelsen af disse rettigheder og forpligtelser kan være til skade for Kommissionens samarbejde med tredjelande eller internationale organisationer om konkurrenceundersøgelser eller håndhævelsen af konkurrencebeslutninger. |
| --- | --- |

c)

hvis udøvelsen af disse rettigheder og forpligtelser kan være til skade for Kommissionens samarbejde med tredjelande eller internationale organisationer om konkurrenceundersøgelser eller håndhævelsen af konkurrencebeslutninger.

Inden der anvendes begrænsninger i de tilfælde, der er nævnt i litra a) og b) i første afsnit, skal Kommissionen høre de relevante EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer eller kompetente myndigheder i medlemsstaterne, medmindre det er klart for Kommissionen, at anvendelsen af en begrænsning er fastsat ved en af de retsakter, der er nævnt i disse litraer.

Litra c) i første afsnit finder ikke anvendelse, hvis den registreredes interesser eller grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder går forud for Kommissionens interesse i at samarbejde med tredjelande eller internationale organisationer.

4.   Stk. 1, 2 og 3 er ikke til hinder for anvendelse af andre kommissionsafgørelser om interne regler om underretning af registrerede og begrænsning af visse rettigheder i henhold til artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725 og artikel 23 i Kommissionens forretningsorden.

Artikel 3

Udlevering af oplysninger til registrerede

1.   Kommissionen offentliggør databeskyttelsesmeddelelser på sit websted, hvorved alle registrerede oplyses om dens aktiviteter, der indebærer behandling af personoplysninger.

2.   Uden at dette berører artikel 14, stk. 5, og artikel 16, stk. 5, i forordning (EU) 2018/1725, hvori Kommissionen helt eller delvist begrænser underretningen af de registrerede, hvis personoplysninger behandles med henblik på konkurrenceretlig undersøgelse eller håndhævelse (herunder relaterede operationelle aktiviteter), indfører den og registrerer årsagerne til begrænsningen i overensstemmelse med artikel 6.

Artikel 4

De registreredes indsigtsret, ret til sletning og til begrænsning af behandling

1.   Når Kommissionen helt eller delvist begrænser registreredes indsigtsret, retten til sletning eller retten til begrænsning af behandling som omhandlet i henholdsvis artikel 17, 19 og 20 i forordning (EU) 2018/1725, underretter Kommissionen i sin besvarelse af anmodningen om adgang, sletning eller begrænsning af behandlingen den pågældende registrerede om den anvendte begrænsning og om hovedårsagerne dertil samt om muligheden for at indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse eller søge domstolsprøvelse ved EU-Domstolen.

2.   Tilvejebringelse af oplysninger vedrørende årsagerne til begrænsningen, der er omhandlet i stk. 1, kan udelades, så længe det vil være til skade for formålet med begrænsningen at videregive dem.

3.   Kommissionen indfører og registrerer årsagerne til begrænsningen i overensstemmelse med artikel 6.

4.   Såfremt retten til indsigt helt eller delvist er begrænset, udøver den registrerede sin indsigtsret gennem Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med stk. 6, 7 og 8 i artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725.

Artikel 5

Meddelelse om brud på persondatasikkerheden til registrerede

Hvis Kommissionen begrænser underretningen af brud på persondatasikkerheden til den registrerede, som omhandlet i artikel 35 i forordning (EU) 2018/1725, indfører og registrerer den årsagerne til begrænsningen i overensstemmelse med denne afgørelses artikel 6.

Artikel 6

Indføring og registrering af begrænsninger

1.   Kommissionen indfører årsagerne til begrænsninger, der anvendes i henhold til denne afgørelse, herunder en vurdering af begrænsningens nødvendighed og forholdsmæssighed.

2.   Med dette for øje skal det af fortegnelsen fremgå, hvordan udøvelsen af denne ret ville bringe formålet med Kommissionens undersøgelses- og håndhævelsesaktiviteter eller de anvendte begrænsninger i henhold til artikel 2, stk. 2, eller stk. 3, i fare eller ville påvirke andre registreredes rettigheder og frihedsrettigheder negativt.

3.   Fortegnelsen og, hvor det er relevant, de dokumenter, der indeholder de underliggende faktiske og retlige elementer, registreres. De stilles efter anmodning til rådighed for Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

Artikel 7

Begrænsningers varighed

1.   De begrænsninger, der er omhandlet i artikel 3, 4 og 5, finder fortsat anvendelse, når årsagerne hertil fortsat gælder.

2.   Hvis årsagerne til en begrænsning som omhandlet i artikel 3 eller 5 ikke længere gælder, ophæver Kommissionen begrænsningen og meddeler den registrerede årsagerne til begrænsningen. Samtidig oplyser Kommissionen den registrerede om muligheden for når som helst at indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse eller at indbringe sagen for Den Europæiske Unions Domstol.

3.   Kommissionen gennemgår hvert år og ved afslutningen af den pågældende undersøgelse anvendelsen af de begrænsninger, der er omhandlet i artikel 3 og 5.

Artikel 8

Den databeskyttelsesansvarliges vurdering

1.   Den databeskyttelsesansvarlige skal oplyses, uden unødig forsinkelse, når en registrerets rettigheder begrænses i henhold til denne afgørelse. Efter anmodning gives den databeskyttelsesansvarlige adgang til fortegnelsen og alle dokumenter, der indeholder underliggende faktiske og retlige elementer.

2.   Den databeskyttelsesansvarlige kan anmode om en fornyet gennemgang af begrænsningen. Den databeskyttelsesansvarlige underrettes om resultaterne af den ønskede gennemgang.

