# Europeiska unionens L 235/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.235.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 235 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången4 september 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.235.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 235

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången4 september 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | 2010/473/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 15 december 2009 om de stödåtgärder som Spanien har genomfört till förmån för jordbrukssektorn till följd av ökade bränslekostnader
  [delgivet med nr K(2009) 9971] | 1 |
| | | 2010/474/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 24 mars 2010 om det statliga stöd C 4/03 (f.d. NN 102/02) som Italien har genomfört till förmån för WAM SpA
  [delgivet med nr K(2010) 1711]

   (
  1
  ) | 26 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

2010/473/EU

*

Kommissionens beslut av den 15 december 2009 om de stödåtgärder som Spanien har genomfört till förmån för jordbrukssektorn till följd av ökade bränslekostnader
  [delgivet med nr K(2009) 9971]

[delgivet med nr K(2009) 9971]

1

2010/474/EU

*

Kommissionens beslut av den 24 mars 2010 om det statliga stöd C 4/03 (f.d. NN 102/02) som Italien har genomfört till förmån för WAM SpA
  [delgivet med nr K(2010) 1711]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 1711]

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 4.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 235/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 15 december 2009

om de stödåtgärder som Spanien har genomfört till förmån för jordbrukssektorn till följd av ökade bränslekostnader

[delgivet med nr K(2009) 9971]

(Endast den spanska texten är giltig)

(2010/473/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) (1), särskilt artikel 108.2 första stycket,

efter att i enlighet med artikel 108.2 första stycket i EUF-fördraget ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 29 september 2000 anmälde de spanska myndigheterna, i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget, de stödåtgärder som Spanien har genomfört till förmån för jordbrukssektorn till följd av ökade bränslekostnader. Genom ett fax av den 20 november 2000 begärde kommissionen kompletterande upplysningar. Dessa upplysningar inkom genom skrivelser av den 9 januari och den 13 mars 2001. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 29 september 2000 anmälde de spanska myndigheterna, i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget, de stödåtgärder som Spanien har genomfört till förmån för jordbrukssektorn till följd av ökade bränslekostnader. Genom ett fax av den 20 november 2000 begärde kommissionen kompletterande upplysningar. Dessa upplysningar inkom genom skrivelser av den 9 januari och den 13 mars 2001.

| (2) | En stor del av de åtgärder som anges i anmälan hade redan vidtagits och registrerades därför som ej anmälda stöd (stöd nr NN 19/01). Den övriga delen registrerades som anmälda stöd (N 681/A/00). |
| --- | --- |

(2)

En stor del av de åtgärder som anges i anmälan hade redan vidtagits och registrerades därför som ej anmälda stöd (stöd nr NN 19/01). Den övriga delen registrerades som anmälda stöd (N 681/A/00).

| (3) | Genom en skrivelse daterad den 11 april 2001 och delgiven den 25 april 2001 underrättade kommissionen Spanien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget avseende några av åtgärderna, medan vissa andra åtgärder inte ansågs utgöra statligt stöd enligt artikel 107 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse daterad den 11 april 2001 och delgiven den 25 april 2001 underrättade kommissionen Spanien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget avseende några av åtgärderna, medan vissa andra åtgärder inte ansågs utgöra statligt stöd enligt artikel 107 i EUF-fördraget.

| (4) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). I beslutet uppmanade kommissionen berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). I beslutet uppmanade kommissionen berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.

| (5) | Genom skrivelser av den 6 juni och den 20 december 2001 översände Spanien en rad synpunkter. Kommissionen har även mottagit synpunkter på stödet i fråga från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till de spanska myndigheterna och gett dem tillfälle att kommentera dessa. Spaniens kommentarer mottogs i skrivelser av den 1 oktober och den 30 oktober 2001. |
| --- | --- |

(5)

Genom skrivelser av den 6 juni och den 20 december 2001 översände Spanien en rad synpunkter. Kommissionen har även mottagit synpunkter på stödet i fråga från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till de spanska myndigheterna och gett dem tillfälle att kommentera dessa. Spaniens kommentarer mottogs i skrivelser av den 1 oktober och den 30 oktober 2001.

| (6) | Den 11 december 2002 antog kommissionen ett slutgiltigt delvis negativt beslut med nr 2003/293/EG (3). |
| --- | --- |

(6)

Den 11 december 2002 antog kommissionen ett slutgiltigt delvis negativt beslut med nr 2003/293/EG (3).

| (7) | Den 15 april 2003 väcktes en talan mot Europeiska kommissionen vid förstainstansrätten av Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid och Federación Catalana de Estaciones de Servicio
   (4). Sökanden begärde att kommissionens beslut delvis skulle ogiltigförklaras. |
| --- | --- |

(7)

Den 15 april 2003 väcktes en talan mot Europeiska kommissionen vid förstainstansrätten av Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid och Federación Catalana de Estaciones de Servicio
   (4). Sökanden begärde att kommissionens beslut delvis skulle ogiltigförklaras.

| (8) | Genom sin dom av den 12 december 2006 (5) ogiltigförklarade förstainstansrätten artikel 1 i kommissionens beslut 2003/293/EG, i de delar det i denna artikel föreskrivs att de stödåtgärder till jordbrukskooperativ som anges i det kungliga lagdekretet nr 10/2000 av den 6 oktober 2000 om brådskande stödåtgärder till jordbruks-, fiske- och transportsektorerna (6) inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(8)

Genom sin dom av den 12 december 2006 (5) ogiltigförklarade förstainstansrätten artikel 1 i kommissionens beslut 2003/293/EG, i de delar det i denna artikel föreskrivs att de stödåtgärder till jordbrukskooperativ som anges i det kungliga lagdekretet nr 10/2000 av den 6 oktober 2000 om brådskande stödåtgärder till jordbruks-, fiske- och transportsektorerna (6) inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (9) | Efter det att beslutet delvis har ogiltigförklarats ska kommissionen anta ett nytt beslut om de åtgärder som avses i artikel 1 i kommissionens beslut 2003/293/EG som ogiltigförklarats av förstainstansrätten, vilket kommissionen gör genom detta beslut. |
| --- | --- |

(9)

Efter det att beslutet delvis har ogiltigförklarats ska kommissionen anta ett nytt beslut om de åtgärder som avses i artikel 1 i kommissionens beslut 2003/293/EG som ogiltigförklarats av förstainstansrätten, vilket kommissionen gör genom detta beslut.

| (10) | De åtgärder som avses i artikel 1 i beslut 2003/293/EG och som inte har ogiltigförklarats av förstainstansrätten (7) är därför fortfarande fullt i kraft och berörs inte av detta beslut. Det kommer därför inte att förekomma några andra hänvisningar till dessa åtgärder längre fram. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som avses i artikel 1 i beslut 2003/293/EG och som inte har ogiltigförklarats av förstainstansrätten (7) är därför fortfarande fullt i kraft och berörs inte av detta beslut. Det kommer därför inte att förekomma några andra hänvisningar till dessa åtgärder längre fram.

| (11) | Detta beslut avser inte heller de åtgärder som avses i artikel 2 i kommissionens beslut 2003/293/EG (8) samt de följande artiklarna 3, 4 och 5. Dessa artiklar är fortfarande fullt i kraft. Det kommer därför inte att förekomma några andra hänvisningar till dessa åtgärder längre fram. |
| --- | --- |

(11)

Detta beslut avser inte heller de åtgärder som avses i artikel 2 i kommissionens beslut 2003/293/EG (8) samt de följande artiklarna 3, 4 och 5. Dessa artiklar är fortfarande fullt i kraft. Det kommer därför inte att förekomma några andra hänvisningar till dessa åtgärder längre fram.

II.   BESKRIVNING

1.   Stödåtgärder för jordbrukskooperativ

| (12) | Stödåtgärderna för jordbrukskooperativ föreskrivs i artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000 om brådskande stödåtgärder till jordbruks-, fiske- och transportsektorerna (9), som omfattar vissa ändringar i lag 27/1999 av den 16 juli 1999 om kooperativ (10) och i lag 20/1990 av den 19 december 1990 om skattesystemet för kooperativ (11). |
| --- | --- |

(12)

Stödåtgärderna för jordbrukskooperativ föreskrivs i artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000 om brådskande stödåtgärder till jordbruks-, fiske- och transportsektorerna (9), som omfattar vissa ändringar i lag 27/1999 av den 16 juli 1999 om kooperativ (10) och i lag 20/1990 av den 19 december 1990 om skattesystemet för kooperativ (11).

| (13) | För transaktioner som gäller leveranser av dieselolja B till tredje man avskaffas den maximigräns på 50 % av omsättningen avseende transaktioner som gjorts av jordbrukskooperativ med tredje man, utan förlust av den ställning som skattemässigt skyddat kooperativ som fastställs i lag 20/1990 (artikel 13.10). |
| --- | --- |

(13)

För transaktioner som gäller leveranser av dieselolja B till tredje man avskaffas den maximigräns på 50 % av omsättningen avseende transaktioner som gjorts av jordbrukskooperativ med tredje man, utan förlust av den ställning som skattemässigt skyddat kooperativ som fastställs i lag 20/1990 (artikel 13.10).

| (14) | Dessutom ändras lag 34/1998 av den 7 oktober 1998 om sektorn för mineraloljor (12) genom avskaffande av kravet att jordbrukskooperativ för leverans av dieselolja B till tredje man måste inrätta en juridisk person som omfattas av det allmänna skattesystemet. |
| --- | --- |

(14)

Dessutom ändras lag 34/1998 av den 7 oktober 1998 om sektorn för mineraloljor (12) genom avskaffande av kravet att jordbrukskooperativ för leverans av dieselolja B till tredje man måste inrätta en juridisk person som omfattas av det allmänna skattesystemet.

| (15) | Enligt de spanska myndigheterna var huvudsyftet med dessa åtgärder att neutralisera ökningen av bränslepriset som slog hårt mot jordbrukssektorn vid den tidpunkt då åtgärderna vidtogs. I motiveringen till det kungliga lagdekretet 10/2000 förklaras det t.ex. att dieselolja som används inom jordbruk, fiske och transport liksom bränslen för andra användningsområden har drabbats av prishöjningar till följd av de stigande oljepriserna och dollarns betydligt starkare ställning i förhållande till euron. Den spanska regeringen anser att det rör sig om en reell kris som har orsakats av externa faktorer och har tillsammans med de organisationer som bäst representerar de berörda sektorerna undersökt de ekonomiska konsekvenserna för jordbruks- och fiskeområdet och nått ett brett samförstånd om att man bör anta ett åtgärdspaket som ska mildra de negativa konsekvenserna av de stigande oljepriserna samt fördjupa avregleringen av dessa sektorer. |
| --- | --- |

(15)

Enligt de spanska myndigheterna var huvudsyftet med dessa åtgärder att neutralisera ökningen av bränslepriset som slog hårt mot jordbrukssektorn vid den tidpunkt då åtgärderna vidtogs. I motiveringen till det kungliga lagdekretet 10/2000 förklaras det t.ex. att dieselolja som används inom jordbruk, fiske och transport liksom bränslen för andra användningsområden har drabbats av prishöjningar till följd av de stigande oljepriserna och dollarns betydligt starkare ställning i förhållande till euron. Den spanska regeringen anser att det rör sig om en reell kris som har orsakats av externa faktorer och har tillsammans med de organisationer som bäst representerar de berörda sektorerna undersökt de ekonomiska konsekvenserna för jordbruks- och fiskeområdet och nått ett brett samförstånd om att man bör anta ett åtgärdspaket som ska mildra de negativa konsekvenserna av de stigande oljepriserna samt fördjupa avregleringen av dessa sektorer.

| (16) | När det gäller räckvidden för de lagar som ändras genom den anmälda åtgärden är det nödvändigt att beskriva dem mer ingående. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller räckvidden för de lagar som ändras genom den anmälda åtgärden är det nödvändigt att beskriva dem mer ingående.

| (17) | Lag 27/1999 om kooperativ är det instrument som reglerar kooperativ verksamhet i Spanien. Här fastställs begreppet kooperativt företag, dess olika kategorier och regler för bildande. Lagen har även till syfte att främja och utveckla kooperativa företag och fastställa vilka associationsformer som gäller för dem genom att göra det lättare att bilda sådana grupperingar för att stimulera kooperativismen. I artikel 93 behandlas jordbrukskooperativ, framför allt vad de har för syfte och vilken verksamhet de får utveckla. |
| --- | --- |

(17)

Lag 27/1999 om kooperativ är det instrument som reglerar kooperativ verksamhet i Spanien. Här fastställs begreppet kooperativt företag, dess olika kategorier och regler för bildande. Lagen har även till syfte att främja och utveckla kooperativa företag och fastställa vilka associationsformer som gäller för dem genom att göra det lättare att bilda sådana grupperingar för att stimulera kooperativismen. I artikel 93 behandlas jordbrukskooperativ, framför allt vad de har för syfte och vilken verksamhet de får utveckla.

| (18) | I artiklarna 16.5, 18.2, 33 och 34 i lag 20/1990 fastställs vilka bestämmelser som gäller i fråga om beskattningsunderlaget och skattesystemet för spanska kooperativ, inklusive jordbrukskooperativ. I lagen görs en åtskillnad mellan ”skyddade kooperativ” och ”särskilt skyddade kooperativ”. ”Skyddade kooperativ” är kooperativ som följer principer och bestämmelser i den allmänna lagen om kooperativ eller de autonoma regionernas lagar. Med ”särskilt skyddade kooperativ” avses arbetskooperativ, jordbrukskooperativ, kooperativ för gemensamt markutnyttjande, sjöfartskooperativ samt konsument- och användarkooperativ. I lagen fastställs att de sistnämnda kooperativen ska omfattas av den högsta skyddsnivån på grund av de berörda sektorernas karaktär, medlemmarnas ekonomiska kapacitet och den nära kopplingen till principen om ömsesidighet. |
| --- | --- |

(18)

I artiklarna 16.5, 18.2, 33 och 34 i lag 20/1990 fastställs vilka bestämmelser som gäller i fråga om beskattningsunderlaget och skattesystemet för spanska kooperativ, inklusive jordbrukskooperativ. I lagen görs en åtskillnad mellan ”skyddade kooperativ” och ”särskilt skyddade kooperativ”. ”Skyddade kooperativ” är kooperativ som följer principer och bestämmelser i den allmänna lagen om kooperativ eller de autonoma regionernas lagar. Med ”särskilt skyddade kooperativ” avses arbetskooperativ, jordbrukskooperativ, kooperativ för gemensamt markutnyttjande, sjöfartskooperativ samt konsument- och användarkooperativ. I lagen fastställs att de sistnämnda kooperativen ska omfattas av den högsta skyddsnivån på grund av de berörda sektorernas karaktär, medlemmarnas ekonomiska kapacitet och den nära kopplingen till principen om ömsesidighet.

| (19) | Vad gäller sammansättningen av kooperativens beskattningsunderlag görs det en separat bedömning av resultaten från kooperativ verksamhet (transaktioner med medlemmar) och utomkooperativ verksamhet (transaktioner med tredje man) och dessa beskattas inte på samma sätt. Kooperativet ska därför använda ett redovisningssystem med skilda konton för dessa båda transaktionstyper. |
| --- | --- |

(19)

Vad gäller sammansättningen av kooperativens beskattningsunderlag görs det en separat bedömning av resultaten från kooperativ verksamhet (transaktioner med medlemmar) och utomkooperativ verksamhet (transaktioner med tredje man) och dessa beskattas inte på samma sätt. Kooperativet ska därför använda ett redovisningssystem med skilda konton för dessa båda transaktionstyper.

| (20) | Skattesystemet för jordbrukskooperativ, vilka utgör ”särskilt skyddade kooperativ”, är identiskt med det som gäller för skyddade kooperativ, med följande undantag:
  —   Bolagsskatt: Syftet med denna skatt är att beskatta bolags och andra rättssubjekts avkastning. Beskattningsunderlaget motsvarande kooperativa resultat (transaktioner med medlemmar) är belagd med en nedsatt skattesats på 20 %, medan beskattningsunderlaget motsvarande utomkooperativa resultat (transaktioner med icke-medlemmar eller tredje man) beskattas med en allmän skattesats på 35 % (artikel 33.2). Dessutom förekommer det ett avdrag på 50 % för avsättningarna till den obligatoriska reservfonden (artikel 16.5) (13) samt ett avdrag på 100 % för de belopp som avsätts till utbildnings- och stimulansfonden (artikel 18.2) (14). Det som är speciellt för särskilt skyddade kooperativ är att de också omfattas av en subvention på 50 % av skattebeloppet, vilket definieras som den algebraiska summan av de belopp som erhålls när motsvarande beskattning tillämpas på de positiva eller negativa beskattningsunderlagen för kooperativ eller utomkooperativ verksamhet, om resultatet är positivt (artikel 34.2). Slutligen har de också amorteringsfrihet för nya avskrivningsbara anläggningstillgångar som köpts inom en tid på tre år från och med den dag då inskrivning sker i kooperativregistret.
  —   Skatt på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman: Denna indirekta skatt syftar till att beskatta olika juridiska handlingar som överlåtelser av tillgångar mot ersättning, handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman eller vissa andra bolagstransaktioner (som ett bolags finansieringshandlingar, t.ex. en kapitalökning). Här har det införts ett undantag för handlingar som gäller stiftelseurkund, kapitaltillskott, sammanslagning och delning, teckning och betalning av lån inklusive de som utgörs av obligationer, köp av egendom och rättigheter som avsätts i utbildnings- och stimulansfonden för att uppfylla deras ändamål. Enbart särskilt skyddade kooperativ är befriade från denna skatt när det gäller transaktioner som avser köp av egendom och rättigheter som är direkt avsedda att uppfylla deras bolagsändamål och stadgar (artiklarna 33.1 och 34.1).
  —   Skatt på näringsverksamhet: Syftet med denna lokala skatt är att direkt beskatta varje typ av företagsmässig, yrkesmässig eller konstnärlig näringsverksamhet som utförs av fysiska eller juridiska personer på spanskt territorium. Här föreskrivs att denna skatt ska subventioneras med 95 % (artikel 33.4 a).
  —   Fastighetsskatt: Detta är en lokal skatt som syftar till att beskatta åtnjutandet av äganderätt och andra sakrätter som är knutna till en fastighet. Här föreskrivs att denna lokala skatt ska subventioneras med 95 % motsvarande jordbrukskooperativens naturtillgångar och det gemensamma markutnyttjandet (artikel 33.4 b). |
| --- | --- |

(20)

Skattesystemet för jordbrukskooperativ, vilka utgör ”särskilt skyddade kooperativ”, är identiskt med det som gäller för skyddade kooperativ, med följande undantag:

—   Bolagsskatt: Syftet med denna skatt är att beskatta bolags och andra rättssubjekts avkastning. Beskattningsunderlaget motsvarande kooperativa resultat (transaktioner med medlemmar) är belagd med en nedsatt skattesats på 20 %, medan beskattningsunderlaget motsvarande utomkooperativa resultat (transaktioner med icke-medlemmar eller tredje man) beskattas med en allmän skattesats på 35 % (artikel 33.2). Dessutom förekommer det ett avdrag på 50 % för avsättningarna till den obligatoriska reservfonden (artikel 16.5) (13) samt ett avdrag på 100 % för de belopp som avsätts till utbildnings- och stimulansfonden (artikel 18.2) (14). Det som är speciellt för särskilt skyddade kooperativ är att de också omfattas av en subvention på 50 % av skattebeloppet, vilket definieras som den algebraiska summan av de belopp som erhålls när motsvarande beskattning tillämpas på de positiva eller negativa beskattningsunderlagen för kooperativ eller utomkooperativ verksamhet, om resultatet är positivt (artikel 34.2). Slutligen har de också amorteringsfrihet för nya avskrivningsbara anläggningstillgångar som köpts inom en tid på tre år från och med den dag då inskrivning sker i kooperativregistret.

—   Skatt på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman: Denna indirekta skatt syftar till att beskatta olika juridiska handlingar som överlåtelser av tillgångar mot ersättning, handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman eller vissa andra bolagstransaktioner (som ett bolags finansieringshandlingar, t.ex. en kapitalökning). Här har det införts ett undantag för handlingar som gäller stiftelseurkund, kapitaltillskott, sammanslagning och delning, teckning och betalning av lån inklusive de som utgörs av obligationer, köp av egendom och rättigheter som avsätts i utbildnings- och stimulansfonden för att uppfylla deras ändamål. Enbart särskilt skyddade kooperativ är befriade från denna skatt när det gäller transaktioner som avser köp av egendom och rättigheter som är direkt avsedda att uppfylla deras bolagsändamål och stadgar (artiklarna 33.1 och 34.1).

—   Skatt på näringsverksamhet: Syftet med denna lokala skatt är att direkt beskatta varje typ av företagsmässig, yrkesmässig eller konstnärlig näringsverksamhet som utförs av fysiska eller juridiska personer på spanskt territorium. Här föreskrivs att denna skatt ska subventioneras med 95 % (artikel 33.4 a).

—   Fastighetsskatt: Detta är en lokal skatt som syftar till att beskatta åtnjutandet av äganderätt och andra sakrätter som är knutna till en fastighet. Här föreskrivs att denna lokala skatt ska subventioneras med 95 % motsvarande jordbrukskooperativens naturtillgångar och det gemensamma markutnyttjandet (artikel 33.4 b).

| (21) | I artikel 13 i lagen fastställs slutligen att inget kooperativ, oavsett kategori, får ha en transaktionsvolym med tredje man som överstiger 50 % av kooperativets totala transaktioner utan att förlora sin ställning som skattemässigt skyddat kooperativ. |
| --- | --- |

(21)

I artikel 13 i lagen fastställs slutligen att inget kooperativ, oavsett kategori, får ha en transaktionsvolym med tredje man som överstiger 50 % av kooperativets totala transaktioner utan att förlora sin ställning som skattemässigt skyddat kooperativ.

| (22) | Budgeten för åtgärder till förmån för jordbrukskooperativ är inte känd med hänsyn till deras beskaffenhet. Varaktigheten är obegränsad. |
| --- | --- |

(22)

Budgeten för åtgärder till förmån för jordbrukskooperativ är inte känd med hänsyn till deras beskaffenhet. Varaktigheten är obegränsad.