Artikel 9

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på dagen for ikrafttræden af forordning (EU) 2018/1725.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. december 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  Se navnlig med hensyn til karteller Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikler 81 og 82 (EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1), med hensyn til fusionskontrol Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»EF-fusionsforordningen«) (EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1) og med hensyn til statsstøtte Rådets forordning (EU) 2015/1589 af 13. juli 2015 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 9).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39). Behandling, jf. artikel 3, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1725, omfatter også situationer, hvor Kommissionen modtager personoplysninger, som den er blevet meddelt frivilligt.

2

(3)  I Kommissionen reguleres opbevaring af sagsakter ved hjælp af den fælles opbevaringsliste, som er et retsligt dokument (den seneste version er SEC(2012)713) i form af en opbevaringsplan, hvori der fastsættes opbevaringsperioder for Kommissionens forskellige typer af sagsakter.

3

(4)  Jf. navnlig traktatens artikel 339, samt artikel 28 i forordning (EF) nr. 1/2003, artikel 15, stk. 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 773/2004 af 7. april 2004 om Kommissionens gennemførelse af procedurer i henhold til EF-traktatens artikel 81 og 82 (EUT L 123 af 27.4.2004, s. 18), artikel 17 i forordning (EF) nr. 139/2004, artikel 18 i Kommissionens forordning (EF) nr. 802/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (EUT L 133 af 30.4.2004, s. 1), artikel 30 og 31 i forordning (EU) 2015/1589 og de krævede erklæringer om fortrolige oplysninger i standardformularer til anmeldelse af statsstøtte, der er knyttet som bilag til forordning (EF) nr. 794/2004 som ændret.

4

(5)  Gennemførelsen af de registreredes rettigheder i henhold til forordning (EU) 2018/1725 og overholdelsen af den dataansvarliges forpligtelser i medfør af denne forordning berører ikke Kommissionens behandling af retten til forsvar for parter, der er genstand for konkurrencesagen. Integriteten og ægtheden af de beviser, der indsamles i forbindelse med konkurrencesager, kan derfor ikke bringes i fare ved at ændre dokumenter, der modtages eller indsamles i overensstemmelse med de gældende procedureregler på konkurrenceområdet.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/794 af 11. maj 2016 om Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og om erstatning og ophævelse af Rådets afgørelse 2009/371/RIA, 2009/934/RIA, 2009/935/RIA, 2009/936/RIA og 2009/968/RIA (EUT L 135 af 24.5.2016, s. 53).

6

(7)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89).

9

---

| 10.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 313/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 313/45

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2018/1928

af 6. december 2018

om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Danmark i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget

(meddelt under nummer C(2018) 8081)

(Kun den danske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 18. november 2002 vedtog Kommissionen beslutning 2002/915/EF (2) om indrømmelse af en undtagelse, Danmark havde anmodet om i henhold til direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, hvorved Danmark fik tilladelse til at anvende op til 230 kg kvælstof pr. hektar årligt fra husdyrgødning på visse kvægbrug inden for rammerne af det danske handlingsprogram 1999-2003. Undtagelsen blev forlænget ved Kommissionens beslutning 2005/294/EF (3) i sammenhæng med det danske handlingsprogram 2004-2007, ved Kommissionens beslutning 2008/664/EF (4) i sammenhæng med det danske handlingsprogram 2008-2012, ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/659/EU (5) i sammenhæng med det danske handlingsprogram 2008-2015 og ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/847 (6) i sammenhæng med den danske regulering af næringsstoffer i landbruget og det danske nitrathandlingsprogram fra juni 2017. |
| --- | --- |

(1)

Den 18. november 2002 vedtog Kommissionen beslutning 2002/915/EF (2) om indrømmelse af en undtagelse, Danmark havde anmodet om i henhold til direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, hvorved Danmark fik tilladelse til at anvende op til 230 kg kvælstof pr. hektar årligt fra husdyrgødning på visse kvægbrug inden for rammerne af det danske handlingsprogram 1999-2003. Undtagelsen blev forlænget ved Kommissionens beslutning 2005/294/EF (3) i sammenhæng med det danske handlingsprogram 2004-2007, ved Kommissionens beslutning 2008/664/EF (4) i sammenhæng med det danske handlingsprogram 2008-2012, ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/659/EU (5) i sammenhæng med det danske handlingsprogram 2008-2015 og ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/847 (6) i sammenhæng med den danske regulering af næringsstoffer i landbruget og det danske nitrathandlingsprogram fra juni 2017.

| (2) | Den undtagelse, som blev indrømmet ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/847 omfattede for perioden 2015/2016 omkring 1 466 kvægbrug, 443 134 dyreenheder og 210 061 ha agerjord, svarende til henholdsvis 4,2 % af det samlede antal bedrifter, 19,6 % af det samlede antal dyreenheder og 8,6 % af det samlede antal hektar agerjord i Danmark. |
| --- | --- |

(2)

Den undtagelse, som blev indrømmet ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/847 omfattede for perioden 2015/2016 omkring 1 466 kvægbrug, 443 134 dyreenheder og 210 061 ha agerjord, svarende til henholdsvis 4,2 % af det samlede antal bedrifter, 19,6 % af det samlede antal dyreenheder og 8,6 % af det samlede antal hektar agerjord i Danmark.

| (3) | Danmark har den 6. februar 2018 forelagt Kommissionen en anmodning om forlængelse af undtagelsen i henhold til bilag III, punkt 2, tredje afsnit, i direktiv 91/676/EØF. |
| --- | --- |

(3)

Danmark har den 6. februar 2018 forelagt Kommissionen en anmodning om forlængelse af undtagelsen i henhold til bilag III, punkt 2, tredje afsnit, i direktiv 91/676/EØF.

| (4) | Danmark har i overensstemmelse med artikel 5 i direktiv 91/676/EØF iværksat et handlingsprogram for perioden 2017-2020, som udmøntes gennem dele af bekendtgørelse nr. 865 af 23. juni 2017 om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning, ensilage m.v. med senere ændringer, lovbekendtgørelse nr. 433 af 3. maj 2017 om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække med senere ændringer og bekendtgørelse nr. 963 af 12. juli 2017 om jordbrugets anvendelse af gødning i planperioden 2017/2018. Som supplement til disse foranstaltninger gennemfører Danmark en målrettet afgrødeordning i 2017 og 2018 og målrettet regulering fra 2019 i medfør af lov om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække. Endvidere er der i den danske lovgivning indført en generel fosforregulering, jf. lovbekendtgørelse om miljøgodkendelse m.v. af husdyrbrug og bekendtgørelse om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning, ensilage m.v. |
| --- | --- |

(4)

Danmark har i overensstemmelse med artikel 5 i direktiv 91/676/EØF iværksat et handlingsprogram for perioden 2017-2020, som udmøntes gennem dele af bekendtgørelse nr. 865 af 23. juni 2017 om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning, ensilage m.v. med senere ændringer, lovbekendtgørelse nr. 433 af 3. maj 2017 om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække med senere ændringer og bekendtgørelse nr. 963 af 12. juli 2017 om jordbrugets anvendelse af gødning i planperioden 2017/2018. Som supplement til disse foranstaltninger gennemfører Danmark en målrettet afgrødeordning i 2017 og 2018 og målrettet regulering fra 2019 i medfør af lov om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække. Endvidere er der i den danske lovgivning indført en generel fosforregulering, jf. lovbekendtgørelse om miljøgodkendelse m.v. af husdyrbrug og bekendtgørelse om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning, ensilage m.v.

| (5) | Den danske lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF omfatter grænseværdier for kvælstoftilførsel. I august 2017 trådte der lovgivning i kraft med henblik på begrænsning af fosfortilførslen. |
| --- | --- |

(5)

Den danske lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF omfatter grænseværdier for kvælstoftilførsel. I august 2017 trådte der lovgivning i kraft med henblik på begrænsning af fosfortilførslen.

| (6) | Den danske lovgivning omfatter en kombination af målrettede ordninger for frivillige og pligtige efterafgrøder for den periode, som denne afgørelse vedrører. Under nævnte ordning træder de bindende regler vedrørende efterafgrøder automatisk i kraft, hvis det ikke lykkes at opfylde miljømålene gennem de frivillige aftaler. Arealerne med efterafgrøder er en supplerende foranstaltning til det nationale krav om pligtige efterafgrøder i henhold til lovbekendtgørelse nr. 433 af 3. maj 2017 om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække. Ovennævnte ordning er nødvendig for at sikre, at anvendelsen af den nuværende undtagelse ikke fører til en yderligere forringelse af vandkvaliteten. |
| --- | --- |

(6)

Den danske lovgivning omfatter en kombination af målrettede ordninger for frivillige og pligtige efterafgrøder for den periode, som denne afgørelse vedrører. Under nævnte ordning træder de bindende regler vedrørende efterafgrøder automatisk i kraft, hvis det ikke lykkes at opfylde miljømålene gennem de frivillige aftaler. Arealerne med efterafgrøder er en supplerende foranstaltning til det nationale krav om pligtige efterafgrøder i henhold til lovbekendtgørelse nr. 433 af 3. maj 2017 om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække. Ovennævnte ordning er nødvendig for at sikre, at anvendelsen af den nuværende undtagelse ikke fører til en yderligere forringelse af vandkvaliteten.

| (7) | Af de oplysninger, som Danmark har fremlagt vedrørende den undtagelse, der blev indrømmet ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/847, fremgår det, at undtagelsen ikke fører til en forringelse af vandkvaliteten, når der sammenlignes med arealer, som ikke er omfattet af undtagelsen. Data vedrørende gennemførelsen af direktiv 91/676/EØF for perioden 2012-2015 (7) viser, at på 83,4 % af overvågningsstederne er kvælstofkoncentrationen i grundvandet i gennemsnit under 50 mg/l og på 27,5 % af overvågningsstederne under 25 mg/l. Hvad angår fersk overfladevand, udviser 99,4 % af overvågningsstederne en gennemsnitlig kvælstofkoncentration under 50 mg/l og 85,8 % af overvågningsstederne en koncentration på under 25 mg/l. Overvågningsdata viser, at der overordnet set forekommer en stabil tendens i kvælstofkoncentrationen i grundvandet og fersk overfladevand sammenholdt med den foregående rapporteringsperiode (2008-2011). Data om eutrofiering viser, at 25 % de overvågede søer klassificeres som høj/god tilstand og 75 % som under god tilstand, og at 2 ud af 119 overvågede fjorde og kystvande klassificeres som god tilstand. |
| --- | --- |

(7)

Af de oplysninger, som Danmark har fremlagt vedrørende den undtagelse, der blev indrømmet ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/847, fremgår det, at undtagelsen ikke fører til en forringelse af vandkvaliteten, når der sammenlignes med arealer, som ikke er omfattet af undtagelsen. Data vedrørende gennemførelsen af direktiv 91/676/EØF for perioden 2012-2015 (7) viser, at på 83,4 % af overvågningsstederne er kvælstofkoncentrationen i grundvandet i gennemsnit under 50 mg/l og på 27,5 % af overvågningsstederne under 25 mg/l. Hvad angår fersk overfladevand, udviser 99,4 % af overvågningsstederne en gennemsnitlig kvælstofkoncentration under 50 mg/l og 85,8 % af overvågningsstederne en koncentration på under 25 mg/l. Overvågningsdata viser, at der overordnet set forekommer en stabil tendens i kvælstofkoncentrationen i grundvandet og fersk overfladevand sammenholdt med den foregående rapporteringsperiode (2008-2011). Data om eutrofiering viser, at 25 % de overvågede søer klassificeres som høj/god tilstand og 75 % som under god tilstand, og at 2 ud af 119 overvågede fjorde og kystvande klassificeres som god tilstand.