2.   Kommissionens argument vid inledandet av undersökningsförfarandet

| (23) | I beslutet att inleda förfarandet ansåg kommissionen följande: |
| --- | --- |

(23)

I beslutet att inleda förfarandet ansåg kommissionen följande:

| (24) | Antagandet av det kungliga lagdekretet 10/2000 innebar enligt beslutet att inleda förfarandet att jordbrukskooperativen beviljades skattemässiga fördelar som de inte hade innan det antogs. |
| --- | --- |

(24)

Antagandet av det kungliga lagdekretet 10/2000 innebar enligt beslutet att inleda förfarandet att jordbrukskooperativen beviljades skattemässiga fördelar som de inte hade innan det antogs.

| (25) | För det första innebar avskaffandet av kravet på en egen juridisk person på vilken det allmänna skattesystemet är tillämpligt (dvs. ett skattesystem med tyngre pålagor) för leverans av dieselolja B till tredje man att kooperativen skulle betala lägre skatt för leveransen av dieselolja till tredje man. Det vill säga, före ändringen av lagen var jordbrukskooperativen skyldiga att inrätta en särskild enhet med egen juridisk personlighet för att få leverera dieselolja B till tredje man. I och med ändringen av lag 27/1999 är de inte längre skyldiga att bilda ett sådant organ och transaktionerna i fråga skulle vara underkastade en förmånlig beskattning. |
| --- | --- |

(25)

För det första innebar avskaffandet av kravet på en egen juridisk person på vilken det allmänna skattesystemet är tillämpligt (dvs. ett skattesystem med tyngre pålagor) för leverans av dieselolja B till tredje man att kooperativen skulle betala lägre skatt för leveransen av dieselolja till tredje man. Det vill säga, före ändringen av lagen var jordbrukskooperativen skyldiga att inrätta en särskild enhet med egen juridisk personlighet för att få leverera dieselolja B till tredje man. I och med ändringen av lag 27/1999 är de inte längre skyldiga att bilda ett sådant organ och transaktionerna i fråga skulle vara underkastade en förmånlig beskattning.

| (26) | För det andra avskaffades den maximigräns på 50 % för jordbrukskooperativens transaktioner avseende leverans av dieselolja B till tredje man utan förlust av ställningen som skattemässigt skyddat kooperativ. Det vill säga, före ändringen av lag 27/1999 var jordbrukskooperativen begränsade till 50 % av omsättningen när det gällde transaktioner avseende leverans till tredje man om de inte ville gå miste om skattefördelen. Från och med lagändringen kan de överskrida denna gräns utan att förlora ställningen som skattemässigt skyddat kooperativ. |
| --- | --- |

(26)

För det andra avskaffades den maximigräns på 50 % för jordbrukskooperativens transaktioner avseende leverans av dieselolja B till tredje man utan förlust av ställningen som skattemässigt skyddat kooperativ. Det vill säga, före ändringen av lag 27/1999 var jordbrukskooperativen begränsade till 50 % av omsättningen när det gällde transaktioner avseende leverans till tredje man om de inte ville gå miste om skattefördelen. Från och med lagändringen kan de överskrida denna gräns utan att förlora ställningen som skattemässigt skyddat kooperativ.

| (27) | Det skulle röra sig om en specifik åtgärd som bara tillämpas på jordbrukskooperativ och som innebär en skattemässig fördel bestående av betalningen av en lägre skatt än den vanliga skatt som de betalade före ändringen av lag 27/1999. Denna fördel beviljades i samband med höjningen av priset på bränsle. |
| --- | --- |

(27)

Det skulle röra sig om en specifik åtgärd som bara tillämpas på jordbrukskooperativ och som innebär en skattemässig fördel bestående av betalningen av en lägre skatt än den vanliga skatt som de betalade före ändringen av lag 27/1999. Denna fördel beviljades i samband med höjningen av priset på bränsle.

| (28) | Enligt de uppgifter som kommissionen vid den tidpunkten hade tillgång till ansåg den att dessa åtgärder föreföll ge jordbrukskooperativen en fördel som minskade de kostnader som normalt belastar deras budget. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter (punkt 10 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (15). Denna åtgärd måste därför anses utgöra en selektiv skatteåtgärd som ges med hjälp av statliga medel. |
| --- | --- |

(28)

Enligt de uppgifter som kommissionen vid den tidpunkten hade tillgång till ansåg den att dessa åtgärder föreföll ge jordbrukskooperativen en fördel som minskade de kostnader som normalt belastar deras budget. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter (punkt 10 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (15). Denna åtgärd måste därför anses utgöra en selektiv skatteåtgärd som ges med hjälp av statliga medel.

| (29) | I förfarandets inledningsskede och enligt de uppgifter som då var tillgängliga drog kommissionen följande slutsatser: Dessa åtgärder måste betraktas som skattemässiga åtgärder, vilka kunde hänföras till staten och innebar en förbrukning av statliga medel. De innebar en selektiv fördel och verkade inte motiverade av skattesystemets art eller struktur i egenskap av selektivt stöd som ges av staten. |
| --- | --- |

(29)

I förfarandets inledningsskede och enligt de uppgifter som då var tillgängliga drog kommissionen följande slutsatser: Dessa åtgärder måste betraktas som skattemässiga åtgärder, vilka kunde hänföras till staten och innebar en förbrukning av statliga medel. De innebar en selektiv fördel och verkade inte motiverade av skattesystemets art eller struktur i egenskap av selektivt stöd som ges av staten.

| (30) | Det var på grundval av de uppgifter som har lämnats av de spanska myndigheterna – enligt vilka bränslepriset under åren 1999–2000 steg med 47 %, vilket orsakade störningar i den allmänna ordningen, strejker, brist på energiprodukter och livsmedel – inte möjligt att i det skedet av förfarandet betrakta det som en exceptionell händelse i den mening som avses i artikel 107.2 b i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(30)

Det var på grundval av de uppgifter som har lämnats av de spanska myndigheterna – enligt vilka bränslepriset under åren 1999–2000 steg med 47 %, vilket orsakade störningar i den allmänna ordningen, strejker, brist på energiprodukter och livsmedel – inte möjligt att i det skedet av förfarandet betrakta det som en exceptionell händelse i den mening som avses i artikel 107.2 b i EUF-fördraget.

| (31) | Enligt de uppgifter som då var tillgängliga skulle åtgärderna för stöd till jordbrukskooperativ kunna bedömas som statligt stöd för att förbättra deras finansiella situation, utan att det på något sätt bidrar till sektorns utveckling. Följaktligen verkade det som om dessa åtgärder skulle betraktas som ett driftstöd som inte är förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(31)

Enligt de uppgifter som då var tillgängliga skulle åtgärderna för stöd till jordbrukskooperativ kunna bedömas som statligt stöd för att förbättra deras finansiella situation, utan att det på något sätt bidrar till sektorns utveckling. Följaktligen verkade det som om dessa åtgärder skulle betraktas som ett driftstöd som inte är förenligt med den inre marknaden.

| (32) | Kommissionen ansåg med hänsyn till detta att det inte verkade som om åtgärderna i fråga kunde godkännas enligt något av de undantag som anges i artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget. Den beslutade därför att med avseende på dessa åtgärder inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen ansåg med hänsyn till detta att det inte verkade som om åtgärderna i fråga kunde godkännas enligt något av de undantag som anges i artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget. Den beslutade därför att med avseende på dessa åtgärder inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget.

III.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

1.   Synpunkter från föreningen för bensinstationsinnehavare (Asociación de Gestores de Estaciones de Servicio)

| (33) | Denna förening anser att det kungliga lagdekretet 10/2000 innebär att jordbrukskooperativen beviljas skattemässiga fördelar. |
| --- | --- |

(33)

Denna förening anser att det kungliga lagdekretet 10/2000 innebär att jordbrukskooperativen beviljas skattemässiga fördelar.

| (34) | För det första innebär avskaffandet av kravet att för leverans av dieselolja B till tredje man bilda ett organ som är en egen juridisk person på vilket det allmänna skattesystemet är tillämpligt en skattemässig fördel. Denna fördel innebär att kooperativen kommer att betala mindre i skatt än tidigare för distributionen av dieselolja B till tredje man eftersom dessa transaktioner omfattas av en fördelaktig beskattning. |
| --- | --- |

(34)

För det första innebär avskaffandet av kravet att för leverans av dieselolja B till tredje man bilda ett organ som är en egen juridisk person på vilket det allmänna skattesystemet är tillämpligt en skattemässig fördel. Denna fördel innebär att kooperativen kommer att betala mindre i skatt än tidigare för distributionen av dieselolja B till tredje man eftersom dessa transaktioner omfattas av en fördelaktig beskattning.

| (35) | För det andra innebär avskaffandet av den maximigräns på 50 % som för närvarande åläggs jordbrukskooperativen för transaktioner i form av leverans av dieselolja B till tredje man, utan förlust av ställningen som skattemässigt skyddat kooperativ, ytterligare en skattemässig fördel. |
| --- | --- |

(35)

För det andra innebär avskaffandet av den maximigräns på 50 % som för närvarande åläggs jordbrukskooperativen för transaktioner i form av leverans av dieselolja B till tredje man, utan förlust av ställningen som skattemässigt skyddat kooperativ, ytterligare en skattemässig fördel.

| (36) | Enligt denna förening gynnar det kungliga lagdekretet 10/2000 upprättandet av ett parallellt nätverk i utkanten av marknaden, till förmån för kooperativen i deras egenskap av organ som mottar stöd från den offentliga sektorn. Dessa befrias dessutom från skyldigheten att uppfylla de lagstadgade krav som ställs på deras konkurrenter. Allt detta i syfte att uppnå en sänkning av det pris som är resultatet av normala marknadsmekanismer och utan att inrätta någon som helst ersättning till förmån för innehavarna av anläggningar för försäljning till allmänheten (detaljhandlarna), vilka i hög utsträckning kommer att trängas bort från marknaden. |
| --- | --- |

(36)

Enligt denna förening gynnar det kungliga lagdekretet 10/2000 upprättandet av ett parallellt nätverk i utkanten av marknaden, till förmån för kooperativen i deras egenskap av organ som mottar stöd från den offentliga sektorn. Dessa befrias dessutom från skyldigheten att uppfylla de lagstadgade krav som ställs på deras konkurrenter. Allt detta i syfte att uppnå en sänkning av det pris som är resultatet av normala marknadsmekanismer och utan att inrätta någon som helst ersättning till förmån för innehavarna av anläggningar för försäljning till allmänheten (detaljhandlarna), vilka i hög utsträckning kommer att trängas bort från marknaden.

2.   Synpunkter från föreningen för bensinstationsföretagare i den autonoma regionen Madrid (Asociación de empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid), den katalanska federationen för bensinstationer (Federación Catalana de Estaciones de Servicio) och det spanska förbundet för bensinstationer (Confederación Española de Estaciones de Servicio)

| (37) | Dessa föreningar företräder praktiskt taget hela sektorn för bensinstationer i Spanien och anser att det kungliga lagdekretet 10/2000 innehåller åtgärder som är avsedda att befria jordbrukskooperativen från olika skattemässiga pålagor vid leverans av dieselolja B till tredje man. Detta innebär att verksamheten omfattas av ett särskilt skyddat skattesystem när de säljer bränsle till tredje man. |
| --- | --- |

(37)

Dessa föreningar företräder praktiskt taget hela sektorn för bensinstationer i Spanien och anser att det kungliga lagdekretet 10/2000 innehåller åtgärder som är avsedda att befria jordbrukskooperativen från olika skattemässiga pålagor vid leverans av dieselolja B till tredje man. Detta innebär att verksamheten omfattas av ett särskilt skyddat skattesystem när de säljer bränsle till tredje man.

| (38) | Jordbrukskooperativen får enligt dessa föreningar, från och med att det kungliga lagdekretet 10/2000 träder i kraft, följande skattelättnader vid distributionen av dieselolja B när de säljer bränsle till tredje man: |
| --- | --- |

(38)

Jordbrukskooperativen får enligt dessa föreningar, från och med att det kungliga lagdekretet 10/2000 träder i kraft, följande skattelättnader vid distributionen av dieselolja B när de säljer bränsle till tredje man:

| (39) | När det gäller skatt på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman kommer jordbrukskooperativen att vara befriade från avgift för handlingar som gäller stiftelseurkund, kapitaltillskott, sammanslagning och delning, teckning och betalning av lån inklusive de som utgörs av obligationer, köp av egendom och rättigheter som avsätts i utbildnings- och stimulansfonden för att uppfylla deras ändamål samt för transaktioner som avser köp av egendom och rättigheter som är direkt avsedda att uppfylla deras bolagsändamål och stadgar. |
| --- | --- |

(39)

När det gäller skatt på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman kommer jordbrukskooperativen att vara befriade från avgift för handlingar som gäller stiftelseurkund, kapitaltillskott, sammanslagning och delning, teckning och betalning av lån inklusive de som utgörs av obligationer, köp av egendom och rättigheter som avsätts i utbildnings- och stimulansfonden för att uppfylla deras ändamål samt för transaktioner som avser köp av egendom och rättigheter som är direkt avsedda att uppfylla deras bolagsändamål och stadgar.

| (40) | Med hänsyn till att försäljning av dieselolja B till tredje man enligt det kungliga lagdekretet 10/2000 betraktas som ekonomiskt resultat för kooperativets verksamhet, kommer denna verksamhet när det gäller bolagsskatten att beskattas med 20 %. Kooperativen har fullständig amorteringsfrihet för nya avskrivningsbara anläggningstillgångar som köpts inom en tid på tre år från och med den dag då inskrivning sker i kooperativregistret, och dessutom subventioneras 50 % av det totala skattebeloppet. |
| --- | --- |

(40)

Med hänsyn till att försäljning av dieselolja B till tredje man enligt det kungliga lagdekretet 10/2000 betraktas som ekonomiskt resultat för kooperativets verksamhet, kommer denna verksamhet när det gäller bolagsskatten att beskattas med 20 %. Kooperativen har fullständig amorteringsfrihet för nya avskrivningsbara anläggningstillgångar som köpts inom en tid på tre år från och med den dag då inskrivning sker i kooperativregistret, och dessutom subventioneras 50 % av det totala skattebeloppet.

| (41) | När det gäller skatten på näringsverksamhet beviljas de en subvention på 95 % av skattebeloppet. |
| --- | --- |

(41)

När det gäller skatten på näringsverksamhet beviljas de en subvention på 95 % av skattebeloppet.

| (42) | När det gäller fastighetsskatten får de en subvention på 95 % av skattebeloppet. |
| --- | --- |

(42)

När det gäller fastighetsskatten får de en subvention på 95 % av skattebeloppet.

3.   Synpunkter från förbundet för jordbrukskooperativ i Spanien (Confederación de cooperativas Agrarias de España)

| (43) | Detta förbund samlar de flesta av Spaniens jordbrukskooperativ. |
| --- | --- |

(43)

Detta förbund samlar de flesta av Spaniens jordbrukskooperativ.

| (44) | Jordbrukskooperativen inledde sin verksamhet inom sektorn för oljeprodukter från och med ett dekret av den 31 juli 1986 (16) från ekonomi- och finansministeriet om ändring av förordningen om leverans och försäljning av flytande bränslen, föremål för oljemonopolet (17). Genom lag 34/1992 av den 22 december 1992 om reglering av oljesektorn (18) infördes ett nytt system för leverans av oljeprodukter. |
| --- | --- |

(44)

Jordbrukskooperativen inledde sin verksamhet inom sektorn för oljeprodukter från och med ett dekret av den 31 juli 1986 (16) från ekonomi- och finansministeriet om ändring av förordningen om leverans och försäljning av flytande bränslen, föremål för oljemonopolet (17). Genom lag 34/1992 av den 22 december 1992 om reglering av oljesektorn (18) infördes ett nytt system för leverans av oljeprodukter.

| (45) | Det tidigare rättsläget avbröts plötsligt för jordbrukskooperativens vidkommande genom offentliggörandet av lag 34/1998, särskilt genom dess femtonde tilläggsbestämmelse om förbud för kooperativ att distribuera oljeprodukter (såväl dieselolja som bensin) till tredje man, med undantag för dem som för detta ändamål bildar ett organ som är en egen juridisk person på vilket det allmänna skattesystemet är tillämpligt. |
| --- | --- |

(45)

Det tidigare rättsläget avbröts plötsligt för jordbrukskooperativens vidkommande genom offentliggörandet av lag 34/1998, särskilt genom dess femtonde tilläggsbestämmelse om förbud för kooperativ att distribuera oljeprodukter (såväl dieselolja som bensin) till tredje man, med undantag för dem som för detta ändamål bildar ett organ som är en egen juridisk person på vilket det allmänna skattesystemet är tillämpligt.

| (46) | Enligt detta förbund innebar det kungliga lagdekretet 10/2000 inget annat än ett partiellt avskaffande av den inskränkning i den fria konkurrensen som följde av det förbud som infördes genom den femtonde tilläggsbestämmelsen i lag 34/1998. |
| --- | --- |

(46)

Enligt detta förbund innebar det kungliga lagdekretet 10/2000 inget annat än ett partiellt avskaffande av den inskränkning i den fria konkurrensen som följde av det förbud som infördes genom den femtonde tilläggsbestämmelsen i lag 34/1998.

| (47) | Skattelättnaderna för de kooperativa företagen måste bedömas mot bakgrund av bestämmelserna om teknisk anpassning och de skyldigheter som dessa ger upphov till i kooperativet. |
| --- | --- |

(47)

Skattelättnaderna för de kooperativa företagen måste bedömas mot bakgrund av bestämmelserna om teknisk anpassning och de skyldigheter som dessa ger upphov till i kooperativet.

| (48) | För att fastställa beskattningsunderlaget för bolagsskatten måste kooperativen göra tydlig åtskillnad mellan de två typer av transaktioner som de utför: transaktioner med medlemmar och transaktioner med tredje man. Bestämmelsen om teknisk anpassning ingår i artikel 16 i lag 20/1990 och innebär att man för att fastställa beskattningsunderlaget ska göra åtskillnad mellan kooperativa resultat från transaktioner med medlemmar och utomkooperativa resultat som härrör från transaktioner som kooperativet gjort med icke-medlemmar eller tredje man. |
| --- | --- |

(48)

För att fastställa beskattningsunderlaget för bolagsskatten måste kooperativen göra tydlig åtskillnad mellan de två typer av transaktioner som de utför: transaktioner med medlemmar och transaktioner med tredje man. Bestämmelsen om teknisk anpassning ingår i artikel 16 i lag 20/1990 och innebär att man för att fastställa beskattningsunderlaget ska göra åtskillnad mellan kooperativa resultat från transaktioner med medlemmar och utomkooperativa resultat som härrör från transaktioner som kooperativet gjort med icke-medlemmar eller tredje man.

| (49) | I artikel 33 i lag 20/1990 fastställs att man inom bolagsskatten för kooperativa företag gör skillnad på typen av beskattning. En skatt på 20 % ska tillämpas på det beskattningsunderlag som motsvarar de kooperativa resultaten, medan den allmänna typen av skatt på 35 % ska tillämpas på det beskattningsunderlag som motsvarar de utomkooperativa resultaten. De sistnämnda utgörs bland annat av de resultat som jordbrukskooperativen uppnår genom sina transaktioner med tredje man. Följaktligen ger den avkastning som ett jordbrukskooperativ uppnår vid transaktioner med tredje man inte upphov till några subventioner. |
| --- | --- |

(49)

I artikel 33 i lag 20/1990 fastställs att man inom bolagsskatten för kooperativa företag gör skillnad på typen av beskattning. En skatt på 20 % ska tillämpas på det beskattningsunderlag som motsvarar de kooperativa resultaten, medan den allmänna typen av skatt på 35 % ska tillämpas på det beskattningsunderlag som motsvarar de utomkooperativa resultaten. De sistnämnda utgörs bland annat av de resultat som jordbrukskooperativen uppnår genom sina transaktioner med tredje man. Följaktligen ger den avkastning som ett jordbrukskooperativ uppnår vid transaktioner med tredje man inte upphov till några subventioner.

| (50) | När det gäller bolagsbeskattningen av kooperativen definieras skattebeloppet i artikel 23 i lag 20/1990 som den algebraiska summan av de belopp som erhålls när motsvarande beskattning tillämpas på de positiva eller negativa beskattningsunderlagen, vilken betraktas som totalt skattebelopp om den är positiv. Här består förmånsregeln enligt artikel 34 i ovannämnda lag om särskilt skyddade kooperativ, vilket i princip är fallet när det gäller jordbrukskooperativ, av åtnjutandet av en subvention på 50 % av det totala skattebeloppet enligt ovannämnda definition i artikel 23. |
| --- | --- |

(50)

När det gäller bolagsbeskattningen av kooperativen definieras skattebeloppet i artikel 23 i lag 20/1990 som den algebraiska summan av de belopp som erhålls när motsvarande beskattning tillämpas på de positiva eller negativa beskattningsunderlagen, vilken betraktas som totalt skattebelopp om den är positiv. Här består förmånsregeln enligt artikel 34 i ovannämnda lag om särskilt skyddade kooperativ, vilket i princip är fallet när det gäller jordbrukskooperativ, av åtnjutandet av en subvention på 50 % av det totala skattebeloppet enligt ovannämnda definition i artikel 23.

| (51) | Denna subvention kan inte bedömas skild från den skattemässiga kostnaden för återbäringen inom ramen för kooperativmedlemmens inkomst när det gäller inkomstskatt för fysiska personer (IRPF). Företagsvinsten i ett kooperativ delas ut till medlemmarna i förhållande till den kooperativa verksamhet som dessa utfört under räkenskapsåret, inte i förhållande till det tillskjutna kapitalet. Det är detta som benämns återbäring från kooperativ och det har en helt annan karaktär än utdelningen i ett kapitalbolag. |
| --- | --- |

(51)

Denna subvention kan inte bedömas skild från den skattemässiga kostnaden för återbäringen inom ramen för kooperativmedlemmens inkomst när det gäller inkomstskatt för fysiska personer (IRPF). Företagsvinsten i ett kooperativ delas ut till medlemmarna i förhållande till den kooperativa verksamhet som dessa utfört under räkenskapsåret, inte i förhållande till det tillskjutna kapitalet. Det är detta som benämns återbäring från kooperativ och det har en helt annan karaktär än utdelningen i ett kapitalbolag.

| (52) | Med hänsyn till dessa särdrag måste man i samband med den förmånsregel om en minskning av det totala bolagsskattebeloppet med 50 %, som tillämpas på särskilt skyddade kooperativ, nämna dubbelbeskattningen av utdelningar/återbäring till följd av att dessa först beskattas genom bolagsskatten och sedan genom IRPF. Den minskning som skett när det gäller denna dubbelbeskattning i relationen kapitalbolag–delägare (företagsutdelning) har ingen motsvarighet i relationen kooperativt företag–kooperativmedlem (kooperativ återbäring), varför återbäringen är hårdare beskattad än utdelningen. |
| --- | --- |

(52)

Med hänsyn till dessa särdrag måste man i samband med den förmånsregel om en minskning av det totala bolagsskattebeloppet med 50 %, som tillämpas på särskilt skyddade kooperativ, nämna dubbelbeskattningen av utdelningar/återbäring till följd av att dessa först beskattas genom bolagsskatten och sedan genom IRPF. Den minskning som skett när det gäller denna dubbelbeskattning i relationen kapitalbolag–delägare (företagsutdelning) har ingen motsvarighet i relationen kooperativt företag–kooperativmedlem (kooperativ återbäring), varför återbäringen är hårdare beskattad än utdelningen.

| (53) | Ovanstående avspeglas i artikel 23 i lag 40/1998 av den 9 december 1998 om inkomstskatt för fysiska personer och andra skattebestämmelser (19), där den differentierade behandlingen av utdelningar (karakteristiska för kapitalföretag som omfattas av det allmänna skattesystemet) i jämförelse med återbäringar (som i sin tur är karakteristiska för kooperativa organ som omfattas av ett särskilt skattesystem) bekräftas. |
| --- | --- |

(53)

Ovanstående avspeglas i artikel 23 i lag 40/1998 av den 9 december 1998 om inkomstskatt för fysiska personer och andra skattebestämmelser (19), där den differentierade behandlingen av utdelningar (karakteristiska för kapitalföretag som omfattas av det allmänna skattesystemet) i jämförelse med återbäringar (som i sin tur är karakteristiska för kooperativa organ som omfattas av ett särskilt skattesystem) bekräftas.

| (54) | Dessutom är även nedsättningarna av skattesatsen för IRPF, i den mening som avses i artikel 66 i lag 40/1998, olika beroende på bolagstypen. Vid utdelningar kommer nedsättningen att motsvara 40 % av skattebeloppet och vid återbäring gäller artikel 32 i lag 20/1990, enligt vilken nedsättningen på grund av dubbelbeskattning kommer att vara 10 % eller 5 %, beroende på om den härrör från ett skyddat kooperativ eller ett särskilt skyddat kooperativ. |
| --- | --- |

(54)

Dessutom är även nedsättningarna av skattesatsen för IRPF, i den mening som avses i artikel 66 i lag 40/1998, olika beroende på bolagstypen. Vid utdelningar kommer nedsättningen att motsvara 40 % av skattebeloppet och vid återbäring gäller artikel 32 i lag 20/1990, enligt vilken nedsättningen på grund av dubbelbeskattning kommer att vara 10 % eller 5 %, beroende på om den härrör från ett skyddat kooperativ eller ett särskilt skyddat kooperativ.

| (55) | Kooperativen omfattas dessutom av vissa specifika krav, som inte gäller de företag som omfattas av det allmänna skattesystemet. Dessa krav består av vissa finansiella skyldigheter, införda genom lag 27/1999, som binder medel och gör dem till icke utdelbara medel. Ett exempel på detta är upprättandet av obligatoriska socialfonder. |
| --- | --- |

(55)

Kooperativen omfattas dessutom av vissa specifika krav, som inte gäller de företag som omfattas av det allmänna skattesystemet. Dessa krav består av vissa finansiella skyldigheter, införda genom lag 27/1999, som binder medel och gör dem till icke utdelbara medel. Ett exempel på detta är upprättandet av obligatoriska socialfonder.

| (56) | För det första, den obligatoriska reservfonden, som är särskilt avsedd för kooperativens konsolidering, utveckling och garantier och inte är utdelbar bland medlemmarna, i enlighet med artikel 55 i lag 27/1999. Den ingår i det icke utdelbara insatskapitalet och övergår vid en eventuell upplösning av kooperativet till statskassan, där den ska användas för inrättandet av en fond för kooperativismens främjande. Enligt ovannämnda lag 27/1999 ska minst 20 % av de kooperativa resultaten och minst 50 % av de utomkooperativa resultaten (dvs. resultat som härrör från kooperativets transaktioner med tredje man) avsättas till denna fond. Dessutom ska avsättning göras av medlemmarnas inträdesavgifter eller av avdragen på de obligatoriska tillskotten till bolagskapitalet som härrör från medlemmarnas utträde. Detta innebär att en del av det som varje medlem tillskjuter till företaget aldrig kommer att återgå till honom och att en del av näringsverksamhetens överskott förblir bunden. |
| --- | --- |

(56)

För det första, den obligatoriska reservfonden, som är särskilt avsedd för kooperativens konsolidering, utveckling och garantier och inte är utdelbar bland medlemmarna, i enlighet med artikel 55 i lag 27/1999. Den ingår i det icke utdelbara insatskapitalet och övergår vid en eventuell upplösning av kooperativet till statskassan, där den ska användas för inrättandet av en fond för kooperativismens främjande. Enligt ovannämnda lag 27/1999 ska minst 20 % av de kooperativa resultaten och minst 50 % av de utomkooperativa resultaten (dvs. resultat som härrör från kooperativets transaktioner med tredje man) avsättas till denna fond. Dessutom ska avsättning göras av medlemmarnas inträdesavgifter eller av avdragen på de obligatoriska tillskotten till bolagskapitalet som härrör från medlemmarnas utträde. Detta innebär att en del av det som varje medlem tillskjuter till företaget aldrig kommer att återgå till honom och att en del av näringsverksamhetens överskott förblir bunden.

| (57) | För det andra, utbildnings- och stimulansfonden, som regleras i artikel 56 i lag 27/1999. Dess syfte är yrkesutbildning och utbildning av kooperativets medlemmar och personal, spridning av kooperativismen och främjande av förbindelser mellan kooperativ samt kulturellt, yrkesmässigt och socialt främjande verksamhet i den lokala omgivningen och i samhället i allmänhet. Enligt lag 27/1999 ska minst 5 % av de kooperativa resultaten anslås till denna fond. Utbildnings- och stimulansfonden kan i likhet med den obligatoriska reservfonden inte delas ut bland medlemmarna, vilket gäller även om kooperativet upplöses. |
| --- | --- |

(57)

För det andra, utbildnings- och stimulansfonden, som regleras i artikel 56 i lag 27/1999. Dess syfte är yrkesutbildning och utbildning av kooperativets medlemmar och personal, spridning av kooperativismen och främjande av förbindelser mellan kooperativ samt kulturellt, yrkesmässigt och socialt främjande verksamhet i den lokala omgivningen och i samhället i allmänhet. Enligt lag 27/1999 ska minst 5 % av de kooperativa resultaten anslås till denna fond. Utbildnings- och stimulansfonden kan i likhet med den obligatoriska reservfonden inte delas ut bland medlemmarna, vilket gäller även om kooperativet upplöses.

| (58) | Följaktligen är det högsta möjliga överskott som är utdelbart i kooperativen lägre än det som skapas i andra typer av kapitalbolag. I de sistnämnda har aktieägarna större tillgång till resultaten, eftersom det inte finns något krav på att anslå medel från rörelsevinsten till dessa obligatoriska fonder. |
| --- | --- |

(58)

Följaktligen är det högsta möjliga överskott som är utdelbart i kooperativen lägre än det som skapas i andra typer av kapitalbolag. I de sistnämnda har aktieägarna större tillgång till resultaten, eftersom det inte finns något krav på att anslå medel från rörelsevinsten till dessa obligatoriska fonder.

| (59) | Den skattemässiga fördel som ett kooperativ skulle kunna få genom nedsättningen av bolagsskattebeloppet korrigeras genom den dubbelbeskattning genom IRPF som tillämpas på kooperativets medlemmar och den ökade beskattning som detta leder till. |
| --- | --- |

(59)

Den skattemässiga fördel som ett kooperativ skulle kunna få genom nedsättningen av bolagsskattebeloppet korrigeras genom den dubbelbeskattning genom IRPF som tillämpas på kooperativets medlemmar och den ökade beskattning som detta leder till.

| (60) | Den övergripande karaktären hos skattesystemet för kooperativ förs samman med fördelarna och skyldigheterna och ges en beskrivande förklaring genom nedanstående praktiska exempel. |
| --- | --- |

(60)

Den övergripande karaktären hos skattesystemet för kooperativ förs samman med fördelarna och skyldigheterna och ges en beskrivande förklaring genom nedanstående praktiska exempel.

| (61) | I det första exemplet analyseras de disponibla medel netto som en medlem i ett kooperativ erhåller jämfört med en aktieägare i ett bolag som omfattas av det allmänna skattesystemet i Spanien, varvid man utgår från ett och samma initiala resultat: 150 monetära enheter (nedan kallade m.e.).

  Tänkt kooperativt resultat (50 %) och utomkooperativt resultat (50 %). Med tillämpning av lag 27/1999 och utgående från att hela den disponibla vinsten går till medlemmen. Marginalskattesats IRPF: 48 % | Kooperativt bolag | Kapitalbolag |
| --- | --- | --- | --- |
| Resultat | Kooperativt resultat (RC): 75 (50 %)
  Utomkooperativt resultat (RE): 75 (50 %)
  Totalt: 150 | 150 |
| Avsättning socialfonder | Utbildnings- och stimulansfond:5 % RC = 3,75
  Obligatorisk reservfond:20 % RC = 15
  50 % RE = 37,5
  Totalt: 56,25 | 0 |
| Resultat efter avsättning till fonder | RC: 56,25
  RE: 37,5
  Totalt: 93,75 | 150 |
| Bolagsskatt (IS) | RC: (75 - 11,25) × 20 % = 12,75
  RE: (75 - 18,75) × 35 % = 19,687
  Totalt: 32,437 | 150 × 35 % = 52,5 |
| Disponibel vinst | 93,75 - 32,437 = 61,313 | 150 - 52,5 = 97,5 |
| Inkomstskatt för fysiska personer (IRPF): | Beskattningsunderlag: 61,313 × 100 % = 61,313
  Total skattesats (vid marginalskattesats):
  61,313 × 48 % = 29,430
  Subvention: 61,313 × 10 % = 6,131
  Utbetalbar andel:
  9,430 - 6,131 = 23,299 | Beskattningsunderlag: 97,5 × 140 % = 136,5
  Total skattesats (vid marginalskattesats): 136,5 × 48 % = 65,52
  Subvention: 97,5 × 40 % = 39
  Utbetalbar andel: 65,52 - 39 = 26,52 |
| Nettobelopp som aktieägaren erhåller | 61,313 - 23,299 = 38,014 | 97,5 - 26,52 = 70,98 |

(61)

I det första exemplet analyseras de disponibla medel netto som en medlem i ett kooperativ erhåller jämfört med en aktieägare i ett bolag som omfattas av det allmänna skattesystemet i Spanien, varvid man utgår från ett och samma initiala resultat: 150 monetära enheter (nedan kallade m.e.).

Tänkt kooperativt resultat (50 %) och utomkooperativt resultat (50 %). Med tillämpning av lag 27/1999 och utgående från att hela den disponibla vinsten går till medlemmen. Marginalskattesats IRPF: 48 %

Kooperativt bolag

Kapitalbolag

Resultat

Kooperativt resultat (RC): 75 (50 %)

Utomkooperativt resultat (RE): 75 (50 %)

Totalt: 150

150

Avsättning socialfonder

Utbildnings- och stimulansfond:5 % RC = 3,75

Obligatorisk reservfond:20 % RC = 15

50 % RE = 37,5

Totalt: 56,25

0

Resultat efter avsättning till fonder

RC: 56,25

RE: 37,5

Totalt: 93,75

150

Bolagsskatt (IS)

RC: (75 - 11,25) × 20 % = 12,75

RE: (75 - 18,75) × 35 % = 19,687

Totalt: 32,437

150 × 35 % = 52,5

Disponibel vinst

93,75 - 32,437 = 61,313

150 - 52,5 = 97,5

Inkomstskatt för fysiska personer (IRPF):

Beskattningsunderlag: 61,313 × 100 % = 61,313

Total skattesats (vid marginalskattesats):

61,313 × 48 % = 29,430

Subvention: 61,313 × 10 % = 6,131

Utbetalbar andel:

9,430 - 6,131 = 23,299

Beskattningsunderlag: 97,5 × 140 % = 136,5

Total skattesats (vid marginalskattesats): 136,5 × 48 % = 65,52

Subvention: 97,5 × 40 % = 39

Utbetalbar andel: 65,52 - 39 = 26,52

Nettobelopp som aktieägaren erhåller

61,313 - 23,299 = 38,014

97,5 - 26,52 = 70,98

| (62) | Med hänsyn till att man har räknat med en marginalskattesats inom ramen för IRPF, skulle man kunna hävda att för ett och samma initiala resultat på 150 m.e. skulle en kooperativmedlem erhålla 38 m.e. netto, medan en aktieägare i ett bolag som omfattas av det allmänna skattesystemet skulle få 71 m.e. Som tidigare nämnts upphäver dubbelbeskattningen avseende bolagsskatten och IRPF den initiala effekten av lägre skatteintäkter på grund av subventioneringen av det totala bolagsskattebeloppet. |
| --- | --- |

(62)

Med hänsyn till att man har räknat med en marginalskattesats inom ramen för IRPF, skulle man kunna hävda att för ett och samma initiala resultat på 150 m.e. skulle en kooperativmedlem erhålla 38 m.e. netto, medan en aktieägare i ett bolag som omfattas av det allmänna skattesystemet skulle få 71 m.e. Som tidigare nämnts upphäver dubbelbeskattningen avseende bolagsskatten och IRPF den initiala effekten av lägre skatteintäkter på grund av subventioneringen av det totala bolagsskattebeloppet.

| (63) | I det andra exemplet fastställs olika procenttal för kooperativets transaktioner med medlemmar respektive tredje man, det vill säga kooperativa respektive utomkooperativa resultat. Här kan man iaktta hur avsättningarna till de obligatoriska fonderna ökar i takt med att den specifika vikten av de utomkooperativa resultaten ökar jämfört med de kooperativa resultaten. Bolagsskatten ökar och procenttalet för den disponibla vinsten minskar, vilket skulle innebära att det nettobelopp som varje medlem erhåller blir mindre när de utomkooperativa resultaten är större.

  Analys av olika tänkta fördelningar mellan kooperativa resultat och utomkooperativa resultat | Skyddat kooperativt bolag | Kapitalbolag |
| --- | --- | --- | --- |
| Exempel | RC:75 %


  RE: 25 % | RC: 66,66


  RE:33,33 % | RC:50 %


  RE: 50 % | RC:25 %


  RE: 75 % | |
| Resultat | 150 | 150 | 150 | 150 | 150 |
| Avsättning socialfonder | 46,875 | 50 | 56,25 | 65,625 | 0 |
| Resultat efter avsättning till fonder | 103,125 | 100 | 93,75 | 84,375 | 150 |
| Bolagsskatt (IS) | 28,97 | 30,125 | 32,437 | 35,906 | 52,5 |
| Disponibel vinst | 74,155 | 69,875 | 61,313 | 48,469 | 97,5 |
| Inkomstskatt för fysiska personer (IRPF) | 28,179 | 26,55 | 23,299 | 18,418 | 26,52 |
| Nettobelopp som personen erhåller | 45,976 | 43,325 | 38,014 | 30,051 | 70,98 |

(63)

I det andra exemplet fastställs olika procenttal för kooperativets transaktioner med medlemmar respektive tredje man, det vill säga kooperativa respektive utomkooperativa resultat. Här kan man iaktta hur avsättningarna till de obligatoriska fonderna ökar i takt med att den specifika vikten av de utomkooperativa resultaten ökar jämfört med de kooperativa resultaten. Bolagsskatten ökar och procenttalet för den disponibla vinsten minskar, vilket skulle innebära att det nettobelopp som varje medlem erhåller blir mindre när de utomkooperativa resultaten är större.

Analys av olika tänkta fördelningar mellan kooperativa resultat och utomkooperativa resultat

Skyddat kooperativt bolag

Kapitalbolag

Exempel

RC:75 %

RE: 25 %

RC: 66,66

RE:33,33 %

RC:50 %

RE: 50 %

RC:25 %

RE: 75 %

Resultat

150

150

150

150

150

Avsättning socialfonder

46,875

50

56,25

65,625

0

Resultat efter avsättning till fonder

103,125

100

93,75

84,375

150

Bolagsskatt (IS)

28,97

30,125

32,437

35,906

52,5

Disponibel vinst

74,155

69,875

61,313

48,469

97,5

Inkomstskatt för fysiska personer (IRPF)

28,179

26,55

23,299

18,418

26,52

Nettobelopp som personen erhåller

45,976

43,325

38,014

30,051

70,98

| (64) | Slutsatsen är att detta förbund anser att lagstiftningen om beskattningen av jordbrukskooperativ i Spanien måste analyseras i sin helhet. Denna beskattning innebär differentierande inslag vad gäller dess struktur och den innehåller förmånliga inslag likväl som specifika skyldigheter (avsättningar till obligatoriska fonder, hantering av kapitalet, dubbelbeskattning). |
| --- | --- |

(64)

Slutsatsen är att detta förbund anser att lagstiftningen om beskattningen av jordbrukskooperativ i Spanien måste analyseras i sin helhet. Denna beskattning innebär differentierande inslag vad gäller dess struktur och den innehåller förmånliga inslag likväl som specifika skyldigheter (avsättningar till obligatoriska fonder, hantering av kapitalet, dubbelbeskattning).

IV.   KOMMENTARER FRÅN SPANIEN

| (65) | Spanien har genom en skrivelse av den 11 juni 2001 lagt fram följande argument. |
| --- | --- |

(65)

Spanien har genom en skrivelse av den 11 juni 2001 lagt fram följande argument.

| (66) | Enligt Spanien kan bedömningen av åtgärderna för stöd till jordbrukskooperativ som statligt stöd, grundad på att kooperativen skulle betala mindre skatt än före ändringen, inte godtas av följande skäl: |
| --- | --- |

(66)

Enligt Spanien kan bedömningen av åtgärderna för stöd till jordbrukskooperativ som statligt stöd, grundad på att kooperativen skulle betala mindre skatt än före ändringen, inte godtas av följande skäl:

| (67) | De åtgärder som införs genom det kungliga lagdekretet 10/2000 motsvarar åtgärder för att liberalisera sektorn för leverans av dieselolja B, genom att upphäva de hinder som jordbrukskooperativen hade för att leverera detta bränsle till tredje man, utan att detta medför någon skattemässig fördel för dessa organ som innebär en gynnsam behandling av dem. |
| --- | --- |

(67)

De åtgärder som införs genom det kungliga lagdekretet 10/2000 motsvarar åtgärder för att liberalisera sektorn för leverans av dieselolja B, genom att upphäva de hinder som jordbrukskooperativen hade för att leverera detta bränsle till tredje man, utan att detta medför någon skattemässig fördel för dessa organ som innebär en gynnsam behandling av dem.

| (68) | I skattesystemet för jordbrukskooperativ görs en åtskillnad mellan kooperativ verksamhet med medlemmar och verksamhet med tredje man, varvid resultaten av den sistnämnda betecknas som utomkooperativa. Skattesystemet för bolagsskatt på dessa resultat motsvarar det allmänna system som alla andra organ som bedriver samma verksamhet omfattas av. |
| --- | --- |

(68)

I skattesystemet för jordbrukskooperativ görs en åtskillnad mellan kooperativ verksamhet med medlemmar och verksamhet med tredje man, varvid resultaten av den sistnämnda betecknas som utomkooperativa. Skattesystemet för bolagsskatt på dessa resultat motsvarar det allmänna system som alla andra organ som bedriver samma verksamhet omfattas av.

| (69) | Skattesystemet för kooperativ regleras i lag 20/1990, där avkastning som härrör från den kooperativa näringsverksamhet som bedrivs med tredje man enligt artikel 21 betraktas som utomkooperativ avkastning. Dessa utomkooperativa resultat beskattas enligt den allmänna bolagsbeskattningen, enligt artikel 26.3 i lag 43/1995 av den 27 december 1995 om bolagsskatt (20). Samtidigt är det enligt sjätte tilläggsbestämmelsen i lag 27/1999 av den 16 juli 1999 om kooperativ obligatoriskt för dessa organ att använda ett redovisningssystem med skilda konton för de transaktioner som görs med tredje man. |
| --- | --- |

(69)

Skattesystemet för kooperativ regleras i lag 20/1990, där avkastning som härrör från den kooperativa näringsverksamhet som bedrivs med tredje man enligt artikel 21 betraktas som utomkooperativ avkastning. Dessa utomkooperativa resultat beskattas enligt den allmänna bolagsbeskattningen, enligt artikel 26.3 i lag 43/1995 av den 27 december 1995 om bolagsskatt (20). Samtidigt är det enligt sjätte tilläggsbestämmelsen i lag 27/1999 av den 16 juli 1999 om kooperativ obligatoriskt för dessa organ att använda ett redovisningssystem med skilda konton för de transaktioner som görs med tredje man.

| (70) | Syftet med de åtgärder som införs genom ovannämnda kungliga lagdekret 10/2000 är att liberalisera sektorn för leverans av dieselolja B. Jordbrukskooperativen får leverera detta bränsle, oberoende av vilket förhållande dessa transaktioner har till den totala mängden transaktioner som görs av kooperativet och utan förlust av sin ställning inom skattesystemet för kooperativ verksamhet. Avsikten är att kooperativet ska kunna bedriva denna verksamhet utan krav på att bilda ett särskilt organ, varvid bolagsbeskattningen blir densamma i båda situationerna eftersom resultaten av leveransen av dieselolja B till tredje man omfattas av det allmänna systemet för bolagsskatt. |
| --- | --- |

(70)

Syftet med de åtgärder som införs genom ovannämnda kungliga lagdekret 10/2000 är att liberalisera sektorn för leverans av dieselolja B. Jordbrukskooperativen får leverera detta bränsle, oberoende av vilket förhållande dessa transaktioner har till den totala mängden transaktioner som görs av kooperativet och utan förlust av sin ställning inom skattesystemet för kooperativ verksamhet. Avsikten är att kooperativet ska kunna bedriva denna verksamhet utan krav på att bilda ett särskilt organ, varvid bolagsbeskattningen blir densamma i båda situationerna eftersom resultaten av leveransen av dieselolja B till tredje man omfattas av det allmänna systemet för bolagsskatt.

| (71) | Slutsatsen är enligt Spanien att de åtgärder som införs genom det kungliga lagdekretet 10/2000 inte utgör ett statligt stöd eftersom det inte påverkar eller snedvrider konkurrensen inom verksamheten för leverans av dieselolja B, eftersom alla företag som bedriver denna verksamhet, inklusive jordbrukskooperativen, omfattas av samma bolagsbeskattning. |
| --- | --- |

(71)

Slutsatsen är enligt Spanien att de åtgärder som införs genom det kungliga lagdekretet 10/2000 inte utgör ett statligt stöd eftersom det inte påverkar eller snedvrider konkurrensen inom verksamheten för leverans av dieselolja B, eftersom alla företag som bedriver denna verksamhet, inklusive jordbrukskooperativen, omfattas av samma bolagsbeskattning.

| (72) | Spanien kompletterade de kommentarer som genom en skrivelse av den 6 juni 2001 lämnades avseende denna åtgärd genom sina kommentarer till synpunkterna från de berörda parterna i skrivelser av den 1 och den 30 oktober 2001. I sin skrivelse av den 1 oktober 2001 lade Spanien till följande kommentarer: |
| --- | --- |

(72)

Spanien kompletterade de kommentarer som genom en skrivelse av den 6 juni 2001 lämnades avseende denna åtgärd genom sina kommentarer till synpunkterna från de berörda parterna i skrivelser av den 1 och den 30 oktober 2001. I sin skrivelse av den 1 oktober 2001 lade Spanien till följande kommentarer:

| (73) | Såväl höjningen av priset på råolja som eurons värdeminskning gentemot dollarn förde med sig händelser som på ett avgörande sätt förändrade de normala förhållanden under vilka jordbruksverksamhet bedrivs och framkallade en kris inom sektorn som påverkade jordbruksföretagen. Deras ekonomiska resultat försämrades och en fortsatt tendens utgjorde ett hot för många företags överlevnad. |
| --- | --- |

(73)

Såväl höjningen av priset på råolja som eurons värdeminskning gentemot dollarn förde med sig händelser som på ett avgörande sätt förändrade de normala förhållanden under vilka jordbruksverksamhet bedrivs och framkallade en kris inom sektorn som påverkade jordbruksföretagen. Deras ekonomiska resultat försämrades och en fortsatt tendens utgjorde ett hot för många företags överlevnad.

| (74) | Den spanska regeringen beslutade sig i denna situation för att driva igenom inte bara konjunkturåtgärder utan även strukturåtgärder, t.ex. en fördjupad liberalisering av bränsledistributionen, som gav jordbruks- och djurhållningsföretagen möjligheter till framtida uppehälle och ett vidmakthållande av den nödvändiga konkurrensen. |
| --- | --- |

(74)

Den spanska regeringen beslutade sig i denna situation för att driva igenom inte bara konjunkturåtgärder utan även strukturåtgärder, t.ex. en fördjupad liberalisering av bränsledistributionen, som gav jordbruks- och djurhållningsföretagen möjligheter till framtida uppehälle och ett vidmakthållande av den nödvändiga konkurrensen.

| (75) | Stödåtgärderna i det kungliga lagdekretet 10/2000 utgör ett led i strävandena för att uppnå målet att liberalisera bränslesektorn. Konkret innebär detta att vissa inskränkningar som den spanska lagstiftningen omfattade för jordbrukskooperativen avskaffas, vilket utan tvivel innebär att marknaden för leverans av dieselolja B öppnas i Spanien. |
| --- | --- |

(75)

Stödåtgärderna i det kungliga lagdekretet 10/2000 utgör ett led i strävandena för att uppnå målet att liberalisera bränslesektorn. Konkret innebär detta att vissa inskränkningar som den spanska lagstiftningen omfattade för jordbrukskooperativen avskaffas, vilket utan tvivel innebär att marknaden för leverans av dieselolja B öppnas i Spanien.

| (76) | Därför befrias kooperativen från skyldigheten att begränsa transaktionerna för leverans av dieselolja B till tredje man till högst 50 % av dem som görs med deras medlemmar. Dessutom avskaffas kravet att kooperativen bara får bedriva verksamhet som avser leverans av oljeprodukter till tredje man om de först bildar ett organ med egen juridisk personlighet, skild från kooperativets. Detta krav begränsade verksamhetsfältet för jordbrukskooperativen och stred i viss utsträckning mot bestämmelserna i lag 27/1999, i vilken det slås fast att bolag som bildas med skydd av den lagen får organisera och bedriva alla typer av ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(76)

Därför befrias kooperativen från skyldigheten att begränsa transaktionerna för leverans av dieselolja B till tredje man till högst 50 % av dem som görs med deras medlemmar. Dessutom avskaffas kravet att kooperativen bara får bedriva verksamhet som avser leverans av oljeprodukter till tredje man om de först bildar ett organ med egen juridisk personlighet, skild från kooperativets. Detta krav begränsade verksamhetsfältet för jordbrukskooperativen och stred i viss utsträckning mot bestämmelserna i lag 27/1999, i vilken det slås fast att bolag som bildas med skydd av den lagen får organisera och bedriva alla typer av ekonomisk verksamhet.

| (77) | Den ändring som innebär att kooperativen inte förlorar sin ställning som särskilt skyddade om de distribuerar dieselolja B till tredje man ska tolkas utifrån dess verkliga innebörd av kompensation, varvid man undviker en förlust av en viss förut existerande egenskap utan att detta medför någon särskild och mer gynnsam beskattning vid jordbrukets leverans av bränsle till tredje man. |
| --- | --- |

(77)

Den ändring som innebär att kooperativen inte förlorar sin ställning som särskilt skyddade om de distribuerar dieselolja B till tredje man ska tolkas utifrån dess verkliga innebörd av kompensation, varvid man undviker en förlust av en viss förut existerande egenskap utan att detta medför någon särskild och mer gynnsam beskattning vid jordbrukets leverans av bränsle till tredje man.

| (78) | I synpunkterna från bensinstationsföreningarna påstås att liberaliseringen av kooperativens leverans av dieselolja till tredje man innebär att dessa transaktioner är belagda med en bolagsskattesats på 20 %. Detta stämmer inte. Alla transaktioner som kooperativen gör med tredje man beskattas med en allmän skattesats på 35 %. |
| --- | --- |

(78)

I synpunkterna från bensinstationsföreningarna påstås att liberaliseringen av kooperativens leverans av dieselolja till tredje man innebär att dessa transaktioner är belagda med en bolagsskattesats på 20 %. Detta stämmer inte. Alla transaktioner som kooperativen gör med tredje man beskattas med en allmän skattesats på 35 %.

| (79) | I sin skrivelse av den 30 oktober 2001, som kompletterar Spaniens kommentarer till synpunkterna från berörda parter, vilka lämnades genom en skrivelse av den 1 oktober 2001, lägger Spanien till följande kommentarer från finansministeriet: |
| --- | --- |

(79)

I sin skrivelse av den 30 oktober 2001, som kompletterar Spaniens kommentarer till synpunkterna från berörda parter, vilka lämnades genom en skrivelse av den 1 oktober 2001, lägger Spanien till följande kommentarer från finansministeriet:

| (80) | I synpunkterna från bensinstationsföreningarna görs en felaktig tolkning av de effekter som det kungliga lagdekretet 10/2000 har inom skattesystemet för skyddade kooperativ. De utomkooperativa resultaten beskattas enligt en allmän skattesats på 35 %, vilket inbegriper resultaten från distributionen av dieselolja B till tredje man. |
| --- | --- |

(80)

I synpunkterna från bensinstationsföreningarna görs en felaktig tolkning av de effekter som det kungliga lagdekretet 10/2000 har inom skattesystemet för skyddade kooperativ. De utomkooperativa resultaten beskattas enligt en allmän skattesats på 35 %, vilket inbegriper resultaten från distributionen av dieselolja B till tredje man.

| (81) | Syftet med de ändringar som införs genom det kungliga lagdekretet 10/2000 är enbart att liberalisera sektorn för leverans av dieselolja B. Detta görs genom att jordbrukskooperativen får leverera detta bränsle oberoende av vilket förhållande dessa transaktioner har till den totala mängden transaktioner som görs av kooperativet och utan förlust av deras ställning inom skattesystemet för kooperativ verksamhet. |
| --- | --- |