| (8) | Efter at have gennemgået Danmarks anmodning på grundlag af de elementer, der er beskrevet i bilag III, punkt 2, tredje afsnit, i direktiv 91/676/EØF, og i lyset af de erfaringer, der er gjort med undtagelserne i beslutning 2002/915/EF, 2005/294/EF og 2008/664/EF og gennemførelsesafgørelse 2012/659/EU, er det Kommissionens opfattelse, at den mængde husdyrgødning, dvs. 230 kg kvælstof årligt pr. hektar, som Danmark påtænker at tillade, ikke vil være til hinder for, at målene i direktiv 91/676/EØF kan nås, forudsat at visse skærpede betingelser med hensyn til efterafgrøder, fosforlofter, sædskifte, udbringning af husdyrgødning og tilførsel af andre gødningsmidler, jordprøveudtagning og jordbundsanalyse opfyldes. |
| --- | --- |

(8)

Efter at have gennemgået Danmarks anmodning på grundlag af de elementer, der er beskrevet i bilag III, punkt 2, tredje afsnit, i direktiv 91/676/EØF, og i lyset af de erfaringer, der er gjort med undtagelserne i beslutning 2002/915/EF, 2005/294/EF og 2008/664/EF og gennemførelsesafgørelse 2012/659/EU, er det Kommissionens opfattelse, at den mængde husdyrgødning, dvs. 230 kg kvælstof årligt pr. hektar, som Danmark påtænker at tillade, ikke vil være til hinder for, at målene i direktiv 91/676/EØF kan nås, forudsat at visse skærpede betingelser med hensyn til efterafgrøder, fosforlofter, sædskifte, udbringning af husdyrgødning og tilførsel af andre gødningsmidler, jordprøveudtagning og jordbundsanalyse opfyldes.

| (9) | For bedrifter med tilladelse til at anvende husdyrgødning svarende til op til 230 kg kvælstof årligt pr. hektar bør det være et krav, at gødningsplanerne ajourføres rettidigt for at sikre overensstemmelse med den faktiske landbrugspraksis, og at der etableres et permanent plantedække af dyrkningsarealet og efterafgrøder for at sikre genvindelse af kvælstoftabet i underliggende jordlag om efteråret og begrænse kvælstoftabet om vinteren. |
| --- | --- |

(9)

For bedrifter med tilladelse til at anvende husdyrgødning svarende til op til 230 kg kvælstof årligt pr. hektar bør det være et krav, at gødningsplanerne ajourføres rettidigt for at sikre overensstemmelse med den faktiske landbrugspraksis, og at der etableres et permanent plantedække af dyrkningsarealet og efterafgrøder for at sikre genvindelse af kvælstoftabet i underliggende jordlag om efteråret og begrænse kvælstoftabet om vinteren.

| (10) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (8) danner rammen for en sammenhængende grænseoverskridende tilgang til beskyttelse af vand i områder omkring flodbassiner med det formål at opnå en god tilstand i Europas vandområder senest i 2015. Nedbringelse af næringsstofindholdet er en integrerende del af dette mål. Undtagelsen i denne afgørelse indskrænker ikke anvendelsen af bestemmelserne i direktiv 2000/60/EF og udelukker ikke, at der kan blive behov for yderligere foranstaltninger for at opfylde forpligtelser, der følger heraf. |
| --- | --- |

(10)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (8) danner rammen for en sammenhængende grænseoverskridende tilgang til beskyttelse af vand i områder omkring flodbassiner med det formål at opnå en god tilstand i Europas vandområder senest i 2015. Nedbringelse af næringsstofindholdet er en integrerende del af dette mål. Undtagelsen i denne afgørelse indskrænker ikke anvendelsen af bestemmelserne i direktiv 2000/60/EF og udelukker ikke, at der kan blive behov for yderligere foranstaltninger for at opfylde forpligtelser, der følger heraf.

| (11) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF (9) indeholder generelle bestemmelser for opbygning af en infrastruktur for geografisk information i EU med henblik på EU's miljøpolitik og andre politikområder eller aktiviteter, der kan have indvirkning på miljøet. Den geografiske information, der indsamles inden for rammerne af denne afgørelse, bør i givet fald være i overensstemmelse med bestemmelserne i nævnte direktiv. For at mindske den administrative byrde og forbedre sammenhængen i data bør Danmark ved indsamlingen af de nødvendige data inden for rammerne af denne afgørelse benytte de oplysninger, der tilvejebringes i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, der er oprettet i henhold til afsnit V, kapitel II, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 (10). |
| --- | --- |

(11)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF (9) indeholder generelle bestemmelser for opbygning af en infrastruktur for geografisk information i EU med henblik på EU's miljøpolitik og andre politikområder eller aktiviteter, der kan have indvirkning på miljøet. Den geografiske information, der indsamles inden for rammerne af denne afgørelse, bør i givet fald være i overensstemmelse med bestemmelserne i nævnte direktiv. For at mindske den administrative byrde og forbedre sammenhængen i data bør Danmark ved indsamlingen af de nødvendige data inden for rammerne af denne afgørelse benytte de oplysninger, der tilvejebringes i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, der er oprettet i henhold til afsnit V, kapitel II, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 (10).

| (12) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Undtagelse

Danmarks anmodning, der blev forelagt ved brev af 6. februar 2018, om en undtagelse med henblik på at tillade, at arealer kan tilføres en større mængde kvælstof fra husdyrgødning end den mængde, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum, i bilag III til direktiv 91/676/EØF, indrømmes på de i denne afgørelse fastlagte betingelser.

Artikel 2

Anvendelsesområde

Denne undtagelse gælder for kvægbrug, på hvilke sædskiftet omfatter mere end 80 % afgrøder med højt kvælstofoptag og lang vækstsæson, og for hvilke der er givet tilladelse i overensstemmelse med artikel 6.

Artikel 3

Definitioner

I denne afgørelse forstås ved:

a)   »kvægbrug«: bedrift med en årlig produktion af kvælstof i husdyrgødning på over 300 kg, hvoraf mindst to tredjedele stammer fra kvæg

»kvægbrug«

b)   »afgrøder udlagt med græs«: ensilagekornarter, ensilagemajs, vårsæd, vintersæd eller vårbyg og ærter udlagt med græs før eller efter høst

»afgrøder udlagt med græs«

c)   »afgrøder med højt kvælstofoptag og lang vækstsæson«:

»afgrøder med højt kvælstofoptag og lang vækstsæson«

| i) | græs |
| --- | --- |

i)

græs

| ii) | græsefterafgrøder |
| --- | --- |

ii)

græsefterafgrøder

| iii) | foderroer |
| --- | --- |

iii)

foderroer

| iv) | afgrøder udlagt med græs |
| --- | --- |

iv)

afgrøder udlagt med græs

| v) | cikorie |
| --- | --- |

v)

cikorie

d)   »græs«: permanente græsarealer eller græsarealer i omdrift

»græs«

e)   »jordbundsprofil«: jordlaget ned til en dybde af 0,90 meter eller til gennemsnittet af det højest liggende grundvand, hvis dette niveau er mindre end 0,90 meter under jordoverfladen.

»jordbundsprofil«

Artikel 4

Betingelser for undtagelsen

Undtagelsen indrømmes på følgende betingelser:

| 1) | Pr. 1. august 2017 er bekendtgørelse nr. 865 af 23. juni 2017 om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning ensilage m.v. trådt i kraft, hvorved der fastsættes direkte fosforlofter for hele landet for de forskellige typer gødning. Lofterne gælder for tilførsel af fosfor fra alle typer gødning: organiske gødningsstoffer, herunder husdyrgødning, afgasset biomasse, afgasset plantebiomasse, spildevandsslam og handelsgødning. Der anvendes skærpede lofter for fosfortilførsel i visse afvandingsområder med fosforfølsomme vandmiljøer. |
| --- | --- |

1)

Pr. 1. august 2017 er bekendtgørelse nr. 865 af 23. juni 2017 om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning ensilage m.v. trådt i kraft, hvorved der fastsættes direkte fosforlofter for hele landet for de forskellige typer gødning. Lofterne gælder for tilførsel af fosfor fra alle typer gødning: organiske gødningsstoffer, herunder husdyrgødning, afgasset biomasse, afgasset plantebiomasse, spildevandsslam og handelsgødning. Der anvendes skærpede lofter for fosfortilførsel i visse afvandingsområder med fosforfølsomme vandmiljøer.

| 2) | Der er indført et indikator- og overvågningssystem for mængden af fosfor, der tilføres på landbrugsarealer i Danmark. Hvis indikator- eller overvågningssystemet viser, at det gennemsnitlige faktiske årlige fosforgødningsomfang for landbrugsjord i Danmark kan komme til at stige eller faktisk har oversteget de niveauer for den gennemsnitlige fosfortilførsel, der er tilladt i perioden 2018-2025, reduceres lofterne for den maksimale fosfortilførsel tilsvarende. |
| --- | --- |

2)

Der er indført et indikator- og overvågningssystem for mængden af fosfor, der tilføres på landbrugsarealer i Danmark. Hvis indikator- eller overvågningssystemet viser, at det gennemsnitlige faktiske årlige fosforgødningsomfang for landbrugsjord i Danmark kan komme til at stige eller faktisk har oversteget de niveauer for den gennemsnitlige fosfortilførsel, der er tilladt i perioden 2018-2025, reduceres lofterne for den maksimale fosfortilførsel tilsvarende.

| 3) | Pr. 5. april 2017 er lov nr. 310 af 4. april 2017 om ændring af lovbekendtgørelse om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække (Krav om etablering af målrettede afgrøder) trådt i kraft, hvorved der fastsættes en kombineret målrettet ordning for frivillige og pligtige efterafgrøder med udgangspunkt i behovet for at nedbringe kvælstofindholdet i grundvandsforekomster og kystvande. Inden for rammerne af denne ordning træder de bindende bestemmelser vedrørende efterafgrøder automatisk i kraft, hvis det ikke lykkes at opfylde de nødvendige miljømål gennem de frivillige aftaler. I henhold til lov nr. 497 af 22. maj 2018 om ændring af lov om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække (Målrettet kvælstofregulering m.v.) kan efterafgrøder erstattes af visse ordninger, der kan anvendes som alternativ under ordningen. |
| --- | --- |

3)

Pr. 5. april 2017 er lov nr. 310 af 4. april 2017 om ændring af lovbekendtgørelse om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække (Krav om etablering af målrettede afgrøder) trådt i kraft, hvorved der fastsættes en kombineret målrettet ordning for frivillige og pligtige efterafgrøder med udgangspunkt i behovet for at nedbringe kvælstofindholdet i grundvandsforekomster og kystvande. Inden for rammerne af denne ordning træder de bindende bestemmelser vedrørende efterafgrøder automatisk i kraft, hvis det ikke lykkes at opfylde de nødvendige miljømål gennem de frivillige aftaler. I henhold til lov nr. 497 af 22. maj 2018 om ændring af lov om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække (Målrettet kvælstofregulering m.v.) kan efterafgrøder erstattes af visse ordninger, der kan anvendes som alternativ under ordningen.

| 4) | De efterafgrøder, der udlægges efter nævnte ordning, supplerer de efterafgrøder, der er etableret med henblik på at opfylde det nationale bindende krav om 10 % eller 14 % efterafgrøder på bedriftens efterafgrødegrundareal, og kan ikke udlægges på samme areal, som anvendes til at opfylde kravet om miljømæssigt fokusområde for efterafgrøder. |
| --- | --- |

4)

De efterafgrøder, der udlægges efter nævnte ordning, supplerer de efterafgrøder, der er etableret med henblik på at opfylde det nationale bindende krav om 10 % eller 14 % efterafgrøder på bedriftens efterafgrødegrundareal, og kan ikke udlægges på samme areal, som anvendes til at opfylde kravet om miljømæssigt fokusområde for efterafgrøder.