(81)

Syftet med de ändringar som införs genom det kungliga lagdekretet 10/2000 är enbart att liberalisera sektorn för leverans av dieselolja B. Detta görs genom att jordbrukskooperativen får leverera detta bränsle oberoende av vilket förhållande dessa transaktioner har till den totala mängden transaktioner som görs av kooperativet och utan förlust av deras ställning inom skattesystemet för kooperativ verksamhet.

| (82) | Det har i vart fall inte skett någon förändring i det skattesystem som är tillämpligt på transaktioner som avser leverans av dieselolja B av kooperativen, varför slutsatsen måste bli att det inte finns någon åtgärd som kan betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(82)

Det har i vart fall inte skett någon förändring i det skattesystem som är tillämpligt på transaktioner som avser leverans av dieselolja B av kooperativen, varför slutsatsen måste bli att det inte finns någon åtgärd som kan betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget.

| (83) | När det gäller skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman påpekas det i synpunkterna från bensinstationsföreningarna att dessa förmåner infördes före det kungliga lagdekretet 10/2000. Det handlar därmed inte om förmåner som kooperativen åtnjuter på grund av det lagdekretet, utan om förmåner vars syfte är att förstärka denna typ av bolag och den kooperativa rörelsen i Spanien. |
| --- | --- |

(83)

När det gäller skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman påpekas det i synpunkterna från bensinstationsföreningarna att dessa förmåner infördes före det kungliga lagdekretet 10/2000. Det handlar därmed inte om förmåner som kooperativen åtnjuter på grund av det lagdekretet, utan om förmåner vars syfte är att förstärka denna typ av bolag och den kooperativa rörelsen i Spanien.

| (84) | Slutligen, när det gäller de lokala skatterna, riktar sig synpunkterna från bensinstationsföreningarna inte så mycket mot gällande skattelättnader med tillämpning på särskilt skyddade kooperativ som sådana, som mot den ändring som genomfördes genom det kungliga lagdekretet 10/2000. Denna ändring består av en förändring av de villkor som jordbrukskooperativen måste uppfylla för att betraktas som särskilt skyddade, vilket konkret innebär att dessa kooperativ får leverera dieselolja B till tredje man utan begränsningar. |
| --- | --- |

(84)

Slutligen, när det gäller de lokala skatterna, riktar sig synpunkterna från bensinstationsföreningarna inte så mycket mot gällande skattelättnader med tillämpning på särskilt skyddade kooperativ som sådana, som mot den ändring som genomfördes genom det kungliga lagdekretet 10/2000. Denna ändring består av en förändring av de villkor som jordbrukskooperativen måste uppfylla för att betraktas som särskilt skyddade, vilket konkret innebär att dessa kooperativ får leverera dieselolja B till tredje man utan begränsningar.

| (85) | Spanien anser inte att någon av de åtgärder som antagits av den spanska regeringen till stöd för jordbrukssektorn förtjänar att kvalificeras som ”statligt stöd” eftersom de är helt förenliga med bestämmelserna i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(85)

Spanien anser inte att någon av de åtgärder som antagits av den spanska regeringen till stöd för jordbrukssektorn förtjänar att kvalificeras som ”statligt stöd” eftersom de är helt förenliga med bestämmelserna i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

V.   BESLUT NR 2003/293/EG

| (86) | I sitt beslut nr 2003/293/EG kommer kommissionen fram till följande slutsatser: |
| --- | --- |

(86)

I sitt beslut nr 2003/293/EG kommer kommissionen fram till följande slutsatser:

| (87) | De ändringar som genom det kungliga lagdekretet 10/2000 infördes i lag 27/1999 och lag 20/1999 återupprättar bara det rättsläge som fanns för leverans av oljeprodukter av jordbrukskooperativ före antagandet av lag 34/1998. |
| --- | --- |

(87)

De ändringar som genom det kungliga lagdekretet 10/2000 infördes i lag 27/1999 och lag 20/1999 återupprättar bara det rättsläge som fanns för leverans av oljeprodukter av jordbrukskooperativ före antagandet av lag 34/1998.

| (88) | Spanien har förklarat att enligt lag 20/1990 beskattas jordbrukskooperativens avkastning från transaktioner med tredje man med den allmänna bolagsskattesatsen. Detta innebär att det inte uppstår någon typ av skattelättnad vid dessa transaktioner och de ändringar som infördes genom det kungliga lagdekretet 10/2000 har inte lett till några förändringar av det skattesystem som är tillämpligt på transaktioner som avser kooperativens leverans av dieselolja B till tredje man. |
| --- | --- |

(88)

Spanien har förklarat att enligt lag 20/1990 beskattas jordbrukskooperativens avkastning från transaktioner med tredje man med den allmänna bolagsskattesatsen. Detta innebär att det inte uppstår någon typ av skattelättnad vid dessa transaktioner och de ändringar som infördes genom det kungliga lagdekretet 10/2000 har inte lett till några förändringar av det skattesystem som är tillämpligt på transaktioner som avser kooperativens leverans av dieselolja B till tredje man.

| (89) | Tack vare de ändringar som genomfördes genom det kungliga lagdekretet 10/2000 kan jordbrukskooperativen bedriva denna verksamhet utan att vara skyldiga att bilda ett nytt juridiskt organ för leverans av dieselolja B till tredje man. De kan dessutom överskrida gränsen på 50 % av försäljningsvolymen för transaktioner i form av leverans till tredje man utan förlust av ställningen som skattemässigt skyddat kooperativ. |
| --- | --- |

(89)

Tack vare de ändringar som genomfördes genom det kungliga lagdekretet 10/2000 kan jordbrukskooperativen bedriva denna verksamhet utan att vara skyldiga att bilda ett nytt juridiskt organ för leverans av dieselolja B till tredje man. De kan dessutom överskrida gränsen på 50 % av försäljningsvolymen för transaktioner i form av leverans till tredje man utan förlust av ställningen som skattemässigt skyddat kooperativ.

| (90) | Det är sant att jordbrukskooperativens avkastning från transaktioner med tredje man beskattas på samma sätt som andra bolag, dvs. enligt den allmänna bolagsskattesatsen. Det är dock också sant att kooperativen, efter de ändringar som infördes genom det kungliga lagdekretet 10/2000, får leverera dieselolja B till tredje man utan begränsning av omsättningen och utan skyldighet att bilda ett nytt juridiskt organ, samtidigt som de åtnjuter den differentierade skattebehandling som kooperativen omfattas av. |
| --- | --- |

(90)

Det är sant att jordbrukskooperativens avkastning från transaktioner med tredje man beskattas på samma sätt som andra bolag, dvs. enligt den allmänna bolagsskattesatsen. Det är dock också sant att kooperativen, efter de ändringar som infördes genom det kungliga lagdekretet 10/2000, får leverera dieselolja B till tredje man utan begränsning av omsättningen och utan skyldighet att bilda ett nytt juridiskt organ, samtidigt som de åtnjuter den differentierade skattebehandling som kooperativen omfattas av.

| (91) | Kooperativen åtnjuter redan skattelättnader när det gäller skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet, fastighetsskatten och bolagsskatten, vilka infördes innan det kungliga lagdekretet 10/2000 trädde i kraft. När det gäller bolagsskatten är transaktioner med medlemmar belagda med en nedsatt skattesats. Särskilt skyddade kooperativ, vilket jordbrukskooperativen i regel är, får dessutom en subvention på 50 % av det totala bolagsskattebeloppet. |
| --- | --- |

(91)

Kooperativen åtnjuter redan skattelättnader när det gäller skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet, fastighetsskatten och bolagsskatten, vilka infördes innan det kungliga lagdekretet 10/2000 trädde i kraft. När det gäller bolagsskatten är transaktioner med medlemmar belagda med en nedsatt skattesats. Särskilt skyddade kooperativ, vilket jordbrukskooperativen i regel är, får dessutom en subvention på 50 % av det totala bolagsskattebeloppet.

| (92) | Kommissionen har ansett att de skattelättnader som kooperativa företag mottar dock måste bedömas i förbindelse med de skyldigheter som bestämmelserna om teknisk justering leder till inom kooperativen. Som Confederación de cooperativas Agrarias de España påpekar i sina synpunkter kan denna skattemässiga förmån inte bedömas skild från den skattemässiga kostnaden för återbäringen inom ramen för kooperativmedlemmens inkomst när det gäller IRPF, som har en helt annan karaktär än utdelningen i ett kapitalbolag, fastslår kommissionen i sitt beslut. Minskningen när det gäller den dubbelbeskattning som sker i relationen kapitalbolag–delägare (företagsutdelning) har ingen motsvarighet i relationen kooperativt företag–kooperativmedlem (kooperativ återbäring), varför återbäringen är hårdare beskattad än utdelningen. Den vinst som kooperativet skulle kunna få genom sänkningen av bolagsskattebeloppet korrigeras genom den dubbelbeskattning avseende IRPF som tillämpas på kooperativets medlemmar och den ökade beskattning som detta leder till. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen har ansett att de skattelättnader som kooperativa företag mottar dock måste bedömas i förbindelse med de skyldigheter som bestämmelserna om teknisk justering leder till inom kooperativen. Som Confederación de cooperativas Agrarias de España påpekar i sina synpunkter kan denna skattemässiga förmån inte bedömas skild från den skattemässiga kostnaden för återbäringen inom ramen för kooperativmedlemmens inkomst när det gäller IRPF, som har en helt annan karaktär än utdelningen i ett kapitalbolag, fastslår kommissionen i sitt beslut. Minskningen när det gäller den dubbelbeskattning som sker i relationen kapitalbolag–delägare (företagsutdelning) har ingen motsvarighet i relationen kooperativt företag–kooperativmedlem (kooperativ återbäring), varför återbäringen är hårdare beskattad än utdelningen. Den vinst som kooperativet skulle kunna få genom sänkningen av bolagsskattebeloppet korrigeras genom den dubbelbeskattning avseende IRPF som tillämpas på kooperativets medlemmar och den ökade beskattning som detta leder till.

| (93) | Kommissionen ansåg i sitt beslut att beskattningen av jordbrukskooperativen i Spanien måste analyseras i dess helhet. Den innebär differentierande inslag vad gäller dess struktur och innehåller förmånliga inslag likväl som specifika skyldigheter (avsättningar till obligatoriska fonder, hantering av kapitalet, dubbelbeskattning). |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen ansåg i sitt beslut att beskattningen av jordbrukskooperativen i Spanien måste analyseras i dess helhet. Den innebär differentierande inslag vad gäller dess struktur och innehåller förmånliga inslag likväl som specifika skyldigheter (avsättningar till obligatoriska fonder, hantering av kapitalet, dubbelbeskattning).

| (94) | Följaktligen ansåg kommissionen, på grundval av de uppgifter som har lämnats av Spanien och av Confederación de Cooperativas Agrarias de España, att de ändringar som genom det kungliga lagdekretet 10/2000 infördes i lagstiftningen om jordbrukskooperativ inte ger dessa en fördel som minskar de pålagor som belastar deras budget och de utgör inte en selektiv skattemässig åtgärd som förbrukar statliga medel. |
| --- | --- |

(94)

Följaktligen ansåg kommissionen, på grundval av de uppgifter som har lämnats av Spanien och av Confederación de Cooperativas Agrarias de España, att de ändringar som genom det kungliga lagdekretet 10/2000 infördes i lagstiftningen om jordbrukskooperativ inte ger dessa en fördel som minskar de pålagor som belastar deras budget och de utgör inte en selektiv skattemässig åtgärd som förbrukar statliga medel.

| (95) | Mot bakgrund av de uppgifter som Spanien hade lämnat konstaterade kommissionen i sitt beslut att stödåtgärderna för jordbrukskooperativ var att betrakta som skattemässiga åtgärder som motiverades av skattesystemets art eller struktur och att de därför inte omfattades av tillämpningskriterierna i artikel 107. 1 i EUF-fördraget, vilket innebar att dessa åtgärder inte utgjorde något statligt stöd. |
| --- | --- |

(95)

Mot bakgrund av de uppgifter som Spanien hade lämnat konstaterade kommissionen i sitt beslut att stödåtgärderna för jordbrukskooperativ var att betrakta som skattemässiga åtgärder som motiverades av skattesystemets art eller struktur och att de därför inte omfattades av tillämpningskriterierna i artikel 107. 1 i EUF-fördraget, vilket innebar att dessa åtgärder inte utgjorde något statligt stöd.

VI.   FÖRSTAINSTANSRÄTTENS DOM I MÅL T-146/03

| (96) | När talan väcktes mot kommissionens beslut 2003/293/EG hävdade Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid och Federación Catalana de Estaciones de Servicio i huvudsak att kommissionen hade åsidosatt artikel 107.1 i EUF-fördraget genom att i det angripna beslutet bekräfta att de omtvistade åtgärderna inte utgör något stöd eftersom de inte ger jordbrukskooperativen någon fördel och är förenliga med art och struktur för det skattesystem som är tillämpligt på kooperativ. |
| --- | --- |

(96)

När talan väcktes mot kommissionens beslut 2003/293/EG hävdade Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid och Federación Catalana de Estaciones de Servicio i huvudsak att kommissionen hade åsidosatt artikel 107.1 i EUF-fördraget genom att i det angripna beslutet bekräfta att de omtvistade åtgärderna inte utgör något stöd eftersom de inte ger jordbrukskooperativen någon fördel och är förenliga med art och struktur för det skattesystem som är tillämpligt på kooperativ.

| (97) | I samband med sin prövning påpekar förstainstansrätten att sökanden i den första delen anför att kommissionen felaktigt slutit sig till att det inte förelåg någon fördel på grund av en felaktig bedömning av det spanska skattesystemet. I den andra delen hävdar sökanden att kommissionen felaktigt har slutit sig till att de omtvistade åtgärderna inte var av selektiv karaktär på grund av en felaktig bedömning av de omtvistade åtgärdernas förenlighet med det spanska skattesystemets art och struktur. |
| --- | --- |

(97)

I samband med sin prövning påpekar förstainstansrätten att sökanden i den första delen anför att kommissionen felaktigt slutit sig till att det inte förelåg någon fördel på grund av en felaktig bedömning av det spanska skattesystemet. I den andra delen hävdar sökanden att kommissionen felaktigt har slutit sig till att de omtvistade åtgärderna inte var av selektiv karaktär på grund av en felaktig bedömning av de omtvistade åtgärdernas förenlighet med det spanska skattesystemets art och struktur.

1.   Första delen: Felaktig bedömning av det spanska skattesystemet genom att slå fast att de omtvistade åtgärderna inte ger jordbrukskooperativen någon fördel

| (98) | Sökanden hävdar att kommissionen har underlåtit att beakta jordbrukskooperativens gynnade skatteställning i fråga om skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten. |
| --- | --- |

(98)

Sökanden hävdar att kommissionen har underlåtit att beakta jordbrukskooperativens gynnade skatteställning i fråga om skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten.

| (99) | Förstainstansrätten anser sig inte vara i stånd att pröva om det angripna beslutet är välgrundat i detta avseende. Enligt förstainstansrätten anges det inte klart och tydligt i det angripna beslutet varför skattesystemet för jordbrukskooperativ – dvs. skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten – inte utgör någon fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Å ena sidan anges det t.ex. uttryckligen i skäl 145 i det angripna beslutet att kooperativ åtnjuter skattelättnader inte bara när det gäller bolagsskatt, utan även i fråga om skatt på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatt på näringsverksamhet och fastighetsskatt. Å andra sidan anges det i skäl 148 i det angripna beslutet att de omtvistade åtgärderna inte ger någon fördel och därför inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107 1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(99)

Förstainstansrätten anser sig inte vara i stånd att pröva om det angripna beslutet är välgrundat i detta avseende. Enligt förstainstansrätten anges det inte klart och tydligt i det angripna beslutet varför skattesystemet för jordbrukskooperativ – dvs. skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten – inte utgör någon fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Å ena sidan anges det t.ex. uttryckligen i skäl 145 i det angripna beslutet att kooperativ åtnjuter skattelättnader inte bara när det gäller bolagsskatt, utan även i fråga om skatt på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatt på näringsverksamhet och fastighetsskatt. Å andra sidan anges det i skäl 148 i det angripna beslutet att de omtvistade åtgärderna inte ger någon fördel och därför inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107 1 i EUF-fördraget.

| (100) | Även om kommissionen under förhandlingen hävdade att det resonemang som redovisats i skäl 146 och 147 i det angripna beslutet inte enbart var tillämpligt på bolagsskatten, utan även på skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten, anser förstainstansrätten att en sådan motivering är obegriplig. |
| --- | --- |

(100)

Även om kommissionen under förhandlingen hävdade att det resonemang som redovisats i skäl 146 och 147 i det angripna beslutet inte enbart var tillämpligt på bolagsskatten, utan även på skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten, anser förstainstansrätten att en sådan motivering är obegriplig.

| (101) | Förstainstansrätten konstaterar att det för det första anges i skäl 146 att den fördel som kooperativet skulle kunna få genom den 50-procentiga sänkningen av bolagsskattebeloppet korrigeras genom dubbelbeskattningen i form av IRPF. Förstainstansrätten konstaterar också att eftersom kommissionen inte har angett något skäl till att de fördelar som ges genom skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten i motsvarande utsträckning skulle korrigeras genom dubbelbeskattningen i form av inkomstskatten för fysiska personer (IRPF), kan skäl 146 endast förstås som att det avser en korrigering av den 50-procentiga sänkningen av bolagsskatten. |
| --- | --- |

(101)

Förstainstansrätten konstaterar att det för det första anges i skäl 146 att den fördel som kooperativet skulle kunna få genom den 50-procentiga sänkningen av bolagsskattebeloppet korrigeras genom dubbelbeskattningen i form av IRPF. Förstainstansrätten konstaterar också att eftersom kommissionen inte har angett något skäl till att de fördelar som ges genom skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten i motsvarande utsträckning skulle korrigeras genom dubbelbeskattningen i form av inkomstskatten för fysiska personer (IRPF), kan skäl 146 endast förstås som att det avser en korrigering av den 50-procentiga sänkningen av bolagsskatten.

| (102) | Förstainstansrätten påpekar för det andra att det i skäl 147 endast anges att när man analyserar beskattningen av jordbrukskooperativen i dess helhet fastställer den differentierande inslag vad gäller dess struktur och innehåller förmånliga inslag likväl som specifika skyldigheter (avsättningar till obligatoriska fonder, hantering av kapitalet, dubbelbeskattning). I detta skäl sägs inget om orsakerna till att de angivna specifika skyldigheterna skulle uppvägas inte enbart av den 50-procentiga sänkningen av bolagsskatten, utan även av de fördelar som ges genom skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten. Enligt förstainstansrätten blir det ännu tydligare att dessa orsaker saknas eftersom de uttryckligt angivna specifika skyldigheterna i det angripna beslutet ska tolkas så att de är relativa i förhållande till bolagsskatten. Dessa specifika skyldigheter nämns inte enbart i skäl 147, utan även i skäl 83–95 i det angripna beslutet som endast avser bolagsskatt. |
| --- | --- |

(102)

Förstainstansrätten påpekar för det andra att det i skäl 147 endast anges att när man analyserar beskattningen av jordbrukskooperativen i dess helhet fastställer den differentierande inslag vad gäller dess struktur och innehåller förmånliga inslag likväl som specifika skyldigheter (avsättningar till obligatoriska fonder, hantering av kapitalet, dubbelbeskattning). I detta skäl sägs inget om orsakerna till att de angivna specifika skyldigheterna skulle uppvägas inte enbart av den 50-procentiga sänkningen av bolagsskatten, utan även av de fördelar som ges genom skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten. Enligt förstainstansrätten blir det ännu tydligare att dessa orsaker saknas eftersom de uttryckligt angivna specifika skyldigheterna i det angripna beslutet ska tolkas så att de är relativa i förhållande till bolagsskatten. Dessa specifika skyldigheter nämns inte enbart i skäl 147, utan även i skäl 83–95 i det angripna beslutet som endast avser bolagsskatt.

| (103) | Inledningsvis när det gäller argumentet att lagdekretet inte har inneburit någon förändring av åtgärderna i samband med skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten och att dessa aspekter följaktligen inte har bedömts i det angripna beslutet, påpekar förstainstansrätten att det måste konstateras att detta argument saknar stöd i omständigheterna eftersom skäl 145 visar att kommissionen har beaktat att kooperativen får skattelättnader till följd av dessa skatter. |
| --- | --- |

(103)

Inledningsvis när det gäller argumentet att lagdekretet inte har inneburit någon förändring av åtgärderna i samband med skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten och att dessa aspekter följaktligen inte har bedömts i det angripna beslutet, påpekar förstainstansrätten att det måste konstateras att detta argument saknar stöd i omständigheterna eftersom skäl 145 visar att kommissionen har beaktat att kooperativen får skattelättnader till följd av dessa skatter.

| (104) | I motsats till vad kommissionen har påstått anser förstainstansrätten för övrigt att de omtvistade åtgärderna ledde till att skattesituationen för kooperativ förändrades när det gäller skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten. Innan dessa åtgärder antogs innebar kooperativens skatteställning att detta inte var tillämpligt på verksamheten leverans av bränsle, eftersom denna verksamhet skulle utföras av en skild juridisk personlighet som inte hade denna gynnade skatteställning. I och med att de omtvistade åtgärderna trädde i kraft utvidgades tillämpningsområdet för denna gynnade skatteställning till verksamheten leverans av bränsle. Förstainstansrätten anser därför att de omtvistade åtgärderna har lett till att jordbrukskooperativens skattesituation har förändrats. |
| --- | --- |

(104)

I motsats till vad kommissionen har påstått anser förstainstansrätten för övrigt att de omtvistade åtgärderna ledde till att skattesituationen för kooperativ förändrades när det gäller skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten. Innan dessa åtgärder antogs innebar kooperativens skatteställning att detta inte var tillämpligt på verksamheten leverans av bränsle, eftersom denna verksamhet skulle utföras av en skild juridisk personlighet som inte hade denna gynnade skatteställning. I och med att de omtvistade åtgärderna trädde i kraft utvidgades tillämpningsområdet för denna gynnade skatteställning till verksamheten leverans av bränsle. Förstainstansrätten anser därför att de omtvistade åtgärderna har lett till att jordbrukskooperativens skattesituation har förändrats.

| (105) | Vidare när det gäller argumentet att skatteställningen i fråga om skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten skulle kunna utgöra ett befintligt stöd eftersom det inte förefaller ha skett någon förändring av denna skatteställning efter Spaniens anslutning, konstaterar förstainstansrätten att detta inte på något sätt klargör orsakerna till att kommissionen drar slutsatsen att det inte föreligger någon fördel i skäl 148 i det angripna beslutet. Om kommissionen vill hävda att den gynnade skatteställningen utgör ett befintligt stöd, medger den med nödvändighet att denna skatteställning utgör ett stöd och följaktligen att den utgör en fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(105)

Vidare när det gäller argumentet att skatteställningen i fråga om skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten skulle kunna utgöra ett befintligt stöd eftersom det inte förefaller ha skett någon förändring av denna skatteställning efter Spaniens anslutning, konstaterar förstainstansrätten att detta inte på något sätt klargör orsakerna till att kommissionen drar slutsatsen att det inte föreligger någon fördel i skäl 148 i det angripna beslutet. Om kommissionen vill hävda att den gynnade skatteställningen utgör ett befintligt stöd, medger den med nödvändighet att denna skatteställning utgör ett stöd och följaktligen att den utgör en fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (106) | Slutligen när det gäller argumentet att den fördel som ges genom skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten är av mindre betydelse i förhållande till bolagsskatten, konstaterar förstainstansrätten att inte heller detta förklarar det angripna beslutet. Förstainstansrätten konstaterar att om man medger att en fördel är av mindre betydelse innebär detta ovillkorligen att man medger att den faktiskt föreligger. Vidare erinrar förstainstansrätten om att kommissionen under förhandlingen konstaterade att man inte hade för avsikt att genom detta argument hävda att den fördel som ges genom skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten underskrider taket i regeln om stöd av mindre betydelse. Det framförda argumentet är följaktligen inte tillräckligt för att förstainstansrätten ska förstå varför skattesystemet inte utgör en fördel när det gäller skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten. |
| --- | --- |

(106)

Slutligen när det gäller argumentet att den fördel som ges genom skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten är av mindre betydelse i förhållande till bolagsskatten, konstaterar förstainstansrätten att inte heller detta förklarar det angripna beslutet. Förstainstansrätten konstaterar att om man medger att en fördel är av mindre betydelse innebär detta ovillkorligen att man medger att den faktiskt föreligger. Vidare erinrar förstainstansrätten om att kommissionen under förhandlingen konstaterade att man inte hade för avsikt att genom detta argument hävda att den fördel som ges genom skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten underskrider taket i regeln om stöd av mindre betydelse. Det framförda argumentet är följaktligen inte tillräckligt för att förstainstansrätten ska förstå varför skattesystemet inte utgör en fördel när det gäller skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten.

| (107) | Mot bakgrund av det ovan anförda drar förstainstansrätten slutsatsen att det angripna beslutet inte är tillräckligt motiverat för att den ska ha möjlighet att avgöra om kommissionen har gjort en välgrundad bedömning när den har fastslagit att skattesystemet för kooperativ inte innebär någon fördel när det gäller skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten. |
| --- | --- |

(107)

Mot bakgrund av det ovan anförda drar förstainstansrätten slutsatsen att det angripna beslutet inte är tillräckligt motiverat för att den ska ha möjlighet att avgöra om kommissionen har gjort en välgrundad bedömning när den har fastslagit att skattesystemet för kooperativ inte innebär någon fördel när det gäller skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten.

| (108) | Förstainstansrätten erinrar emellertid om att en sådan otillräcklig motivering endast skulle kunna leda till att det angripna beslutet ogiltigförklaras, om det saknas en tillräcklig motivering för domslutet att de omtvistade åtgärderna inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. I detta hänseende påpekar förstainstansrätten att kommissionen i det angripna beslutet dels hävdar att de omtvistade åtgärderna inte utgör en fördel, dels att om dessa åtgärder faktiskt utgör en fördel så är denna fördel inte av selektiv karaktär eftersom den är förenlig med systemets art och struktur. |
| --- | --- |

(108)

Förstainstansrätten erinrar emellertid om att en sådan otillräcklig motivering endast skulle kunna leda till att det angripna beslutet ogiltigförklaras, om det saknas en tillräcklig motivering för domslutet att de omtvistade åtgärderna inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. I detta hänseende påpekar förstainstansrätten att kommissionen i det angripna beslutet dels hävdar att de omtvistade åtgärderna inte utgör en fördel, dels att om dessa åtgärder faktiskt utgör en fördel så är denna fördel inte av selektiv karaktär eftersom den är förenlig med systemets art och struktur.

2.   Andra delen: Felaktig bedömning när det gäller de omtvistade åtgärdernas förenlighet med det spanska skattesystemets art och struktur genom att slå fast att dessa åtgärder inte är av selektiv karaktär

| (109) | Enligt förstainstansrätten innehåller det angripna beslutet ingen uppgift som gör det möjligt att förstå det resonemang som kommissionen har följt för att dra slutsatsen att de omtvistade åtgärderna inte är selektiva (skäl 148) eftersom de motiveras av systemets art och struktur (skäl 167). |
| --- | --- |

(109)

Enligt förstainstansrätten innehåller det angripna beslutet ingen uppgift som gör det möjligt att förstå det resonemang som kommissionen har följt för att dra slutsatsen att de omtvistade åtgärderna inte är selektiva (skäl 148) eftersom de motiveras av systemets art och struktur (skäl 167).

| (110) | Förstainstansrätten konstaterar att det i skäl 148 i det angripna beslutet visserligen anges att kommissionens bedömning att de omtvistade åtgärderna inte är selektiva grundar sig på de uppgifter som har lämnats av Spanien och av Confederación de Cooperativas Agrarias de España. |
| --- | --- |

(110)

Förstainstansrätten konstaterar att det i skäl 148 i det angripna beslutet visserligen anges att kommissionens bedömning att de omtvistade åtgärderna inte är selektiva grundar sig på de uppgifter som har lämnats av Spanien och av Confederación de Cooperativas Agrarias de España.

| (111) | När det gäller de uppgifter som har lämnats av Confederación de Cooperativas Agrarias de España, så som dessa återges i det angripna beslutet, konstaterar förstainstansrätten emellertid att man först och främst måste fastslå att de handlar om att det inte föreligger någon fördel och inte om att det inte föreligger någon selektivitet. Dessa uppgifter innehåller då ingenting som stöder ett resonemang om att de omtvistade åtgärderna har lett till en fördel som inte är av selektiv karaktär. När det sedan gäller de uppgifter som har lämnats av Spanien ska det påpekas att det huvudsakliga syftet med dessa uppgifter, så som de återges i skälen 103–120 i det angripna beslutet, är att motivera de omtvistade åtgärderna med hänvisning till strävandena för att liberalisera sektorn för bränsledistribution. Men en sådan förklaring gör det inte möjligt att förstå varför de omtvistade åtgärderna skulle motiveras av skattesystemets art eller struktur. Förstainstansrätten konstaterar att utan ett ingående klargörande, vilket saknas i förevarande fall, inbegriper ett övervägande avseende Spaniens strävanden för att liberalisera bränslemarknad inte nödvändigtvis det spanska skattesystemets art eller struktur. |
| --- | --- |

(111)

När det gäller de uppgifter som har lämnats av Confederación de Cooperativas Agrarias de España, så som dessa återges i det angripna beslutet, konstaterar förstainstansrätten emellertid att man först och främst måste fastslå att de handlar om att det inte föreligger någon fördel och inte om att det inte föreligger någon selektivitet. Dessa uppgifter innehåller då ingenting som stöder ett resonemang om att de omtvistade åtgärderna har lett till en fördel som inte är av selektiv karaktär. När det sedan gäller de uppgifter som har lämnats av Spanien ska det påpekas att det huvudsakliga syftet med dessa uppgifter, så som de återges i skälen 103–120 i det angripna beslutet, är att motivera de omtvistade åtgärderna med hänvisning till strävandena för att liberalisera sektorn för bränsledistribution. Men en sådan förklaring gör det inte möjligt att förstå varför de omtvistade åtgärderna skulle motiveras av skattesystemets art eller struktur. Förstainstansrätten konstaterar att utan ett ingående klargörande, vilket saknas i förevarande fall, inbegriper ett övervägande avseende Spaniens strävanden för att liberalisera bränslemarknad inte nödvändigtvis det spanska skattesystemets art eller struktur.

| (112) | Förstainstansrätten konstaterar vidare att den omständighet som anges i skäl 119 i det angripna beslutet – nämligen att de fördelar som är kopplade till skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman infördes före de omtvistade åtgärderna och har till syfte att förstärka de kooperativa bolagen och den kooperativa rörelsen i Spanien – inte heller nödvändigtvis inbegriper det spanska skattesystemets art eller struktur. |
| --- | --- |

(112)

Förstainstansrätten konstaterar vidare att den omständighet som anges i skäl 119 i det angripna beslutet – nämligen att de fördelar som är kopplade till skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman infördes före de omtvistade åtgärderna och har till syfte att förstärka de kooperativa bolagen och den kooperativa rörelsen i Spanien – inte heller nödvändigtvis inbegriper det spanska skattesystemets art eller struktur.

| (113) | Vidare konstaterar förstainstansrätten att även om det saknas en ingående förklaring i detta hänseende i det angripna beslutet, har kommissionen haft för avsikt att beakta att det ingick i det spanska skattesystemets art och struktur att främja den kooperativa rörelsen. Här måste det emellertid konstateras att i skäl 119 i det angripna beslutet anges denna motivering endast i fråga om den fördel som ges genom skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman och det nämns här ingenting om de fördelar som ges dels genom systemet för fastighetsskatt, dels genom systemet för skatt på näringsverksamhet. |
| --- | --- |

(113)

Vidare konstaterar förstainstansrätten att även om det saknas en ingående förklaring i detta hänseende i det angripna beslutet, har kommissionen haft för avsikt att beakta att det ingick i det spanska skattesystemets art och struktur att främja den kooperativa rörelsen. Här måste det emellertid konstateras att i skäl 119 i det angripna beslutet anges denna motivering endast i fråga om den fördel som ges genom skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman och det nämns här ingenting om de fördelar som ges dels genom systemet för fastighetsskatt, dels genom systemet för skatt på näringsverksamhet.

| (114) | Mot bakgrund av det ovan anförda drar förstainstansrätten slutsatsen att det angripna beslutet inte är tillräckligt motiverat för att den ska ha möjlighet att avgöra om kommissionen har gjort en välgrundad bedömning som innebär att även om det skulle anses att de omtvistade åtgärderna utgör en fördel, är denna fördel inte selektiv eftersom den motiveras av systemets art och struktur. |
| --- | --- |

(114)

Mot bakgrund av det ovan anförda drar förstainstansrätten slutsatsen att det angripna beslutet inte är tillräckligt motiverat för att den ska ha möjlighet att avgöra om kommissionen har gjort en välgrundad bedömning som innebär att även om det skulle anses att de omtvistade åtgärderna utgör en fördel, är denna fördel inte selektiv eftersom den motiveras av systemets art och struktur.

| (115) | Förstainstansrätten påpekar följaktligen att det framgår av konstaterandet om att det saknas motivering i punkt 90 samt av konstaterandet i föregående punkt att det angripna beslutet inte är tillräckligt motiverat när det gäller bedömningen att de omtvistade åtgärderna inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(115)

Förstainstansrätten påpekar följaktligen att det framgår av konstaterandet om att det saknas motivering i punkt 90 samt av konstaterandet i föregående punkt att det angripna beslutet inte är tillräckligt motiverat när det gäller bedömningen att de omtvistade åtgärderna inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (116) | Förstainstansrätten drar slutsatsen att det angripna beslutet ska ogiltigförklaras eftersom kommissionen hade åsidosatt sin motiveringsskyldighet enligt artikel 296 i EUF-fördraget. Förstainstansrätten beslutar därför att artikel 1 i kommissionens beslut 2003/293/EG ska ogiltigförklaras i de delar det i denna artikel föreskrivs att stödåtgärderna för jordbrukskooperativ som föreskrivs i det kungliga lagdekretet nr 10/2000 av den 6 oktober 2000 om brådskande stödåtgärder till jordbruks-, fiske- och transportsektorerna inte utgör något stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(116)

Förstainstansrätten drar slutsatsen att det angripna beslutet ska ogiltigförklaras eftersom kommissionen hade åsidosatt sin motiveringsskyldighet enligt artikel 296 i EUF-fördraget. Förstainstansrätten beslutar därför att artikel 1 i kommissionens beslut 2003/293/EG ska ogiltigförklaras i de delar det i denna artikel föreskrivs att stödåtgärderna för jordbrukskooperativ som föreskrivs i det kungliga lagdekretet nr 10/2000 av den 6 oktober 2000 om brådskande stödåtgärder till jordbruks-, fiske- och transportsektorerna inte utgör något stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

VII.   BEDÖMNING AV STÖDET

| (117) | Artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget ska tillämpas på alla jordbruksprodukter enligt bilaga I till fördraget som omfattas av en gemensam marknadsorganisation (alla jordbruksprodukter med undantag för hästkött, honung, kaffe, alkohol från jordbruksprodukter och vinäger som härrör från alkohol samt kork) i enlighet med de olika förordningar som reglerar motsvarande gemensamma marknadsorganisationer. |
| --- | --- |

(117)

Artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget ska tillämpas på alla jordbruksprodukter enligt bilaga I till fördraget som omfattas av en gemensam marknadsorganisation (alla jordbruksprodukter med undantag för hästkött, honung, kaffe, alkohol från jordbruksprodukter och vinäger som härrör från alkohol samt kork) i enlighet med de olika förordningar som reglerar motsvarande gemensamma marknadsorganisationer.

1.   Artikel 107.1 i EUF-fördraget

| (118) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(118)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (119) | Åtgärderna i detta fall genomförs i form av en differentierad skattebehandling av jordbrukskooperativ. |
| --- | --- |

(119)

Åtgärderna i detta fall genomförs i form av en differentierad skattebehandling av jordbrukskooperativ.

| (120) | I kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (21) fastställs att artikel 107 ska tillämpas för statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag i följande fall:






  — | Skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. |
| --- | --- | --- |

(120)

I kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (21) fastställs att artikel 107 ska tillämpas för statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag i följande fall:

—

Skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel.

| — | Åtgärden påverkar konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Åtgärden påverkar konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna.

| — | Åtgärden är specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion, dvs. den snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

—

Åtgärden är specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion, dvs. den snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen.

| — | Åtgärden ger mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. |
| --- | --- |

—

Åtgärden ger mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget.

| (121) | I enlighet med punkt 3.2.7. i kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om främjande av kooperativa föreningar i Europa (22) ska det först och främst konstateras att kooperativ som bedriver ekonomisk verksamhet, däribland jordbrukskooperativ, betraktas som ”företag” i den mening som avses i EUF-fördraget och därför gäller alla EU:s regler om konkurrens och statligt stöd för dem, och även de olika undantagen, gränsvärdena och reglerna om stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(121)

I enlighet med punkt 3.2.7. i kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om främjande av kooperativa föreningar i Europa (22) ska det först och främst konstateras att kooperativ som bedriver ekonomisk verksamhet, däribland jordbrukskooperativ, betraktas som ”företag” i den mening som avses i EUF-fördraget och därför gäller alla EU:s regler om konkurrens och statligt stöd för dem, och även de olika undantagen, gränsvärdena och reglerna om stöd av mindre betydelse.

| (122) | Det ska här utföras en granskning av de särskilda anmälda åtgärder som genomförts till förmån för jordbrukskooperativ till följd av ökade bränslekostnader (artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000), framför allt i förbindelse med ovanstående fyra kriterier. |
| --- | --- |

(122)

Det ska här utföras en granskning av de särskilda anmälda åtgärder som genomförts till förmån för jordbrukskooperativ till följd av ökade bränslekostnader (artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000), framför allt i förbindelse med ovanstående fyra kriterier.

| (123) | Eftersom de anmälda åtgärderna har lett till att tillämpningsområdet för kooperativens gynnade skatteställning har utvidgats till att omfatta leverans av bränsle till icke-medlemmar, är det nödvändigt att definiera denna skatteställning i förbindelse med artikel 107 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(123)

Eftersom de anmälda åtgärderna har lett till att tillämpningsområdet för kooperativens gynnade skatteställning har utvidgats till att omfatta leverans av bränsle till icke-medlemmar, är det nödvändigt att definiera denna skatteställning i förbindelse med artikel 107 i EUF-fördraget.

1.1   Kriteriet om statliga medel

| (124) | För att en förmån ska kunna kallas statligt stöd krävs enligt EU-domstolens rättspraxis dels att den direkt eller indirekt har beviljats med statliga medel, dels att den kan tillskrivas staten (23). |
| --- | --- |

(124)

För att en förmån ska kunna kallas statligt stöd krävs enligt EU-domstolens rättspraxis dels att den direkt eller indirekt har beviljats med statliga medel, dels att den kan tillskrivas staten (23).

| (125) | I punkt 10 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag förklaras att en förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Statens intervention kan vidare ske såväl genom skatteregler i lagar eller andra författningar som genom skatteförvaltningens praxis. |
| --- | --- |

(125)

I punkt 10 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag förklaras att en förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Statens intervention kan vidare ske såväl genom skatteregler i lagar eller andra författningar som genom skatteförvaltningens praxis.

| (126) | Genom artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000 införde den spanska staten vissa ändringar i lag 27/1999 om kooperativ samt i lag 20/1990 om skattesystemet för kooperativ. För transaktioner som gäller leveranser av dieselolja B till tredje man avskaffas å ena sidan den maximigräns på 50 % av omsättningen avseende transaktioner som gjorts av jordbrukskooperativ med tredje man, utan förlust av den ställning som skattemässigt skyddat kooperativ som fastställs i lag 20/1990. Å andra sidan ändras lag 34/1998 om sektorn för mineraloljor genom ett upphävande av kravet på att jordbrukskooperativ måste inrätta en särskild enhet med egen juridisk personlighet som omfattas av det allmänna skattesystemet för att få leverera dieselolja B till tredje man. |
| --- | --- |

(126)

Genom artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000 införde den spanska staten vissa ändringar i lag 27/1999 om kooperativ samt i lag 20/1990 om skattesystemet för kooperativ. För transaktioner som gäller leveranser av dieselolja B till tredje man avskaffas å ena sidan den maximigräns på 50 % av omsättningen avseende transaktioner som gjorts av jordbrukskooperativ med tredje man, utan förlust av den ställning som skattemässigt skyddat kooperativ som fastställs i lag 20/1990. Å andra sidan ändras lag 34/1998 om sektorn för mineraloljor genom ett upphävande av kravet på att jordbrukskooperativ måste inrätta en särskild enhet med egen juridisk personlighet som omfattas av det allmänna skattesystemet för att få leverera dieselolja B till tredje man.

| (127) | Det ska noteras att jordbrukskooperativen har beviljats flera fördelar genom flera skatter, vilket också har beskrivits i punkt 20 i detta beslut. Genom att låta jordbrukskooperativen överskrida den i lag fastställda gränsen på 50 % av transaktionsvolymen för leverans av dieselolja B till tredje man, utan förlust av ställningen som skattemässigt skyddat kooperativ, avstår den spanska staten från skatteintäkter och förbrukar därmed statliga medel i form av skatteutgifter. Genom att upphäva kravet att kooperativ ska inrätta en särskild enhet med egen juridisk personlighet som omfattas av det allmänna skattesystemet för att få leverera dieselolja B till tredje man är den spanska staten på väg att avstå från alla eventuella skatteintäkter som är kopplade till denna ställning och därmed att förbruka statliga medel i form av skatteutgifter. |
| --- | --- |

(127)

Det ska noteras att jordbrukskooperativen har beviljats flera fördelar genom flera skatter, vilket också har beskrivits i punkt 20 i detta beslut. Genom att låta jordbrukskooperativen överskrida den i lag fastställda gränsen på 50 % av transaktionsvolymen för leverans av dieselolja B till tredje man, utan förlust av ställningen som skattemässigt skyddat kooperativ, avstår den spanska staten från skatteintäkter och förbrukar därmed statliga medel i form av skatteutgifter. Genom att upphäva kravet att kooperativ ska inrätta en särskild enhet med egen juridisk personlighet som omfattas av det allmänna skattesystemet för att få leverera dieselolja B till tredje man är den spanska staten på väg att avstå från alla eventuella skatteintäkter som är kopplade till denna ställning och därmed att förbruka statliga medel i form av skatteutgifter.

| (128) | I sin dom av den 27 januari 1998 har förstainstansrätten fastställt att kriteriet om användning av statliga medel även kan utgöra ett negativt värde, när interventionen resulterar i att staten går miste om en inkomst som normalt sett skulle ha ingått i dess budget, i form av t.ex. en nedsättning av skattesatsen, som i det aktuella fallet (24). |
| --- | --- |

(128)

I sin dom av den 27 januari 1998 har förstainstansrätten fastställt att kriteriet om användning av statliga medel även kan utgöra ett negativt värde, när interventionen resulterar i att staten går miste om en inkomst som normalt sett skulle ha ingått i dess budget, i form av t.ex. en nedsättning av skattesatsen, som i det aktuella fallet (24).

| (129) | Åtgärderna i förevarande fall är därför fördelar som kan hänföras till staten och beviljas direkt med statliga medel. |
| --- | --- |

(129)

Åtgärderna i förevarande fall är därför fördelar som kan hänföras till staten och beviljas direkt med statliga medel.

1.2   Kriteriet om påverkan av handeln

| (130) | För att omfattas av tillämpningsområdet för artikel 107.1 i EUF-fördraget ska stödet dessutom inverka på konkurrensen och på handeln mellan medlemsstaterna. Detta kriterium förutsätter att stödmottagaren bedriver en näringsverksamhet. |
| --- | --- |

(130)

För att omfattas av tillämpningsområdet för artikel 107.1 i EUF-fördraget ska stödet dessutom inverka på konkurrensen och på handeln mellan medlemsstaterna. Detta kriterium förutsätter att stödmottagaren bedriver en näringsverksamhet.

| (131) | Enligt fast rättspraxis i fråga om denna bestämmelse anses handeln vara påverkad om det stödmottagande företaget bedriver en näringsverksamhet som är föremål för handel mellan medlemsstaterna. Domstolen har konstaterat att om en fördel som beviljas av en medlemsstat förstärker en kategori företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom gemenskapen, ska denna handel anses påverkas av denna fördel (25). |
| --- | --- |

(131)

Enligt fast rättspraxis i fråga om denna bestämmelse anses handeln vara påverkad om det stödmottagande företaget bedriver en näringsverksamhet som är föremål för handel mellan medlemsstaterna. Domstolen har konstaterat att om en fördel som beviljas av en medlemsstat förstärker en kategori företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom gemenskapen, ska denna handel anses påverkas av denna fördel (25).

| (132) | I detta fall bedriver jordbrukskooperativen en näringsverksamhet som är föremål för handel mellan medlemsstaterna. Faktum är att handeln med jordbruksprodukter mellan EU och Spanien är mycket omfattande. Under 1999 exporterade Spanien t.ex. jordbruksprodukter till gemenskapen till ett värde av 11,33 miljarder euro och importerade produkter av denna typ till ett värde av 7,38 miljarder euro. Under 2007 exporterade Spanien jordbruksprodukter till EU-länder till ett värde av ca 33,12 miljarder euro och importen motsvarade ett värde av ca 27,14 miljarder euro (26). |
| --- | --- |

(132)

I detta fall bedriver jordbrukskooperativen en näringsverksamhet som är föremål för handel mellan medlemsstaterna. Faktum är att handeln med jordbruksprodukter mellan EU och Spanien är mycket omfattande. Under 1999 exporterade Spanien t.ex. jordbruksprodukter till gemenskapen till ett värde av 11,33 miljarder euro och importerade produkter av denna typ till ett värde av 7,38 miljarder euro. Under 2007 exporterade Spanien jordbruksprodukter till EU-länder till ett värde av ca 33,12 miljarder euro och importen motsvarade ett värde av ca 27,14 miljarder euro (26).

| (133) | Faktum är att de stödmottagande företagen bedriver sin verksamhet i en sektor som är särskilt utsatt för konkurrens, nämligen leverans av bränsle. Det måste påpekas att det förekommer en intensiv konkurrens mellan de producenter i medlemsstaterna vars produkter är föremål för handel inom gemenskapen. De spanska producenterna deltar fullt ut i denna konkurrens. Det stora antalet mottagare av detta stöd förstärker dessutom effekten av detta stöd på handeln. |
| --- | --- |

(133)

Faktum är att de stödmottagande företagen bedriver sin verksamhet i en sektor som är särskilt utsatt för konkurrens, nämligen leverans av bränsle. Det måste påpekas att det förekommer en intensiv konkurrens mellan de producenter i medlemsstaterna vars produkter är föremål för handel inom gemenskapen. De spanska producenterna deltar fullt ut i denna konkurrens. Det stora antalet mottagare av detta stöd förstärker dessutom effekten av detta stöd på handeln.

| (134) | Det förefaller därför som om dessa åtgärder riskerar att påverka handeln med jordbruksprodukter mellan medlemsstaterna, vilket sker om stödet gynnar företag som bedriver verksamhet i en medlemsstat till nackdel för företag i andra medlemsstater. De båda åtgärderna i fråga har direkta och omedelbara följdverkningar på produktionskostnaderna för dessa produkter i Spanien. De snedvrider alltså eller hotar att snedvrida handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(134)

Det förefaller därför som om dessa åtgärder riskerar att påverka handeln med jordbruksprodukter mellan medlemsstaterna, vilket sker om stödet gynnar företag som bedriver verksamhet i en medlemsstat till nackdel för företag i andra medlemsstater. De båda åtgärderna i fråga har direkta och omedelbara följdverkningar på produktionskostnaderna för dessa produkter i Spanien. De snedvrider alltså eller hotar att snedvrida handeln mellan medlemsstaterna.