Artikel 5

Ansøgninger om tilladelse

1.   Kvægbrugerne kan indgive ansøgning til de kompetente myndigheder om en årlig tilladelse til at udbringe op til 230 kg kvælstof fra husdyrgødning pr. hektar pr. planperiode.

Fristen for indgivelse af ansøgningen er den samme som den nationale frist for ansøgning om støtte efter grundbetalingsordningen under den fælles landbrugspolitik og for indsendelse af gødningsplanen og efterafgrødeplanen.

2.   Indgivelse af en ansøgning som omhandlet i stk. 1 anses for at indebære en erklæring fra ansøgeren om, at betingelserne i artikel 7, 8 og 9 er opfyldt.

Artikel 6

Tildeling af tilladelser

Tilladelse til udbringning af en mængde husdyrgødning fra kvægbruget, herunder gødning afsat af dyrene selv og behandlet gødning, svarende til 230 kg kvælstof pr. hektar pr. planperiode, indrømmes på de i artikel 7, 8 og 9 omhandlede betingelser.

Artikel 7

Betingelser for tilførsel af husdyrgødning og andre gødningsstoffer

1.   Den samlede kvælstoftilførsel overstiger ikke den pågældende afgrødes forventede næringsstofbehov under hensyntagen til næringsstoftilførslen fra jorden. Den overstiger ikke de maksimale tilførselsnormer som fastsat i bekendtgørelse nr. 963 af 12. juli 2017 om jordbrugets anvendelse af gødning i planperioden 2017/2018 og i tilsvarende bekendtgørelser i de efterfølgende planperioder.

2.   Der udarbejdes en gødningsplan for hele kvægbedriftens areal. Planen opbevares på bedriften. Den dækker perioden 1. august til 31. juli det efterfølgende år. Gødningsplanen skal indeholde følgende:

| a) | en sædskifteplan med følgende oplysninger:






  i) | arealstørrelse for marker med afgrøder med højt kvælstofoptag og lang vækstsæson |
| --- | --- | --- |

a)

en sædskifteplan med følgende oplysninger:

i)

arealstørrelse for marker med afgrøder med højt kvælstofoptag og lang vækstsæson

| ii) | arealstørrelse for marker med andre afgrøder end dem, der er omhandlet i nr. i) |
| --- | --- |

ii)

arealstørrelse for marker med andre afgrøder end dem, der er omhandlet i nr. i)

| iii) | en kortskitse over markernes beliggenhed med henblik på nr. i) og ii) |
| --- | --- |

iii)

en kortskitse over markernes beliggenhed med henblik på nr. i) og ii)

| b) | antallet af husdyr på bedriften, beskrivelse af opstaldnings- og husdyrgødningsopbevaringssystemerne, herunder opbevaringskapaciteten for husdyrgødning |
| --- | --- |

b)

antallet af husdyr på bedriften, beskrivelse af opstaldnings- og husdyrgødningsopbevaringssystemerne, herunder opbevaringskapaciteten for husdyrgødning

| c) | en beregning af kvælstof- og fosforandelen fra husdyrgødning, der produceres på bedriften |
| --- | --- |

c)

en beregning af kvælstof- og fosforandelen fra husdyrgødning, der produceres på bedriften

| d) | en beskrivelse af en eventuel husdyrgødningsbehandling og forventede egenskaber for den behandlede gødning |
| --- | --- |

d)

en beskrivelse af en eventuel husdyrgødningsbehandling og forventede egenskaber for den behandlede gødning

| e) | mængde og type af husdyrgødning, som leveres udenfor eller modtages på bedriften, og dens kendetegn |
| --- | --- |

e)

mængde og type af husdyrgødning, som leveres udenfor eller modtages på bedriften, og dens kendetegn

| f) | oplysning om den forventede mængde kvælstof og fosfor, der er nødvendig for afgrøderne på hver enkelt mark |
| --- | --- |

f)

oplysning om den forventede mængde kvælstof og fosfor, der er nødvendig for afgrøderne på hver enkelt mark

| g) | en beregning på markniveau af, hvor meget kvælstof og fosfor der tilføres med husdyrgødning |
| --- | --- |

g)

en beregning på markniveau af, hvor meget kvælstof og fosfor der tilføres med husdyrgødning

| h) | en beregning på markniveau af, hvor meget kvælstof og fosfor der tilføres med handelsgødning |
| --- | --- |

h)

en beregning på markniveau af, hvor meget kvælstof og fosfor der tilføres med handelsgødning

| i) | tidspunktet for udbringning af husdyrgødning og tilførsel af handelsgødning. |
| --- | --- |

i)

tidspunktet for udbringning af husdyrgødning og tilførsel af handelsgødning.

Gødningsplanen skal revideres senest syv dage efter enhver ændring i kvægbrugets jordbrugspraksis. Gødningsregnskabet fremsendes til de kompetente myndigheder senest ved udgangen af marts hvert år.

3.   Der må ikke udbringes husdyrgødning i perioden 31. august til 1. marts på græsarealer, som skal pløjes det efterfølgende forår.

Artikel 8

Betingelser for jordprøveudtagning og jordbundsanalyse

1.   Der udtages jordbundsprøver i de øverste 30 cm af agerjorden, som analyseres for indhold af kvælstof og fosfor.

2.   Jordbundsprøverne og jordbundsanalysen foretages mindst hvert fjerde år for hvert areal på kvægbruget, der med hensyn til sædskifte og jordbundsegenskaber er homogene.