1.3   Kriteriet om fördel

| (135) | Enligt fast rättspraxis är stödbegreppet mer allmänt än subventionsbegreppet för det omfattar inte bara positiva förmåner, såsom själva subventionerna, utan också statliga interventioner som, i varierande former, mildrar de avgifter som normalt ingår i ett företags budget och som därför, utan att vara subventioner i strikt mening, är av samma slag och har samma effekt (27). |
| --- | --- |

(135)

Enligt fast rättspraxis är stödbegreppet mer allmänt än subventionsbegreppet för det omfattar inte bara positiva förmåner, såsom själva subventionerna, utan också statliga interventioner som, i varierande former, mildrar de avgifter som normalt ingår i ett företags budget och som därför, utan att vara subventioner i strikt mening, är av samma slag och har samma effekt (27).

| (136) | Därav följer enligt domstolen att en åtgärd genom vilken de offentliga myndigheterna beviljar vissa företag en nedsättning av skattesatsen som, även om det inte omfattar en överföring av statliga medel, placerar stödmottagarna i en mer gynnsam finansiell situation än andra skattebetalare, utgör statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(136)

Därav följer enligt domstolen att en åtgärd genom vilken de offentliga myndigheterna beviljar vissa företag en nedsättning av skattesatsen som, även om det inte omfattar en överföring av statliga medel, placerar stödmottagarna i en mer gynnsam finansiell situation än andra skattebetalare, utgör statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (137) | Enligt meddelandet om direkt beskattning av företag kan en sådan fördel ges genom olika former av skattelättnader för företaget, bland annat genom: minskning av beskattningsunderlaget (undantagsvisa avdrag, extraordinära avskrivningar eller överavskrivningar, inskrivning av reserver i balansräkningen osv.), total eller partiell nedsättning av skattebeloppet (skattebefrielse, skattekredit osv.), uppskov med, avskrivning av eller till och med särskild omläggning av skatteskulden. |
| --- | --- |

(137)

Enligt meddelandet om direkt beskattning av företag kan en sådan fördel ges genom olika former av skattelättnader för företaget, bland annat genom: minskning av beskattningsunderlaget (undantagsvisa avdrag, extraordinära avskrivningar eller överavskrivningar, inskrivning av reserver i balansräkningen osv.), total eller partiell nedsättning av skattebeloppet (skattebefrielse, skattekredit osv.), uppskov med, avskrivning av eller till och med särskild omläggning av skatteskulden.

| (138) | Spaniens skattesystem för kooperativa företag respektive icke-kooperativa företag beskrivs i skäl 20 i detta beslut. Det rör sig om fördelar som ges samtliga skyddade kooperativ, inklusive jordbrukskooperativen, och som normalt inte gäller för icke-kooperativa företag. Det ska också klarläggas att analysen av skatteförmånerna för dessa kooperativ inte omfattar den nedsatta skattesatsen på 20 % för det beskattningsunderlag som motsvarar kooperativa resultat (eftersom de motsvarar transaktioner med medlemmarna). |
| --- | --- |

(138)

Spaniens skattesystem för kooperativa företag respektive icke-kooperativa företag beskrivs i skäl 20 i detta beslut. Det rör sig om fördelar som ges samtliga skyddade kooperativ, inklusive jordbrukskooperativen, och som normalt inte gäller för icke-kooperativa företag. Det ska också klarläggas att analysen av skatteförmånerna för dessa kooperativ inte omfattar den nedsatta skattesatsen på 20 % för det beskattningsunderlag som motsvarar kooperativa resultat (eftersom de motsvarar transaktioner med medlemmarna).

| (139) | De ändringar som infördes genom det kungliga lagdekretet 10/2000 är av en sådan karaktär att jordbrukskooperativ kan fokusera merparten av sin verksamhet, för att inte säga hela verksamheten, på leverans av dieselolja B, men utan att behöva omfattas av samma skattesystem som icke-kooperativa företag. |
| --- | --- |

(139)

De ändringar som infördes genom det kungliga lagdekretet 10/2000 är av en sådan karaktär att jordbrukskooperativ kan fokusera merparten av sin verksamhet, för att inte säga hela verksamheten, på leverans av dieselolja B, men utan att behöva omfattas av samma skattesystem som icke-kooperativa företag.

| (140) | Som förstainstansrätten påpekade i mål T-146/03 (28) innebar kooperativens skatteställning innan dessa åtgärder antogs att detta inte var tillämpligt på verksamheten leverans av bränsle, eftersom denna verksamhet skulle utföras av en skild juridisk personlighet som inte hade denna gynnade skatteställning. I och med att de omtvistade åtgärderna trädde i kraft utvidgades tillämpningsområdet för denna gynnade skatteställning till verksamheten leverans av bränsle. Förstainstansrätten anser därför att de omtvistade åtgärderna har lett till att jordbrukskooperativens skattesituation har förändrats när det gäller leverans av bränsle till tredje man. |
| --- | --- |

(140)

Som förstainstansrätten påpekade i mål T-146/03 (28) innebar kooperativens skatteställning innan dessa åtgärder antogs att detta inte var tillämpligt på verksamheten leverans av bränsle, eftersom denna verksamhet skulle utföras av en skild juridisk personlighet som inte hade denna gynnade skatteställning. I och med att de omtvistade åtgärderna trädde i kraft utvidgades tillämpningsområdet för denna gynnade skatteställning till verksamheten leverans av bränsle. Förstainstansrätten anser därför att de omtvistade åtgärderna har lett till att jordbrukskooperativens skattesituation har förändrats när det gäller leverans av bränsle till tredje man.

| (141) | Kommissionen konstaterar att dessa åtgärder innebär att jordbrukskooperativ får en fördelaktig ställning i förhållande till icke-kooperativa företag när det gäller leverans av bränsle till tredje man, eftersom de fortfarande omfattas av samma skattebehandling, men nu kan bedriva handel med tredje man i obegränsad utsträckning och samtidigt bibehålla en annan rättslig ställning än icke-kooperativa företag, dvs. icke-jordbrukskooperativ, som ägnar sig åt leverans av dieselolja B. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen konstaterar att dessa åtgärder innebär att jordbrukskooperativ får en fördelaktig ställning i förhållande till icke-kooperativa företag när det gäller leverans av bränsle till tredje man, eftersom de fortfarande omfattas av samma skattebehandling, men nu kan bedriva handel med tredje man i obegränsad utsträckning och samtidigt bibehålla en annan rättslig ställning än icke-kooperativa företag, dvs. icke-jordbrukskooperativ, som ägnar sig åt leverans av dieselolja B.

| (142) | Det ska framhållas att när det gäller sammansättningen av kooperativens beskattningsunderlag görs det en separat bedömning av resultaten från kooperativ verksamhet (transaktioner med medlemmar) och utomkooperativ verksamhet (transaktioner med tredje man) och dessa beskattas inte på samma sätt. Men trots särredovisningen utgör jordbrukskooperativet en enda enhet som fortsätter att åtnjuta andra skattelättnader vilka inte är direkt knutna till skattelättnaden på avkastningen, t.ex. andra fördelar som är knutna till bolagsskatten, skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet (där beloppet är helt oberoende av företagets resultat) och fastighetsskatten. Kooperativen bibehåller därmed sin särskilda beskattning även om de ökar transaktionsvolymen för leverans av dieselolja B till tredje man över 50 %, vilket alltså innebär ett undantag till den nationella lagen om kooperativ, och behöver inte inrätta någon särskild enhet med egen juridisk personlighet som omfattas av det allmänna skattesystemet. |
| --- | --- |

(142)

Det ska framhållas att när det gäller sammansättningen av kooperativens beskattningsunderlag görs det en separat bedömning av resultaten från kooperativ verksamhet (transaktioner med medlemmar) och utomkooperativ verksamhet (transaktioner med tredje man) och dessa beskattas inte på samma sätt. Men trots särredovisningen utgör jordbrukskooperativet en enda enhet som fortsätter att åtnjuta andra skattelättnader vilka inte är direkt knutna till skattelättnaden på avkastningen, t.ex. andra fördelar som är knutna till bolagsskatten, skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet (där beloppet är helt oberoende av företagets resultat) och fastighetsskatten. Kooperativen bibehåller därmed sin särskilda beskattning även om de ökar transaktionsvolymen för leverans av dieselolja B till tredje man över 50 %, vilket alltså innebär ett undantag till den nationella lagen om kooperativ, och behöver inte inrätta någon särskild enhet med egen juridisk personlighet som omfattas av det allmänna skattesystemet.

| (143) | Jordbrukskooperativen befinner sig därmed i en mer gynnsam finansiell situation än andra skattebetalare, eftersom de bibehåller en del (29) av fördelarna med koppling till bolagsskatten och samtliga fördelar med koppling till andra skatter. |
| --- | --- |

(143)

Jordbrukskooperativen befinner sig därmed i en mer gynnsam finansiell situation än andra skattebetalare, eftersom de bibehåller en del (29) av fördelarna med koppling till bolagsskatten och samtliga fördelar med koppling till andra skatter.

| (144) | När det gäller de argument som har anförts av Confederación de Cooperativas Agrarias de España beträffande bolagsskatten erinrar kommissionen om det den konstaterade i sitt beslut nr 2003/293/EG, nämligen att särskilt skyddade kooperativ, som jordbrukskooperativ, får en subvention på 50 % av det totala bolagsskattebeloppet. Dessutom förekommer det ett avdrag på 50 % för avsättningarna till den obligatoriska reservfonden samt ett avdrag på 100 % för de belopp som avsätts till utbildnings- och stimulansfonden. De har också amorteringsfrihet för nya avskrivningsbara anläggningstillgångar som köpts inom en tid på tre år från och med den dag då inskrivning sker i kooperativregistret. |
| --- | --- |

(144)

När det gäller de argument som har anförts av Confederación de Cooperativas Agrarias de España beträffande bolagsskatten erinrar kommissionen om det den konstaterade i sitt beslut nr 2003/293/EG, nämligen att särskilt skyddade kooperativ, som jordbrukskooperativ, får en subvention på 50 % av det totala bolagsskattebeloppet. Dessutom förekommer det ett avdrag på 50 % för avsättningarna till den obligatoriska reservfonden samt ett avdrag på 100 % för de belopp som avsätts till utbildnings- och stimulansfonden. De har också amorteringsfrihet för nya avskrivningsbara anläggningstillgångar som köpts inom en tid på tre år från och med den dag då inskrivning sker i kooperativregistret.

| (145) | Kommissionen medger att de skattelättnader som kooperativa företag mottar måste bedömas i förbindelse med de skattskyldigheter som de åläggs jämfört med icke-kooperativa företag. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen medger att de skattelättnader som kooperativa företag mottar måste bedömas i förbindelse med de skattskyldigheter som de åläggs jämfört med icke-kooperativa företag.

| (146) | Som Confederación de cooperativas Agrarias de España påpekar i sina synpunkter kan denna skattemässiga förmån inte bedömas skild från den skattemässiga kostnaden för återbäringen inom ramen för kooperativmedlemmens inkomst när det gäller IRPF, som har en annan karaktär än utdelningen i ett kapitalbolag. Minskningen när det gäller den dubbelbeskattning som sker i relationen kapitalbolag–delägare (företagsutdelning) anses inte ha någon motsvarighet i relationen kooperativt företag–kooperativmedlem (kooperativ återbäring), varför återbäringen skulle vara hårdare beskattad än utdelningen. Den fördel som kooperativet skulle kunna få genom skattelättnaden på bolagsskattebeloppet skulle korrigeras genom dubbelbeskattningen av kooperativets medlemmar genom IRPF men också genom bolagsskatten och den ökade beskattning som detta leder till. |
| --- | --- |

(146)

Som Confederación de cooperativas Agrarias de España påpekar i sina synpunkter kan denna skattemässiga förmån inte bedömas skild från den skattemässiga kostnaden för återbäringen inom ramen för kooperativmedlemmens inkomst när det gäller IRPF, som har en annan karaktär än utdelningen i ett kapitalbolag. Minskningen när det gäller den dubbelbeskattning som sker i relationen kapitalbolag–delägare (företagsutdelning) anses inte ha någon motsvarighet i relationen kooperativt företag–kooperativmedlem (kooperativ återbäring), varför återbäringen skulle vara hårdare beskattad än utdelningen. Den fördel som kooperativet skulle kunna få genom skattelättnaden på bolagsskattebeloppet skulle korrigeras genom dubbelbeskattningen av kooperativets medlemmar genom IRPF men också genom bolagsskatten och den ökade beskattning som detta leder till.

| (147) | Men som förstainstansrätten påpekar i sin dom ska detta argument endast förstås som att det avser en korrigering av den 50-procentiga sänkningen av bolagsskatten, dvs. subventionen på 50 % av denna skatt. Kommissionen bekräftar att det argument som framförts av Confederación de Cooperativas Agrarias de España gäller denna åtgärd. |
| --- | --- |

(147)

Men som förstainstansrätten påpekar i sin dom ska detta argument endast förstås som att det avser en korrigering av den 50-procentiga sänkningen av bolagsskatten, dvs. subventionen på 50 % av denna skatt. Kommissionen bekräftar att det argument som framförts av Confederación de Cooperativas Agrarias de España gäller denna åtgärd.

| (148) | Kommissionen anser att denna fördel ska prövas på kooperativnivå och inte på medlemsnivå, eftersom kooperativet är den relevanta enheten för denna analys. De siffror som har lämnats av Confederación de Cooperativas Agrarias de España gällande den skattesats som uppstår genom bolagsskatten är inget bevis här. De avser dessutom endast de disponibla medel netto som en medlem i ett kooperativ har efter beskattningen. Som ett exempel anser kommissionen att kooperativets ekonomiska situation inte nödvändigtvis försvagas av kapitaltillskotten till de obligatoriska fonderna, eftersom dessa bibehålls och utnyttjas av kooperativen i väl avgränsade fall. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen anser att denna fördel ska prövas på kooperativnivå och inte på medlemsnivå, eftersom kooperativet är den relevanta enheten för denna analys. De siffror som har lämnats av Confederación de Cooperativas Agrarias de España gällande den skattesats som uppstår genom bolagsskatten är inget bevis här. De avser dessutom endast de disponibla medel netto som en medlem i ett kooperativ har efter beskattningen. Som ett exempel anser kommissionen att kooperativets ekonomiska situation inte nödvändigtvis försvagas av kapitaltillskotten till de obligatoriska fonderna, eftersom dessa bibehålls och utnyttjas av kooperativen i väl avgränsade fall.

| (149) | Mot bakgrund av de förklaringar som lämnats anser kommissionen att beskattningen av jordbrukskooperativ i Spanien genom bolagsskatten innehåller förmånliga inslag. Att det tillämpas en annan skattebehandling i fråga om denna skatt kan inte heller logiskt förklaras med att det finns vissa begränsningar för kooperativ verksamhet, bl.a. dubbelbeskattningen. När ett kooperativ utför transaktioner med tredje man är det verksamt på marknaden på samma sätt som vilket annat företag som helst och det finns ingen grund att behandla det på något annat sätt än andra företag. Kooperativens inkomster från transaktioner med tredje man ska därför beskattas på kooperativnivå på samma sätt som om verksamheten hade utförts av ett kapitalbolag och återbäringen till medlemmarna ska beskattas på samma sätt som företagsutdelningen till aktieägarna i ett kapitalbolag. |
| --- | --- |

(149)

Mot bakgrund av de förklaringar som lämnats anser kommissionen att beskattningen av jordbrukskooperativ i Spanien genom bolagsskatten innehåller förmånliga inslag. Att det tillämpas en annan skattebehandling i fråga om denna skatt kan inte heller logiskt förklaras med att det finns vissa begränsningar för kooperativ verksamhet, bl.a. dubbelbeskattningen. När ett kooperativ utför transaktioner med tredje man är det verksamt på marknaden på samma sätt som vilket annat företag som helst och det finns ingen grund att behandla det på något annat sätt än andra företag. Kooperativens inkomster från transaktioner med tredje man ska därför beskattas på kooperativnivå på samma sätt som om verksamheten hade utförts av ett kapitalbolag och återbäringen till medlemmarna ska beskattas på samma sätt som företagsutdelningen till aktieägarna i ett kapitalbolag.

| (150) | Kommissionen konstaterar slutligen att det inte har framförts något argument gällande amorteringsfriheten för nya avskrivningsbara anläggningstillgångar som köpts inom en tid på tre år från och med den dag då inskrivning sker i kooperativregistret eller gällande de andra fördelar som är kopplade till bolagsskatten. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen konstaterar slutligen att det inte har framförts något argument gällande amorteringsfriheten för nya avskrivningsbara anläggningstillgångar som köpts inom en tid på tre år från och med den dag då inskrivning sker i kooperativregistret eller gällande de andra fördelar som är kopplade till bolagsskatten.

| (151) | Kommissionen erinrar också om att denna fördel inte enbart är ett resultat av bolagsskatten, utan även av de andra skatter som beskrivs i punkt 20 (skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten) i detta beslut. När det gäller dessa skatter kan det inte vara fråga om någon form av kompensation genom dubbelbeskattning. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen erinrar också om att denna fördel inte enbart är ett resultat av bolagsskatten, utan även av de andra skatter som beskrivs i punkt 20 (skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet och fastighetsskatten) i detta beslut. När det gäller dessa skatter kan det inte vara fråga om någon form av kompensation genom dubbelbeskattning.

| (152) | Kooperativen bibehåller därmed sin särskilda beskattning även om de ökar transaktionsvolymen för leverans av dieselolja B till tredje man över 50 %, vilket alltså innebär ett undantag till den nationella lagen om kooperativ, och behöver inte inrätta någon särskild enhet med egen juridisk personlighet som omfattas av det allmänna skattesystemet. |
| --- | --- |

(152)

Kooperativen bibehåller därmed sin särskilda beskattning även om de ökar transaktionsvolymen för leverans av dieselolja B till tredje man över 50 %, vilket alltså innebär ett undantag till den nationella lagen om kooperativ, och behöver inte inrätta någon särskild enhet med egen juridisk personlighet som omfattas av det allmänna skattesystemet.

| (153) | Enligt Spanien utgör de åtgärder som införs genom det kungliga lagdekretet 10/2000 inte något statligt stöd, eftersom de inte påverkar konkurrensen för de företag som bedriver denna verksamhet, med tanke på att samtliga företag, inklusive jordbrukskooperativen, omfattas av samma bolagsbeskattning (35 %). Men, som tidigare har nämnts, är de ändringar som infördes genom det kungliga lagdekretet 10/2000 av en sådan karaktär att jordbrukskooperativ kan fokusera merparten av sin verksamhet, för att inte säga hela verksamheten, på leverans av dieselolja B, men utan att behöva omfattas av samma skattesystem som icke-kooperativa företag eftersom de inte förlorar sin fördelaktiga skattebehandling med koppling till andra fördelar som är kopplade till bolagsskatten, skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet (där beloppet är helt oberoende av företagets resultat) och fastighetsskatten. |
| --- | --- |

(153)

Enligt Spanien utgör de åtgärder som införs genom det kungliga lagdekretet 10/2000 inte något statligt stöd, eftersom de inte påverkar konkurrensen för de företag som bedriver denna verksamhet, med tanke på att samtliga företag, inklusive jordbrukskooperativen, omfattas av samma bolagsbeskattning (35 %). Men, som tidigare har nämnts, är de ändringar som infördes genom det kungliga lagdekretet 10/2000 av en sådan karaktär att jordbrukskooperativ kan fokusera merparten av sin verksamhet, för att inte säga hela verksamheten, på leverans av dieselolja B, men utan att behöva omfattas av samma skattesystem som icke-kooperativa företag eftersom de inte förlorar sin fördelaktiga skattebehandling med koppling till andra fördelar som är kopplade till bolagsskatten, skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatten på näringsverksamhet (där beloppet är helt oberoende av företagets resultat) och fastighetsskatten.

| (154) | Kommissionen anser därför att kriteriet om fördel är uppfyllt när det gäller de åtgärder som har antagits genom artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen anser därför att kriteriet om fördel är uppfyllt när det gäller de åtgärder som har antagits genom artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000.

1.4   Kriteriet om selektivitet

| (155) | För att en åtgärd ska anses utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget ska den bl.a. vara ägnad att medföra en selektiv förmån för enbart vissa företag eller vissa verksamhetssektorer. Med artikeln avses nämligen stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen ”genom att gynna vissa företag eller viss produktion” (30). |
| --- | --- |

(155)

För att en åtgärd ska anses utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget ska den bl.a. vara ägnad att medföra en selektiv förmån för enbart vissa företag eller vissa verksamhetssektorer. Med artikeln avses nämligen stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen ”genom att gynna vissa företag eller viss produktion” (30).

| (156) | Vid prövningen av huruvida en åtgärd är selektiv ska kommissionen pröva om den skillnad i behandling mellan företag som har införts genom den berörda åtgärden kan hänföras till det allmänna tillämpliga systemets art eller struktur. Enligt rättspraxis är artikel 107.1 i EUF-fördraget inte tillämplig på en specifik skatteåtgärd som är motiverad med hänsyn till skattesystemets inre logik (31). Om grunden för särbehandlingen är andra mål än dem som eftersträvas med det allmänna systemet, ska den ifrågavarande åtgärden i princip anses uppfylla selektivitetsvillkoret i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(156)

Vid prövningen av huruvida en åtgärd är selektiv ska kommissionen pröva om den skillnad i behandling mellan företag som har införts genom den berörda åtgärden kan hänföras till det allmänna tillämpliga systemets art eller struktur. Enligt rättspraxis är artikel 107.1 i EUF-fördraget inte tillämplig på en specifik skatteåtgärd som är motiverad med hänsyn till skattesystemets inre logik (31). Om grunden för särbehandlingen är andra mål än dem som eftersträvas med det allmänna systemet, ska den ifrågavarande åtgärden i princip anses uppfylla selektivitetsvillkoret i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (157) | I punkt 20 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag fastställs beträffande differentierade beskattningsåtgärder att vissa skatteförmåner ibland begränsas till vissa typer av företag, vissa av deras verksamhetsområden eller vissa produktionsformer. Så snart de gynnar vissa företag eller viss produktion kan de utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(157)

I punkt 20 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag fastställs beträffande differentierade beskattningsåtgärder att vissa skatteförmåner ibland begränsas till vissa typer av företag, vissa av deras verksamhetsområden eller vissa produktionsformer. Så snart de gynnar vissa företag eller viss produktion kan de utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

1.4.1   Gynnar åtgärderna vissa företag eller viss produktion?

| (158) | Här måste man fastställa om den ifrågavarande åtgärden inom ramen för den spanska rättsordningen kan gynna vissa företag eller viss produktion i jämförelse med andra som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, med hänsyn till målsättningen med rättsordningen (32). |
| --- | --- |

(158)

Här måste man fastställa om den ifrågavarande åtgärden inom ramen för den spanska rättsordningen kan gynna vissa företag eller viss produktion i jämförelse med andra som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, med hänsyn till målsättningen med rättsordningen (32).

| (159) | I kommissionens meddelande om främjande av kooperativa föreningar i Europa konstateras att kooperativen leds med medlemmarnas (användarnas) bästa i åtanke, inte utomstående investerares. Medlemmarna får del i vinsten i förhållande till sitt utnyttjande av kooperativet. Reserver och tillgångar är samägda, får inte utdelas och ska användas i medlemmarnas gemensamma intresse. Eftersom de personliga kopplingarna mellan medlemmarna i princip är starka och betydelsefulla måste nya medlemmar godkännas, och rösträttigheterna är inte nödvändigtvis knutna till den ägda andelen. Vid utträde har medlemmen rätt att få sin andel utbetald och kooperativets kapital minskas därigenom. |
| --- | --- |

(159)

I kommissionens meddelande om främjande av kooperativa föreningar i Europa konstateras att kooperativen leds med medlemmarnas (användarnas) bästa i åtanke, inte utomstående investerares. Medlemmarna får del i vinsten i förhållande till sitt utnyttjande av kooperativet. Reserver och tillgångar är samägda, får inte utdelas och ska användas i medlemmarnas gemensamma intresse. Eftersom de personliga kopplingarna mellan medlemmarna i princip är starka och betydelsefulla måste nya medlemmar godkännas, och rösträttigheterna är inte nödvändigtvis knutna till den ägda andelen. Vid utträde har medlemmen rätt att få sin andel utbetald och kooperativets kapital minskas därigenom.

| (160) | Detta leder till en definition av den ”rena ömsesidiga kooperativa modellen”, som kan användas för att bedöma om kooperativen i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, med hänsyn till målet med den spanska rättsordningen. |
| --- | --- |

(160)

Detta leder till en definition av den ”rena ömsesidiga kooperativa modellen”, som kan användas för att bedöma om kooperativen i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, med hänsyn till målet med den spanska rättsordningen.

| (161) | Det rena ömsesidiga kooperativet kännetecknas först och främst av en särskild relation till medlemmarna. Varje medlem är en partner som har en röst i kooperativets förvaltning, där varje medlem har en enda röst, besluten fattas med majoritet och en vald ledning är ansvarig gentemot medlemmarna. Det förekommer en mängd olika interaktioner mellan kooperativet och dess medlemmar som sträcker sig längre än vanliga affärsrelationer. |
| --- | --- |

(161)

Det rena ömsesidiga kooperativet kännetecknas först och främst av en särskild relation till medlemmarna. Varje medlem är en partner som har en röst i kooperativets förvaltning, där varje medlem har en enda röst, besluten fattas med majoritet och en vald ledning är ansvarig gentemot medlemmarna. Det förekommer en mängd olika interaktioner mellan kooperativet och dess medlemmar som sträcker sig längre än vanliga affärsrelationer.

| (162) | I ett rent ömsesidigt kooperativ krävs en skälig och rättvis fördelning av det ekonomiska resultatet och allt överskott ska slutligen återgå till medlemmarna. Detta motsvarar ömsesidighetsprincipen, som innebär att kooperativen agerar med medlemmarnas bästa i åtanke. I slutet av varje räkenskapsår får medlemmarna i ett kooperativ för leverans eller konsumtion ekonomiska fördelar som baseras på det samlade värdet av deras transaktioner med kooperativet (individuella vinster eller subventioner). De kan emellertid besluta att låta kooperativet behålla en del av dessa subventioner eller överskott för olika reserver. Rena ömsesidiga kooperativ kan därför definieras som att de bedriver handel uteslutande med sina medlemmar. |
| --- | --- |

(162)

I ett rent ömsesidigt kooperativ krävs en skälig och rättvis fördelning av det ekonomiska resultatet och allt överskott ska slutligen återgå till medlemmarna. Detta motsvarar ömsesidighetsprincipen, som innebär att kooperativen agerar med medlemmarnas bästa i åtanke. I slutet av varje räkenskapsår får medlemmarna i ett kooperativ för leverans eller konsumtion ekonomiska fördelar som baseras på det samlade värdet av deras transaktioner med kooperativet (individuella vinster eller subventioner). De kan emellertid besluta att låta kooperativet behålla en del av dessa subventioner eller överskott för olika reserver. Rena ömsesidiga kooperativ kan därför definieras som att de bedriver handel uteslutande med sina medlemmar.

| (163) | Framför allt när det gäller bolagsskatten är det därför så i rena ömsesidiga kooperativ att kooperativet inte realiserar någon vinst eftersom den endast fungerar till förmån för medlemmarna. Mot denna bakgrund anser kommissionen att rena ömsesidiga kooperativ och vinstdrivande företag inte befinner sig i en situation som är jämförbar i faktiskt och rättsligt hänseende när det gäller vinstbeskattning. I en sådan situation skulle därför avdraget från den skattepliktiga inkomsten för rena ömsesidiga kooperativ inte utgöra något statligt stöd. |
| --- | --- |

(163)

Framför allt när det gäller bolagsskatten är det därför så i rena ömsesidiga kooperativ att kooperativet inte realiserar någon vinst eftersom den endast fungerar till förmån för medlemmarna. Mot denna bakgrund anser kommissionen att rena ömsesidiga kooperativ och vinstdrivande företag inte befinner sig i en situation som är jämförbar i faktiskt och rättsligt hänseende när det gäller vinstbeskattning. I en sådan situation skulle därför avdraget från den skattepliktiga inkomsten för rena ömsesidiga kooperativ inte utgöra något statligt stöd.

| (164) | Kommissionen konstaterar emellertid också att det kungliga lagdekretet 10/2000 innehåller inslag som förändrar den rena ömsesidiga kooperativa modellen, bl.a. genom möjligheten att avskaffa den maximigräns på 50 % som för närvarande åläggs jordbrukskooperativen för transaktioner i form av leverans av dieselolja B till tredje man, utan förlust av ställningen som skattemässigt skyddat kooperativ, vilket innebär att exklusivitetsprincipen för jordbrukskooperativ ifrågasätts. Själva det faktum att kooperativen kan överskrida gränsen på 50 % innebär att det knappast kan vara tal om att de är ”rent ömsesidiga”, eftersom en stor andel av omsättningen dessutom kan genereras med kooperativets icke-medlemmar. Jordbrukskooperativets verksamhet kan också anses vara förändrad i grunden då den inriktas på ett vinstsyfte och man måste fråga sig om de principer som kännetecknar ett rent ömsesidigt kooperativ (t.ex. kooperativmedlemmarnas aktiva deltagande i kooperativets förvaltning, beslutsfattande eller ledning samt principerna om exklusivitet, oegennytta och demokrati) fortfarande kan upprätthållas om man gör kooperativets tjänster tillgängliga för tredje man utan några begränsningar. Man kan inte heller ignorera att avkastningen från transaktioner med tredje man får en annan karaktär som inte längre är lika kooperativ. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen konstaterar emellertid också att det kungliga lagdekretet 10/2000 innehåller inslag som förändrar den rena ömsesidiga kooperativa modellen, bl.a. genom möjligheten att avskaffa den maximigräns på 50 % som för närvarande åläggs jordbrukskooperativen för transaktioner i form av leverans av dieselolja B till tredje man, utan förlust av ställningen som skattemässigt skyddat kooperativ, vilket innebär att exklusivitetsprincipen för jordbrukskooperativ ifrågasätts. Själva det faktum att kooperativen kan överskrida gränsen på 50 % innebär att det knappast kan vara tal om att de är ”rent ömsesidiga”, eftersom en stor andel av omsättningen dessutom kan genereras med kooperativets icke-medlemmar. Jordbrukskooperativets verksamhet kan också anses vara förändrad i grunden då den inriktas på ett vinstsyfte och man måste fråga sig om de principer som kännetecknar ett rent ömsesidigt kooperativ (t.ex. kooperativmedlemmarnas aktiva deltagande i kooperativets förvaltning, beslutsfattande eller ledning samt principerna om exklusivitet, oegennytta och demokrati) fortfarande kan upprätthållas om man gör kooperativets tjänster tillgängliga för tredje man utan några begränsningar. Man kan inte heller ignorera att avkastningen från transaktioner med tredje man får en annan karaktär som inte längre är lika kooperativ.

| (165) | I detta fall förefaller det därför som om den ömsesidiga karaktären hos de kooperativ inom jordbrukssektorn som omfattas av åtgärden i hög grad undermineras av det kungliga lagdekretet 10/2000. Av dessa skäl och mot bakgrund av den gällande spanska lagstiftningen kan kommissionen inte obestridligt fastslå att de berörda spanska jordbrukskooperativen är av ömsesidig karaktär. Det förefaller därför som om dessa jordbrukskooperativ och deras avkastning inte ska jämföras med rena ömsesidiga kooperativa företag utan med kapitalbolag. |
| --- | --- |

(165)

I detta fall förefaller det därför som om den ömsesidiga karaktären hos de kooperativ inom jordbrukssektorn som omfattas av åtgärden i hög grad undermineras av det kungliga lagdekretet 10/2000. Av dessa skäl och mot bakgrund av den gällande spanska lagstiftningen kan kommissionen inte obestridligt fastslå att de berörda spanska jordbrukskooperativen är av ömsesidig karaktär. Det förefaller därför som om dessa jordbrukskooperativ och deras avkastning inte ska jämföras med rena ömsesidiga kooperativa företag utan med kapitalbolag.

| (166) | Det gäller emellertid att fastställa vilken rättsordning som åtgärderna ska bedömas utifrån, dvs. vilken referensram som gäller. När det gäller de skattelättnader som föreskrivs för spanska jordbrukskooperativ kan det konstateras att åtgärderna i fråga utgör särskilda undantag som fastställs genom lag 20/1990 om skattesystemet för kooperativ. I artiklarna 16.5, 18.2, 33.1, 33.2, 33.3, 33.4, 34.1 och 34.2 i denna lag fastställs en rad olika åtgärder som gynnar särskilt skyddade kooperativ, däribland jordbrukskooperativ, när det gäller bolagsskatt, skatt på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatt på näringsverksamhet och fastighetsskatt (för närmare detaljer om dessa fördelar, se skäl 20). |
| --- | --- |

(166)

Det gäller emellertid att fastställa vilken rättsordning som åtgärderna ska bedömas utifrån, dvs. vilken referensram som gäller. När det gäller de skattelättnader som föreskrivs för spanska jordbrukskooperativ kan det konstateras att åtgärderna i fråga utgör särskilda undantag som fastställs genom lag 20/1990 om skattesystemet för kooperativ. I artiklarna 16.5, 18.2, 33.1, 33.2, 33.3, 33.4, 34.1 och 34.2 i denna lag fastställs en rad olika åtgärder som gynnar särskilt skyddade kooperativ, däribland jordbrukskooperativ, när det gäller bolagsskatt, skatt på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, skatt på näringsverksamhet och fastighetsskatt (för närmare detaljer om dessa fördelar, se skäl 20).

| (167) | Därefter måste målsättningen med var och en av dessa skatter fastställas. Här kan det konstateras att målsättningen med bolagsskatten är att beskatta företagens avkastning. Målsättningen med de andra skatterna är att beskatta överlåtelser av tillgångar och upprättande av handlingar som registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, utövande av en näringsverksamhet respektive åtnjutande av rätten till en fastighet. |
| --- | --- |

(167)

Därefter måste målsättningen med var och en av dessa skatter fastställas. Här kan det konstateras att målsättningen med bolagsskatten är att beskatta företagens avkastning. Målsättningen med de andra skatterna är att beskatta överlåtelser av tillgångar och upprättande av handlingar som registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman, utövande av en näringsverksamhet respektive åtnjutande av rätten till en fastighet.

| (168) | Som tidigare har nämnts gäller det att pröva om kooperativ och kapitalbolag befinner sig i en situation som är jämförbar i faktiskt och rättsligt hänseende när det gäller dessa målsättningar och de fyra olika skatterna. |
| --- | --- |

(168)

Som tidigare har nämnts gäller det att pröva om kooperativ och kapitalbolag befinner sig i en situation som är jämförbar i faktiskt och rättsligt hänseende när det gäller dessa målsättningar och de fyra olika skatterna.

| (169) | Först och främst när det gäller bolagsskatten: Eftersom kommissionen inte kan konstatera att de berörda spanska jordbrukskooperativen är av ren ömsesidig karaktär som per definition inte realiserar någon vinst, kan kommissionen inte heller utesluta att kooperativen och kapitalbolagen befinner sig i en situation som är jämförbar i faktiskt och rättsligt hänseende i fråga om skattefördelar. |
| --- | --- |

(169)

Först och främst när det gäller bolagsskatten: Eftersom kommissionen inte kan konstatera att de berörda spanska jordbrukskooperativen är av ren ömsesidig karaktär som per definition inte realiserar någon vinst, kan kommissionen inte heller utesluta att kooperativen och kapitalbolagen befinner sig i en situation som är jämförbar i faktiskt och rättsligt hänseende i fråga om skattefördelar.

| (170) | När ett kooperativ utför transaktioner med tredje man är det verksamt på marknaden på samma sätt som vilket annat företag som helst och befinner sig därför i en situation som är jämförbar i faktiskt och rättsligt hänseende i fråga om målsättningen med bolagsskatten. När det gäller de skatteåtgärder som avser kooperativens odelbara reserver, anser kommissionen vidare att dessa är jämförbara med kapitalbolagens reserver med avseende på bolagsbeskattningen. Att kooperativet sätter av avkastningen i odelbara reserver skulle i väsentliga delar vara jämförbart med kapitalbolag som behåller sin avkastning, eftersom de odelbara reserverna används under kooperativets verksamhet på ett liknande sätt som den avkastning som kapitalbolagen behåller. Jämförelsen bör göras utifrån företaget och inte utifrån aktieägarna eller kooperativets medlemmar. Inte heller det faktum att kooperativens odelbara reserver är av obligatorisk karaktär skulle kunna förändra åtgärdens stödkaraktär, eftersom kapitalbolag också har obligatoriska lagstadgade reserver som emellertid beskattas. Kommissionen anser därför att de odelbara reserverna skulle vara ekonomiskt jämförbara med andra företags olika former av reserver. |
| --- | --- |

(170)

När ett kooperativ utför transaktioner med tredje man är det verksamt på marknaden på samma sätt som vilket annat företag som helst och befinner sig därför i en situation som är jämförbar i faktiskt och rättsligt hänseende i fråga om målsättningen med bolagsskatten. När det gäller de skatteåtgärder som avser kooperativens odelbara reserver, anser kommissionen vidare att dessa är jämförbara med kapitalbolagens reserver med avseende på bolagsbeskattningen. Att kooperativet sätter av avkastningen i odelbara reserver skulle i väsentliga delar vara jämförbart med kapitalbolag som behåller sin avkastning, eftersom de odelbara reserverna används under kooperativets verksamhet på ett liknande sätt som den avkastning som kapitalbolagen behåller. Jämförelsen bör göras utifrån företaget och inte utifrån aktieägarna eller kooperativets medlemmar. Inte heller det faktum att kooperativens odelbara reserver är av obligatorisk karaktär skulle kunna förändra åtgärdens stödkaraktär, eftersom kapitalbolag också har obligatoriska lagstadgade reserver som emellertid beskattas. Kommissionen anser därför att de odelbara reserverna skulle vara ekonomiskt jämförbara med andra företags olika former av reserver.

| (171) | Varje åtgärd som rör bolagsskatt och syftar till en differentierad och mer fördelaktig behandling av kooperativ när det gäller avkastning i allmänhet och avkastning för odelbara reserver i synnerhet kan därför utgöra en ekonomisk fördel för kooperativ i förhållande till kapitalbolag, som inte kan dra fördel av denna åtgärd fastän de befinner sig i en jämförbar situation. |
| --- | --- |

(171)

Varje åtgärd som rör bolagsskatt och syftar till en differentierad och mer fördelaktig behandling av kooperativ när det gäller avkastning i allmänhet och avkastning för odelbara reserver i synnerhet kan därför utgöra en ekonomisk fördel för kooperativ i förhållande till kapitalbolag, som inte kan dra fördel av denna åtgärd fastän de befinner sig i en jämförbar situation.

| (172) | När det gäller de fördelar som är kopplade till bolagsskatten anser kommissionen att detta visar att kapitalbolagen befinner sig på samma plan som de kooperativa företagen och att det därför kan bekräftas att de kooperativa företagen har en fördel i förhållande till kapitalbolagen. |
| --- | --- |

(172)

När det gäller de fördelar som är kopplade till bolagsskatten anser kommissionen att detta visar att kapitalbolagen befinner sig på samma plan som de kooperativa företagen och att det därför kan bekräftas att de kooperativa företagen har en fördel i förhållande till kapitalbolagen.

| (173) | Beträffande skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman ska det framhållas att denna indirekta skatt syftar till att beskatta olika juridiska handlingar som överlåtelser av tillgångar mot ersättning, handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman eller vissa andra bolagstransaktioner (som ett bolags finansieringshandlingar, t.ex. en kapitalökning). Ett kapitalbolag som upprättar dessa olika handlingar kommer att beskattas. Som konstateras i skäl 20 i detta beslut har däremot de kooperativa företagen beviljats ett undantag för dessa beskattningsbara transaktioner (stiftelseurkund, kapitalökning, teckning och betalning av lån osv. (33). De kooperativa företagen har därför en fördel i förhållande till kapitalbolagen. |
| --- | --- |

(173)

Beträffande skatten på överlåtelser av tillgångar och handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman ska det framhållas att denna indirekta skatt syftar till att beskatta olika juridiska handlingar som överlåtelser av tillgångar mot ersättning, handlingar som upprättats eller registrerats av juridiskt utbildad tjänsteman eller vissa andra bolagstransaktioner (som ett bolags finansieringshandlingar, t.ex. en kapitalökning). Ett kapitalbolag som upprättar dessa olika handlingar kommer att beskattas. Som konstateras i skäl 20 i detta beslut har däremot de kooperativa företagen beviljats ett undantag för dessa beskattningsbara transaktioner (stiftelseurkund, kapitalökning, teckning och betalning av lån osv. (33). De kooperativa företagen har därför en fördel i förhållande till kapitalbolagen.

| (174) | Syftet med skatten på näringsverksamhet är slutligen att direkt beskatta varje typ av företagsmässig, yrkesmässig eller konstnärlig näringsverksamhet som utförs av fysiska eller juridiska personer på spanskt territorium (34). Kapitalbolag med en omsättning över 1 miljon euro beläggs med denna skatt beroende på vilken näringsverksamhet det bedriver. Som angavs i skäl 20 i detta beslut subventioneras denna skatt med 95 % för de kooperativa företagen (35). De kooperativa företagen har följaktligen en fördel i förhållande till ovannämnda kapitalbolag som beläggs med denna skatt fullt ut. |
| --- | --- |

(174)

Syftet med skatten på näringsverksamhet är slutligen att direkt beskatta varje typ av företagsmässig, yrkesmässig eller konstnärlig näringsverksamhet som utförs av fysiska eller juridiska personer på spanskt territorium (34). Kapitalbolag med en omsättning över 1 miljon euro beläggs med denna skatt beroende på vilken näringsverksamhet det bedriver. Som angavs i skäl 20 i detta beslut subventioneras denna skatt med 95 % för de kooperativa företagen (35). De kooperativa företagen har följaktligen en fördel i förhållande till ovannämnda kapitalbolag som beläggs med denna skatt fullt ut.

| (175) | Slutligen när det gäller fastighetsskatten ska det påpekas att detta är en lokal skatt som syftar till att beskatta åtnjutandet av äganderätt och andra sakrätter som är kopplade till en fastighet. Som nämns i skäl 20 i detta beslut beläggs kapitalbolagen, till skillnad från de kooperativa företagen, med denna skatt fullt ut. För de kooperativa företagen subventioneras denna skatt med 95 % motsvarande jordbrukskooperativens naturtillgångar och det gemensamma markutnyttjandet (36). I icke-urbana områden har de kooperativa företagen följaktligen en fördel i förhållande till kapitalbolag som beläggs med denna skatt fullt ut. |
| --- | --- |

(175)

Slutligen när det gäller fastighetsskatten ska det påpekas att detta är en lokal skatt som syftar till att beskatta åtnjutandet av äganderätt och andra sakrätter som är kopplade till en fastighet. Som nämns i skäl 20 i detta beslut beläggs kapitalbolagen, till skillnad från de kooperativa företagen, med denna skatt fullt ut. För de kooperativa företagen subventioneras denna skatt med 95 % motsvarande jordbrukskooperativens naturtillgångar och det gemensamma markutnyttjandet (36). I icke-urbana områden har de kooperativa företagen följaktligen en fördel i förhållande till kapitalbolag som beläggs med denna skatt fullt ut.

| (176) | Sedan kommissionen har konstaterat att kapitalbolagen helt klart befinner sig på samma plan och i en liknande situation som de kooperativa företagen, kan det bekräftas att de utesluts från dessa fördelar (37) och att dessa fördelar därför är selektiva eftersom de endast avser kooperativa företag. |
| --- | --- |

(176)

Sedan kommissionen har konstaterat att kapitalbolagen helt klart befinner sig på samma plan och i en liknande situation som de kooperativa företagen, kan det bekräftas att de utesluts från dessa fördelar (37) och att dessa fördelar därför är selektiva eftersom de endast avser kooperativa företag.

| (177) | Kommissionen konstaterar därför att de åtgärder som inrättas genom artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000 ger jordbrukskooperativen en selektiv fördel (38). |
| --- | --- |

(177)

Kommissionen konstaterar därför att de åtgärder som inrättas genom artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000 ger jordbrukskooperativen en selektiv fördel (38).

1.4.2   Motiveras åtgärderna av systemets art eller struktur?

| (178) | Därefter måste det prövas om dessa skatteåtgärder är berättigade med hänsyn till skattesystemets art eller struktur, och det åligger den berörda medlemsstaten att visa detta. En åtgärd som medför ett undantag från tillämpningen av det allmänna skattesystemet kan vara berättigad med hänsyn till skattesystemets art eller struktur om den berörda medlemsstaten kan visa att denna åtgärd är en direkt följd av de grundläggande eller styrande principerna för medlemsstatens skattesystem (39). |
| --- | --- |

(178)

Därefter måste det prövas om dessa skatteåtgärder är berättigade med hänsyn till skattesystemets art eller struktur, och det åligger den berörda medlemsstaten att visa detta. En åtgärd som medför ett undantag från tillämpningen av det allmänna skattesystemet kan vara berättigad med hänsyn till skattesystemets art eller struktur om den berörda medlemsstaten kan visa att denna åtgärd är en direkt följd av de grundläggande eller styrande principerna för medlemsstatens skattesystem (39).

| (179) | Ett berättigande på grund av det ifrågavarande skattesystemets art och struktur utgör ett undantag från principen om förbud mot statliga stöd och måste följaktligen tolkas restriktivt (40). Det åligger medlemsstaten att visa att detta undantag är motiverat med hänsyn till systemets art och struktur samt att det därmed inte utgör ett stöd i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget. Här måste det göras en åtskillnad mellan å ena sidan sådana mål som uppställts för en viss skatteordning och som ligger utanför denna och å andra sidan mekanismer som utgör en del av själva skattesystemet och som är nödvändiga för att kunna uppnå sådana mål (41). |
| --- | --- |

(179)

Ett berättigande på grund av det ifrågavarande skattesystemets art och struktur utgör ett undantag från principen om förbud mot statliga stöd och måste följaktligen tolkas restriktivt (40). Det åligger medlemsstaten att visa att detta undantag är motiverat med hänsyn till systemets art och struktur samt att det därmed inte utgör ett stöd i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget. Här måste det göras en åtskillnad mellan å ena sidan sådana mål som uppställts för en viss skatteordning och som ligger utanför denna och å andra sidan mekanismer som utgör en del av själva skattesystemet och som är nödvändiga för att kunna uppnå sådana mål (41).

| (180) | I det aktuella fallet anser Confederación de Cooperativas Agrarias de España att de åtgärder som föreskrivs i det kungliga lagdekretet 10/2000 gällande bl.a. inverkan på bolagsskatten är avsedda att kompensera för dubbelbeskattningen av överskottet bolagsskatten och inkomstskatten för fysiska personer (IRPF). På basis av de argument som framförts kan kommissionen inte uttala sig om riktigheten i detta påstående. Kommissionen konstaterar emellertid att detta påstående inte har framförts av Spanien för att visa att denna åtgärd är en direkt följd av de grundläggande eller styrande principerna för medlemsstatens skattesystem. Spanien anser att avsikten är att kooperativet ska kunna bedriva denna verksamhet utan krav på att bilda ett särskilt organ, varvid bolagsbeskattningen blir densamma i båda situationerna eftersom resultaten av leveransen av dieselolja B till tredje man omfattas av det allmänna systemet för bolagsskatt. Syftet med dessa båda åtgärder är att jordbruks- och djurhållningsföretagen ska kunna fortsätta sin verksamhet och bibehålla den konkurrenskraft som krävs för att klara den svåra ekonomiska situation som har uppstått till följd av den oproportionerliga höjningen av priset på dieselolja och eurons värdeminskning gentemot dollarn (42). När det gäller de andra skatterna anser Spanien att skatteåtgärderna infördes före det kungliga lagdekretet 10/2000. Man kan därför inte säga att kooperativen åtnjuter dessa förmåner på grund av det lagdekretet. |
| --- | --- |

(180)

I det aktuella fallet anser Confederación de Cooperativas Agrarias de España att de åtgärder som föreskrivs i det kungliga lagdekretet 10/2000 gällande bl.a. inverkan på bolagsskatten är avsedda att kompensera för dubbelbeskattningen av överskottet bolagsskatten och inkomstskatten för fysiska personer (IRPF). På basis av de argument som framförts kan kommissionen inte uttala sig om riktigheten i detta påstående. Kommissionen konstaterar emellertid att detta påstående inte har framförts av Spanien för att visa att denna åtgärd är en direkt följd av de grundläggande eller styrande principerna för medlemsstatens skattesystem. Spanien anser att avsikten är att kooperativet ska kunna bedriva denna verksamhet utan krav på att bilda ett särskilt organ, varvid bolagsbeskattningen blir densamma i båda situationerna eftersom resultaten av leveransen av dieselolja B till tredje man omfattas av det allmänna systemet för bolagsskatt. Syftet med dessa båda åtgärder är att jordbruks- och djurhållningsföretagen ska kunna fortsätta sin verksamhet och bibehålla den konkurrenskraft som krävs för att klara den svåra ekonomiska situation som har uppstått till följd av den oproportionerliga höjningen av priset på dieselolja och eurons värdeminskning gentemot dollarn (42). När det gäller de andra skatterna anser Spanien att skatteåtgärderna infördes före det kungliga lagdekretet 10/2000. Man kan därför inte säga att kooperativen åtnjuter dessa förmåner på grund av det lagdekretet.

| (181) | Kommissionen anser emellertid att enbart det faktum att skattelättnader som är knutna till olika skatter och inrättade genom de båda åtgärderna i fråga har utformats för att säkerställa en korrigering av en ekonomiskt svår situation inte innebär att varje skattelättnad som beviljas av de spanska myndigheterna ska anses vara berättigad med hänsyn till det nationella skattesystemets art eller struktur (43). |
| --- | --- |

(181)

Kommissionen anser emellertid att enbart det faktum att skattelättnader som är knutna till olika skatter och inrättade genom de båda åtgärderna i fråga har utformats för att säkerställa en korrigering av en ekonomiskt svår situation inte innebär att varje skattelättnad som beviljas av de spanska myndigheterna ska anses vara berättigad med hänsyn till det nationella skattesystemets art eller struktur (43).

| (182) | Kommissionen anser följaktligen att selektivitetskriteriet är uppfyllt när det gäller de åtgärder som föreskrivs i artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000. |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen anser följaktligen att selektivitetskriteriet är uppfyllt när det gäller de åtgärder som föreskrivs i artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000.