3.   Der gennemføres mindst én jordbundsprøve og analyse for hver fem hektar landbrugsjord.

4.   Resultaterne af analyserne er tilgængelige med henblik på inspektion på kvægbedriften.

Artikel 9

Betingelser for arealanvendelse

1.   Mindst 80 % af det areal, hvor der må udbringes husdyrgødning, dyrkes med afgrøder med højt kvælstofoptag og lang vækstsæson.

2.   Græsefterafgrøder pløjes ikke før den 1. marts i året efter etableringen.

3.   Græsarealer i omdrift pløjes om foråret. En afgrøde med højt kvælstofoptag og lang vækstsæson sås hurtigst muligt, dog senest tre uger efter, at græsset er blevet pløjet.

4.   De afgrøder, der indgår i sædskiftet, omfatter ikke bælgplanter eller andre kvælstoffikserende planter, med undtagelse af:

| a) | kløver i græsmarker med under 50 % kløver og lucerne |
| --- | --- |

a)

kløver i græsmarker med under 50 % kløver og lucerne

| b) | lucerne i græsmarker med under 50 % kløver og lucerne |
| --- | --- |

b)

lucerne i græsmarker med under 50 % kløver og lucerne

| c) | byg og ærter udlagt med græs. |
| --- | --- |

c)

byg og ærter udlagt med græs.

5.   Kvælstofnormer for afgrøder, der følger efter græsarealer i omdrift, fratrækkes den foregående afgrødes kvælstofværdi i henhold til bekendtgørelse nr. 963 af 12. juli 2017 om jordbrugets anvendelse af gødning i planperioden 2017/2018 og tilsvarende bekendtgørelser i de efterfølgende planperioder for kvælstofnormer, tabel over kvælstofnormer for landbrugsafgrøder og grønsager samt efterfølgende ændringer.

Artikel 10

Overvågning

1.   De kompetente myndigheder sørger for, at der udarbejdes kort, hvoraf følgende fremgår:

| a) | procentdelen af kvægbrug i hver kommune, som er omfattet af tilladelser |
| --- | --- |

a)

procentdelen af kvægbrug i hver kommune, som er omfattet af tilladelser

| b) | procentdelen af husdyr i hver kommune, som er omfattet af tilladelser |
| --- | --- |

b)

procentdelen af husdyr i hver kommune, som er omfattet af tilladelser

| c) | procentdelen af landbrugsarealerne i hver kommune, som er omfattet af tilladelser. |
| --- | --- |

c)

procentdelen af landbrugsarealerne i hver kommune, som er omfattet af tilladelser.

Disse kort ajourføres hvert år.

De kompetente myndigheder indsamler data om sædskifter og dyrkningspraksis på kvægbrug, som er omfattet af tilladelser i medfør af denne afgørelse. Disse data ajourføres hvert år.

2.   De kompetente myndigheder overvåger rodzonevand, overfladevand og grundvand og meddeler Kommissionen data om kvælstof- og fosforindholdet i jordprofilen og kvælstofkoncentrationen i overfladevand og grundvand, både i tilknytning til betingelserne for undtagelsesordningen og til betingelserne for undtagelsesordningen.

Overvågningen foretages på mark- og bedriftsniveau inden for rammerne af det nationale program for overvågning af landbrugsoplande. Overvågningslokaliteterne skal være repræsentative for de vigtigste jordtyper, den mest udbredte gødskningspraksis og hovedafgrøderne.

Der skal gennemføres øget overvågning af vandkvaliteten i områder med sandjord. Derudover overvåges kvælstofkoncentrationen i overfladevand og grundvand på mindst 3 % af alle bedrifter, der er omfattet af en tilladelse.

3.   De kompetente myndigheder gennemfører undersøgelser og løbende næringsstofanalyser inden for rammerne af det nationale program for overvågning af landbrugsoplande og tilvejebringer data om den lokale arealanvendelse, sædskifter og landbrugspraksis på de kvægbrug, der er omfattet af en undtagelse.

De oplysninger og data, der tilvejebringes gennem næringsstofanalysen, jf. artikel 7, og overvågningen som omhandlet i stk. 2, anvendes til modelbaserede beregninger af kvælstof- og fosforudledninger på kvægbrug, der er omfattet af en tilladelse baseret på videnskabelige principper.

4.   De kompetente myndigheder sætter tal på og registrerer procentdelen af arealer omfattet af undtagelse, der er udlagt med:

| a) | kløver eller lucerne i græsmarker |
| --- | --- |

a)

kløver eller lucerne i græsmarker

| b) | byg og ærter udlagt med græs. |
| --- | --- |

b)

byg og ærter udlagt med græs.

Artikel 11

Kontrol

1.   De kompetente myndigheder sørger for, at ansøgninger om tilladelse kontrolleres administrativt. Hvis det ved kontrollen viser sig, at ansøgeren ikke opfylder betingelserne i artikel 7, 8 og 9, afvises ansøgningen, og ansøgeren underrettes om begrundelsen for afslaget.

2.   De kompetente myndigheder indfører en ordning for inspektion af bedrifter, der er omfattet af tilladelser.

Ordningen skal være baseret på risikoanalyser under hensyntagen til resultaterne af tidligere års kontroller med henblik på de i artikel 7, 8 og 9 fastlagte betingelser og resultaterne af kontrollen af overholdelsen af den nationale lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF.

3.   Inspektionerne omfatter markinspektioner og kontrol på stedet af overholdelsen af betingelserne i artikel 7, 8 og 9 og gennemføres hvert år på mindst 7 % af de kvægbrug, der er omfattet af en tilladelse. Fastslås det, at et kvægbrug ikke opfylder disse betingelser, pålægges indehaveren af tilladelsen en bøde i overensstemmelse med national ret og er ikke berettiget til en tilladelse den efterfølgende planperiode.

4.   De kompetente myndigheder tillægges de beføjelser og midler, der er nødvendige for at efterprøve overholdelsen af betingelserne for den undtagelse, der indrømmes i medfør af denne afgørelse.

Artikel 12

Rapportering

De kompetente myndigheder forelægger hvert år Kommissionen senest den 31. december en rapport med følgende oplysninger:

| a) | kort for hver kommune, hvoraf fremgår den procentvise andel af kvægbrug, husdyr, landbrugsarealer, der er omfattet af undtagelser, samt kort over den lokale arealanvendelse, jf. artikel 10, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

kort for hver kommune, hvoraf fremgår den procentvise andel af kvægbrug, husdyr, landbrugsarealer, der er omfattet af undtagelser, samt kort over den lokale arealanvendelse, jf. artikel 10, stk. 1

| b) | resultaterne af overvågningen af grundvandet og overfladevandet hvad angår kvælstof- og fosforkoncentrationen, herunder oplysning om tendensen i vandkvaliteten, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, samt undtagelsens effekt på vandkvaliteten, jf. artikel 10, stk. 2 |
| --- | --- |

b)

resultaterne af overvågningen af grundvandet og overfladevandet hvad angår kvælstof- og fosforkoncentrationen, herunder oplysning om tendensen i vandkvaliteten, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, samt undtagelsens effekt på vandkvaliteten, jf. artikel 10, stk. 2

| c) | resultaterne af overvågningen af jorden hvad angår kvælstof- og fosforkoncentrationen i rodzonevandet, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, jf. artikel 10, stk. 2 |
| --- | --- |

c)

resultaterne af overvågningen af jorden hvad angår kvælstof- og fosforkoncentrationen i rodzonevandet, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, jf. artikel 10, stk. 2

| d) | resultaterne af undersøgelserne af den lokale arealanvendelse, sædskifter og jordbrugspraksis, jf. artikel 10, stk. 3 |
| --- | --- |

d)

resultaterne af undersøgelserne af den lokale arealanvendelse, sædskifter og jordbrugspraksis, jf. artikel 10, stk. 3

| e) | resultaterne af modelberegningerne af omfanget af kvælstof- og fosforudvaskning fra kvægbrug, der er omfattet af en tilladelse, jf. artikel 10, stk. 3 |
| --- | --- |

e)

resultaterne af modelberegningerne af omfanget af kvælstof- og fosforudvaskning fra kvægbrug, der er omfattet af en tilladelse, jf. artikel 10, stk. 3

| f) | tabeller over den procentvise andel af landbrugsarealer omfattet af en undtagelse, som er udlagt med kløver eller lucerne i græsmarker eller med byg/ærter udlagt med græs, jf. artikel 10, stk. 4 |
| --- | --- |

f)

tabeller over den procentvise andel af landbrugsarealer omfattet af en undtagelse, som er udlagt med kløver eller lucerne i græsmarker eller med byg/ærter udlagt med græs, jf. artikel 10, stk. 4

| g) | en vurdering af overholdelsen af betingelserne for undtagelsen på basis af kontrol af de enkelte bedrifter og oplysninger om kvægbrug, der ikke overholder betingelserne, på basis af den administrative kontrol og inspektionerne, jf. artikel 11 |
| --- | --- |

g)

en vurdering af overholdelsen af betingelserne for undtagelsen på basis af kontrol af de enkelte bedrifter og oplysninger om kvægbrug, der ikke overholder betingelserne, på basis af den administrative kontrol og inspektionerne, jf. artikel 11

| h) | udviklingen i husdyrantallet og husdyrgødningsproduktionen for hver husdyrkategori i Danmark og på kvægbrug, der er omfattet af en undtagelse |
| --- | --- |

h)

udviklingen i husdyrantallet og husdyrgødningsproduktionen for hver husdyrkategori i Danmark og på kvægbrug, der er omfattet af en undtagelse

| i) | gennemførelsen af betingelserne for den i artikel 4 omhandlede undtagelse. |
| --- | --- |

i)

gennemførelsen af betingelserne for den i artikel 4 omhandlede undtagelse.

Geodataene i rapporten skal i de relevante tilfælde være i overensstemmelse med direktiv 2007/2/EF. Danmark benytter ved indsamlingen af det nødvendige datamateriale, hvor det er relevant, de oplysninger, der tilvejebringes i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 67, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1306/2013.

Artikel 13

Anvendelsesperiode

Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 31. juli 2020.

Artikel 14

Adressat

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Danmark.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. december 2018.

På Kommissionens vegne

Karmenu VELLA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslutning 2002/915/EF af 18. november 2002 om anmodning om undtagelse i henhold til bilag III, stk. 2, litra b), og artikel 9 i Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EFT L 319 af 23.11.2002, s. 24).

2

(3)  Kommissionens beslutning 2005/294/EF af 5. april 2005 om anmodning om undtagelse i henhold til bilag III, punkt 2, litra b), og artikel 9 i Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 94 af 13.4.2005, s. 34).

3

(4)  Kommissionens beslutning 2008/664/EF af 8. august 2008 om ændring af beslutning 2005/294/EF om anmodning om undtagelse i henhold til bilag III, punkt 2, litra b), og artikel 9 i Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 217 af 13.8.2008, s. 16).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/659/EU af 23. oktober 2012 om godkendelse af en undtagelse på anmodning af Kongeriget Danmark i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 295 af 25.10.2012, s. 20).

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/847 af 16. maj 2017 om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Danmark i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 125 af 18.5.2017, s. 35).

6

(7)  SWD(2018) 246 final. Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene. Ledsagedokument til Rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, baseret på rapporter fra medlemsstaterne for perioden 2012-2015

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire) (EUT L 108 af 25.4.2007, s. 1).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549).

10

---