1.5   Slutsatser rörande förekomsten av stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget

| (183) | Mot bakgrund av de förklaringar som lämnats anser kommissionen att de åtgärder som genomförts till förmån för jordbrukskooperativ enligt artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000 och som antagits till följd av ökade bränslekostnader innebär att de får en fördel som andra aktörer inte kan utnyttja och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, så att den kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att dessa åtgärder omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(183)

Mot bakgrund av de förklaringar som lämnats anser kommissionen att de åtgärder som genomförts till förmån för jordbrukskooperativ enligt artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000 och som antagits till följd av ökade bränslekostnader innebär att de får en fördel som andra aktörer inte kan utnyttja och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, så att den kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att dessa åtgärder omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (184) | När det gäller frågan om det rör sig om nytt eller befintligt stöd ska det påpekas att dessa åtgärder, som antogs 2000, hänvisar direkt till de fördelar som beviljades genom det allmänna skattesystemet för kooperativ enligt lag 20/1990. I denna lag föreskrivs emellertid skattelättnader som principiellt sett är att betrakta som nytt stöd, eftersom de antogs efter 1986, det år då Spanien anslöt sig till EEG. |
| --- | --- |

(184)

När det gäller frågan om det rör sig om nytt eller befintligt stöd ska det påpekas att dessa åtgärder, som antogs 2000, hänvisar direkt till de fördelar som beviljades genom det allmänna skattesystemet för kooperativ enligt lag 20/1990. I denna lag föreskrivs emellertid skattelättnader som principiellt sett är att betrakta som nytt stöd, eftersom de antogs efter 1986, det år då Spanien anslöt sig till EEG.

| (185) | Men kommissionen är medveten om att de europeiska skattesystemen för kooperativ i allmänhet går långt tillbaka i tiden och att vissa nya bestämmelser endast återger de fördelar som fanns redan före anslutningen till EEG. |
| --- | --- |

(185)

Men kommissionen är medveten om att de europeiska skattesystemen för kooperativ i allmänhet går långt tillbaka i tiden och att vissa nya bestämmelser endast återger de fördelar som fanns redan före anslutningen till EEG.

| (186) | I det aktuella fallet har emellertid varken de spanska myndigheterna eller de berörda parterna lämnat någon information som gör det möjligt att utom varje rimligt tvivel fastställa att de åtgärder som antagits genom lag 20/1990 och därefter anges i lagdekretet från 2000 utgör en förlängning av andra identiska åtgärder som fanns redan före 1986. |
| --- | --- |

(186)

I det aktuella fallet har emellertid varken de spanska myndigheterna eller de berörda parterna lämnat någon information som gör det möjligt att utom varje rimligt tvivel fastställa att de åtgärder som antagits genom lag 20/1990 och därefter anges i lagdekretet från 2000 utgör en förlängning av andra identiska åtgärder som fanns redan före 1986.

| (187) | Kommissionen måste följaktligen dra slutsatsen att de åtgärder som specifikt avser bränslesektorn utgör nytt stöd som borde ha anmälts till kommissionen innan de genomfördes. |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen måste följaktligen dra slutsatsen att de åtgärder som specifikt avser bränslesektorn utgör nytt stöd som borde ha anmälts till kommissionen innan de genomfördes.

2.   Stödets oförenlighet

| (188) | Kommissionen måste framhålla att de spanska myndigheterna har beviljat stöden i fråga i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget. I artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (44) definieras olagligt stöd som nytt stöd som införs i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget (f.d. artikel 93 i EG-fördraget). Det var olagligt att bevilja stöden eftersom de genomfördes innan kommissionen hade tagit ställning till om de var förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(188)

Kommissionen måste framhålla att de spanska myndigheterna har beviljat stöden i fråga i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget. I artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (44) definieras olagligt stöd som nytt stöd som införs i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget (f.d. artikel 93 i EG-fördraget). Det var olagligt att bevilja stöden eftersom de genomfördes innan kommissionen hade tagit ställning till om de var förenliga med den inre marknaden.

| (189) | Eftersom de åtgärder som införts i Spanien innehåller inslag av statligt stöd rör det sig om olagliga stöd i den mening som avses i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(189)

Eftersom de åtgärder som införts i Spanien innehåller inslag av statligt stöd rör det sig om olagliga stöd i den mening som avses i EUF-fördraget.

| (190) | Enligt kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (45) ska allt stöd som är olagligt i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 bedömas i enlighet med de bestämmelser och riktlinjer som gällde när stödet beviljades. |
| --- | --- |

(190)

Enligt kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (45) ska allt stöd som är olagligt i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 bedömas i enlighet med de bestämmelser och riktlinjer som gällde när stödet beviljades.

3.   Granskning av stödens förenlighet

| (191) | I artikel 107 i EUF-fördraget anges undantag från den allmänna principen om att statliga stöd är oförenliga med fördraget. Prövningen här gäller de åtgärder som föreskrivs i lagdekret 10/2000. |
| --- | --- |

(191)

I artikel 107 i EUF-fördraget anges undantag från den allmänna principen om att statliga stöd är oförenliga med fördraget. Prövningen här gäller de åtgärder som föreskrivs i lagdekret 10/2000.

| (192) | Enligt artikel 107.2 b i EUF-fördraget är stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser förenligt med den inre marknaden. Spanien har motiverat detta stöd med argumentet att det var avsett att avhjälpa skador som orsakats av en exceptionell händelse. |
| --- | --- |

(192)

Enligt artikel 107.2 b i EUF-fördraget är stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser förenligt med den inre marknaden. Spanien har motiverat detta stöd med argumentet att det var avsett att avhjälpa skador som orsakats av en exceptionell händelse.

| (193) | Enligt Spanien orsakade den oproportionerliga höjningen av priset på dieselolja störningar i den allmänna ordningen, strejker, brist på energiprodukter och livsmedel samt svårigheter för fri rörlighet för varor inom gemenskapen, vilket bör betraktas som en exceptionell händelse i den mening som avses i artikel 107.2 b i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(193)

Enligt Spanien orsakade den oproportionerliga höjningen av priset på dieselolja störningar i den allmänna ordningen, strejker, brist på energiprodukter och livsmedel samt svårigheter för fri rörlighet för varor inom gemenskapen, vilket bör betraktas som en exceptionell händelse i den mening som avses i artikel 107.2 b i EUF-fördraget.

| (194) | Vad beträffar undantagen från den allmänna princip om statliga stöds oförenlighet med den inre marknaden som fastställs i artikel 107.1 i EUF-fördraget, anser kommissionen att man måste göra en strikt tolkning av begreppet ”exceptionell händelse” i artikel 107.2 b. Som exceptionella händelser har kommissionen hittills godtagit krig, inre oroligheter och strejker samt, med vissa förbehåll och beroende på deras omfattning, större kärnkraftsolyckor eller industriella olyckor och bränder som resulterar i omfattande förluster. På grund av svårigheterna att förutse sådana händelser bedömer kommissionen om dessa stöd är förenliga genom att analysera varje enskilt fall och med beaktande av sin tidigare praxis inom detta område. Detta resonemang återkommer i punkt V.B.2 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 (46). |
| --- | --- |

(194)

Vad beträffar undantagen från den allmänna princip om statliga stöds oförenlighet med den inre marknaden som fastställs i artikel 107.1 i EUF-fördraget, anser kommissionen att man måste göra en strikt tolkning av begreppet ”exceptionell händelse” i artikel 107.2 b. Som exceptionella händelser har kommissionen hittills godtagit krig, inre oroligheter och strejker samt, med vissa förbehåll och beroende på deras omfattning, större kärnkraftsolyckor eller industriella olyckor och bränder som resulterar i omfattande förluster. På grund av svårigheterna att förutse sådana händelser bedömer kommissionen om dessa stöd är förenliga genom att analysera varje enskilt fall och med beaktande av sin tidigare praxis inom detta område. Detta resonemang återkommer i punkt V.B.2 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 (46).

| (195) | I detta fall är skälet till att stöden beviljas en ökning av bränslepriset och inte störningar i den allmänna ordningen, strejker (47) och brist på energiprodukter och livsmedel (48). Dessa omständigheter var inte orsaken till att stöden beviljades, utan uppstod som en konsekvens av ökningen av bränslepriset. |
| --- | --- |

(195)

I detta fall är skälet till att stöden beviljas en ökning av bränslepriset och inte störningar i den allmänna ordningen, strejker (47) och brist på energiprodukter och livsmedel (48). Dessa omständigheter var inte orsaken till att stöden beviljades, utan uppstod som en konsekvens av ökningen av bränslepriset.

| (196) | Kommissionen anser att de ökade bränslepriserna i varje fall inte utgör en exceptionell händelse och att dessa stöd följaktligen inte kan godtas enligt det undantag som anges i artikel 107.2 b i EUF-fördraget avseende stöd för att avhjälpa skador som orsakats av en exceptionell händelse. Det ska också tilläggas att kommissionen i ett meddelande av den 9 mars 2006 (49) om fiskerinäringen bedömde att den inte skulle kunna godkänna stöd där man tillät offentliga insatser för att kompensera för plötsligt ökade bränslepriser. |
| --- | --- |

(196)

Kommissionen anser att de ökade bränslepriserna i varje fall inte utgör en exceptionell händelse och att dessa stöd följaktligen inte kan godtas enligt det undantag som anges i artikel 107.2 b i EUF-fördraget avseende stöd för att avhjälpa skador som orsakats av en exceptionell händelse. Det ska också tilläggas att kommissionen i ett meddelande av den 9 mars 2006 (49) om fiskerinäringen bedömde att den inte skulle kunna godkänna stöd där man tillät offentliga insatser för att kompensera för plötsligt ökade bränslepriser.

| (197) | Kommissionen anser också att det inte har klargjorts att det finns något direkt samband mellan skadorna och den exceptionella händelsen, vilket krävs enligt EU-domstolens rättspraxis (50). |
| --- | --- |

(197)

Kommissionen anser också att det inte har klargjorts att det finns något direkt samband mellan skadorna och den exceptionella händelsen, vilket krävs enligt EU-domstolens rättspraxis (50).

| (198) | De undantag som föreskrivs i artikel 107.3 ska tolkas restriktivt vid granskning av stödprogram för vissa regioner eller sektorer, eller när allmänna stödprogram tillämpas i enskilda fall. De får endast beviljas om kommissionen kan fastställa att stödet är nödvändigt för att uppnå något av målen i fråga. Att enligt nämnda undantag medge stöd som inte förutsätter en sådan motprestation skulle innebära att handeln mellan medlemsstaterna påverkas och att konkurrensen snedvrids, vilket inte kan motiveras med hänsyn till gemenskapsintresset, och skulle följaktligen ge otillbörliga fördelar för aktörer i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

(198)

De undantag som föreskrivs i artikel 107.3 ska tolkas restriktivt vid granskning av stödprogram för vissa regioner eller sektorer, eller när allmänna stödprogram tillämpas i enskilda fall. De får endast beviljas om kommissionen kan fastställa att stödet är nödvändigt för att uppnå något av målen i fråga. Att enligt nämnda undantag medge stöd som inte förutsätter en sådan motprestation skulle innebära att handeln mellan medlemsstaterna påverkas och att konkurrensen snedvrids, vilket inte kan motiveras med hänsyn till gemenskapsintresset, och skulle följaktligen ge otillbörliga fördelar för aktörer i vissa medlemsstater.

| (199) | Kommissionen anser att stöden i fråga inte är avsedda att främja den ekonomiska utvecklingen i en region där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning i enlighet med artikel 107.3 a. De är inte heller avsedda att främja genomförandet av ett viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i medlemsstatens ekonomi i enlighet med artikel 107.3 b. Stöden är inte heller avsedda att främja kultur eller bevara kulturarvet i enlighet med artikel 107.3 d. |
| --- | --- |

(199)

Kommissionen anser att stöden i fråga inte är avsedda att främja den ekonomiska utvecklingen i en region där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning i enlighet med artikel 107.3 a. De är inte heller avsedda att främja genomförandet av ett viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i medlemsstatens ekonomi i enlighet med artikel 107.3 b. Stöden är inte heller avsedda att främja kultur eller bevara kulturarvet i enlighet med artikel 107.3 d.

| (200) | I artikel 107.3 c fastställs emellertid att stöd kan anses förenligt med den inre marknaden om det är avsett att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, förutsatt att det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. För att kunna omfattas av det undantag som avses i nämnda punkt måste stöden bidra till utvecklingen av sektorn i fråga. |
| --- | --- |

(200)

I artikel 107.3 c fastställs emellertid att stöd kan anses förenligt med den inre marknaden om det är avsett att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, förutsatt att det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. För att kunna omfattas av det undantag som avses i nämnda punkt måste stöden bidra till utvecklingen av sektorn i fråga.

| (201) | De åtgärder som föreskrivs i artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000 har funnits sedan 2000. På gemenskapsnivå har det aldrig förekommit några riktlinjer eller konkreta regler för beviljande av statligt stöd till jordbrukskooperativ, som i princip behandlas som alla andra företag (51). |
| --- | --- |

(201)

De åtgärder som föreskrivs i artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000 har funnits sedan 2000. På gemenskapsnivå har det aldrig förekommit några riktlinjer eller konkreta regler för beviljande av statligt stöd till jordbrukskooperativ, som i princip behandlas som alla andra företag (51).

| (202) | Här gäller det emellertid att se till jordbrukskooperativens rättsliga och ekonomiska art, parallellt med EU:s regelverk för jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

(202)

Här gäller det emellertid att se till jordbrukskooperativens rättsliga och ekonomiska art, parallellt med EU:s regelverk för jordbrukssektorn.

| (203) | Enligt Internationell kooperativ allians (IKA) är ett kooperativ en fristående förening med personer som frivilligt gått samman för att förverkliga och tillgodose sina gemensamma ekonomiska, sociala och kulturella strävanden och behov, genom ett företag med kollektivt ägande och demokratisk medlemskontroll (52). Olika principer ger kooperativet en ömsesidig eller kooperativ karaktär (53), t.ex. principen ”en person–en röst” eller exklusivitetsprincipen. Regelverket för kooperativ kännetecknas av olika begränsningar, bl.a. när det gäller ekonomisk förvaltning och ersättning till medlemmarna. |
| --- | --- |

(203)

Enligt Internationell kooperativ allians (IKA) är ett kooperativ en fristående förening med personer som frivilligt gått samman för att förverkliga och tillgodose sina gemensamma ekonomiska, sociala och kulturella strävanden och behov, genom ett företag med kollektivt ägande och demokratisk medlemskontroll (52). Olika principer ger kooperativet en ömsesidig eller kooperativ karaktär (53), t.ex. principen ”en person–en röst” eller exklusivitetsprincipen. Regelverket för kooperativ kännetecknas av olika begränsningar, bl.a. när det gäller ekonomisk förvaltning och ersättning till medlemmarna.

| (204) | I punkt 3.2.6 i kommissionens meddelande om främjande av kooperativa föreningar i Europa konstateras att några medlemsstater anser att de begränsningar som gäller för kooperativt kapital berättigar till särbehandling i taxeringshänseende. Men det fastställs att man här bör följa principen om att skydd eller förmåner som erbjuds en viss slags organisation bör stå i proportion till rättsliga begränsningar, socialt mervärde eller begränsningar som är inneboende i den organisationsformen och de bör inte leda till illojal konkurrens. |
| --- | --- |

(204)

I punkt 3.2.6 i kommissionens meddelande om främjande av kooperativa föreningar i Europa konstateras att några medlemsstater anser att de begränsningar som gäller för kooperativt kapital berättigar till särbehandling i taxeringshänseende. Men det fastställs att man här bör följa principen om att skydd eller förmåner som erbjuds en viss slags organisation bör stå i proportion till rättsliga begränsningar, socialt mervärde eller begränsningar som är inneboende i den organisationsformen och de bör inte leda till illojal konkurrens.

| (205) | Som kommissionen tidigare har konstaterat fastställs i artikel 107.3 c att stöd kan anses förenligt med den inre marknaden om det är avsett att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, förutsatt att det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(205)

Som kommissionen tidigare har konstaterat fastställs i artikel 107.3 c att stöd kan anses förenligt med den inre marknaden om det är avsett att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, förutsatt att det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (206) | Kommissionen konstaterar också att bedömningen av förenligheten enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget grundas på en strävan att finna en balans mellan å ena sidan stödets fördelar för att uppnå ett mål av gemensamt intresse och å andra sidan snedvridningen av konkurrensen och handeln. Kommissionen ska därför först och främst analysera om stödet avser situationer där marknaden inte ger effektiva ekonomiska resultat eller om syftet är andra sociala mål eller likvärdighetsmål. Därefter ska kommissionen pröva om stödet utgör en lämplig åtgärd för att komma till rätta med en marknadsbrist. Slutligen ska kommissionen fastställa om stödet är proportionerligt i förhållande till genomförandet av det föreslagna målet. |
| --- | --- |

(206)

Kommissionen konstaterar också att bedömningen av förenligheten enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget grundas på en strävan att finna en balans mellan å ena sidan stödets fördelar för att uppnå ett mål av gemensamt intresse och å andra sidan snedvridningen av konkurrensen och handeln. Kommissionen ska därför först och främst analysera om stödet avser situationer där marknaden inte ger effektiva ekonomiska resultat eller om syftet är andra sociala mål eller likvärdighetsmål. Därefter ska kommissionen pröva om stödet utgör en lämplig åtgärd för att komma till rätta med en marknadsbrist. Slutligen ska kommissionen fastställa om stödet är proportionerligt i förhållande till genomförandet av det föreslagna målet.

| (207) | När det gäller jordbrukssektorn återfinns principen om ekonomisk utveckling i artikel 42 i EUF-fördraget, där det föreskrivs att bestämmelserna i kapitlet om konkurrensregler ska tillämpas på produktion av och handel med jordbruksprodukter endast i den mån rådet, med hänsyn till målsättningen i artikel 39 i EUF-fördraget beslutar detta. |
| --- | --- |

(207)

När det gäller jordbrukssektorn återfinns principen om ekonomisk utveckling i artikel 42 i EUF-fördraget, där det föreskrivs att bestämmelserna i kapitlet om konkurrensregler ska tillämpas på produktion av och handel med jordbruksprodukter endast i den mån rådet, med hänsyn till målsättningen i artikel 39 i EUF-fördraget beslutar detta.

| (208) | I artikel 39 i EUF-fördraget fastställs att den gemensamma jordbrukspolitiken bl.a. ska ha som mål att höja produktiviteten inom jordbruket genom att främja tekniska framsteg och genom att trygga en rationell utveckling av jordbruksproduktionen och ett optimalt utnyttjande av produktionsfaktorerna samt på så sätt tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard. Det konstateras också att vid utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken ska hänsyn tas till jordbruksnäringens särskilda karaktär som är en följd av jordbrukets sociala struktur och av strukturella och naturbetingade olikheter mellan olika jordbruksregioner, nödvändigheten av att gradvis genomföra lämpliga anpassningsåtgärder och det faktum att jordbruket i medlemsstaterna utgör en sektor som är nära förbunden med ekonomin i dess helhet. |
| --- | --- |

(208)

I artikel 39 i EUF-fördraget fastställs att den gemensamma jordbrukspolitiken bl.a. ska ha som mål att höja produktiviteten inom jordbruket genom att främja tekniska framsteg och genom att trygga en rationell utveckling av jordbruksproduktionen och ett optimalt utnyttjande av produktionsfaktorerna samt på så sätt tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard. Det konstateras också att vid utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken ska hänsyn tas till jordbruksnäringens särskilda karaktär som är en följd av jordbrukets sociala struktur och av strukturella och naturbetingade olikheter mellan olika jordbruksregioner, nödvändigheten av att gradvis genomföra lämpliga anpassningsåtgärder och det faktum att jordbruket i medlemsstaterna utgör en sektor som är nära förbunden med ekonomin i dess helhet.

| (209) | Av dessa artiklar framgår att konkurrenspolitiken ska utformas så att hänsyn tas till dessa mål i EUF-fördraget. Dessa mål är av mycket stark social och ekonomisk karaktär och garanteras till stor del av jordbrukskooperativen, som spelar en nyckelroll för ekonomin i allmänhet och landsbygden i synnerhet när det gäller att skapa arbetstillfällen och utveckla den ekonomiska strukturen i sina respektive regioner (54). |
| --- | --- |

(209)

Av dessa artiklar framgår att konkurrenspolitiken ska utformas så att hänsyn tas till dessa mål i EUF-fördraget. Dessa mål är av mycket stark social och ekonomisk karaktär och garanteras till stor del av jordbrukskooperativen, som spelar en nyckelroll för ekonomin i allmänhet och landsbygden i synnerhet när det gäller att skapa arbetstillfällen och utveckla den ekonomiska strukturen i sina respektive regioner (54).

| (210) | Kommissionen medger att jordbrukskooperativen uppfyller målen i artikel 39 i EUF-fördraget och att de därför främjar jordbrukets utveckling. Eftersom jordbruket utgör en sektor som är nära förbunden med ekonomin i dess helhet i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 39.2 c i EUF-fördraget, måste man också dra slutsatsen att jordbrukskooperativen främjar utvecklingen i regionerna där de finns samt att deras verksamhet och fortlevnad är av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(210)

Kommissionen medger att jordbrukskooperativen uppfyller målen i artikel 39 i EUF-fördraget och att de därför främjar jordbrukets utveckling. Eftersom jordbruket utgör en sektor som är nära förbunden med ekonomin i dess helhet i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 39.2 c i EUF-fördraget, måste man också dra slutsatsen att jordbrukskooperativen främjar utvecklingen i regionerna där de finns samt att deras verksamhet och fortlevnad är av allmänt intresse.

| (211) | Men för att stöd avsedda för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller regioner ska kunna anses vara förenliga med den inre marknaden, får de inte påverka handeln i en riktning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(211)

Men för att stöd avsedda för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller regioner ska kunna anses vara förenliga med den inre marknaden, får de inte påverka handeln i en riktning som strider mot det gemensamma intresset.

| (212) | Det gemensamma intresset har emellertid ett direkt samband med åtgärdernas proportionalitet i förhållande till det avsedda målet, som framgår av punkt 33 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag. |
| --- | --- |

(212)

Det gemensamma intresset har emellertid ett direkt samband med åtgärdernas proportionalitet i förhållande till det avsedda målet, som framgår av punkt 33 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag.

| (213) | I det aktuella fallet ska inslaget av proportionalitet i förhållande till det avsedda målet undersökas, både sett till kooperativens särskilda egenskaper, vilka anger deras särart och följer deras särskilda karaktär, dvs. i fråga om de ömsesidiga principerna, och sett till den inverkan som de riskerar att få på konkurrensen på grund av bl.a. kooperativens storlek. |
| --- | --- |

(213)

I det aktuella fallet ska inslaget av proportionalitet i förhållande till det avsedda målet undersökas, både sett till kooperativens särskilda egenskaper, vilka anger deras särart och följer deras särskilda karaktär, dvs. i fråga om de ömsesidiga principerna, och sett till den inverkan som de riskerar att få på konkurrensen på grund av bl.a. kooperativens storlek.

| (214) | Alla eventuellt undantag till förmån för jordbrukskooperativen när det gäller politiken för statligt stöd ska därför främja verksamhet och åtgärder som har ett direkt samband med deras ömsesidiga principer. Undantagen ska också begränsas till verksamhet mellan kooperativet och dess medlemmar, dvs. till den verksamhet där de ömsesidiga principerna fyller sitt syfte. I brist på dessa villkor bör de ha en begränsad inverkan på konkurrensen. |
| --- | --- |

(214)

Alla eventuellt undantag till förmån för jordbrukskooperativen när det gäller politiken för statligt stöd ska därför främja verksamhet och åtgärder som har ett direkt samband med deras ömsesidiga principer. Undantagen ska också begränsas till verksamhet mellan kooperativet och dess medlemmar, dvs. till den verksamhet där de ömsesidiga principerna fyller sitt syfte. I brist på dessa villkor bör de ha en begränsad inverkan på konkurrensen.

| (215) | Genom de stöd som föreskrivs i artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000 fastslås att jordbrukskooperativen undantagsvis ska bibehålla sin status som särskilt skyddade kooperativ även om de ökar transaktionsvolymen för leverans av dieselolja B till tredje man över 50 % samt att det ska införas ett undantag till kravet att inrätta en särskild enhet med egen juridisk personlighet som omfattas av det allmänna skattesystemet för leverans av dieselolja B till tredje man över 50 %. Dessa stöd strider därmed mot de särdrag som gäller för särskilt skyddade kooperativ, enligt den definition som har fastställts av de spanska myndigheterna. |
| --- | --- |

(215)

Genom de stöd som föreskrivs i artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000 fastslås att jordbrukskooperativen undantagsvis ska bibehålla sin status som särskilt skyddade kooperativ även om de ökar transaktionsvolymen för leverans av dieselolja B till tredje man över 50 % samt att det ska införas ett undantag till kravet att inrätta en särskild enhet med egen juridisk personlighet som omfattas av det allmänna skattesystemet för leverans av dieselolja B till tredje man över 50 %. Dessa stöd strider därmed mot de särdrag som gäller för särskilt skyddade kooperativ, enligt den definition som har fastställts av de spanska myndigheterna.

| (216) | Det rör sig alltså om åtgärder som endast gäller utomkooperativa transaktioner och som avser verksamhet som inte har ett direkt samband med ömsesidiga principer och som inte är begränsade till verksamhet mellan kooperativet och dess medlemmar. Med hänsyn till detta kan kommissionen inte fastslå att stödet avser situationer där marknaden inte ger effektiva ekonomiska resultat eller har andra sociala mål eller likvärdighetsmål som syfte. |
| --- | --- |

(216)

Det rör sig alltså om åtgärder som endast gäller utomkooperativa transaktioner och som avser verksamhet som inte har ett direkt samband med ömsesidiga principer och som inte är begränsade till verksamhet mellan kooperativet och dess medlemmar. Med hänsyn till detta kan kommissionen inte fastslå att stödet avser situationer där marknaden inte ger effektiva ekonomiska resultat eller har andra sociala mål eller likvärdighetsmål som syfte.

| (217) | Eftersom det rör sig om åtgärder som endast gäller utomkooperativa transaktioner och som därmed avser verksamhet som inte har ett direkt samband med ömsesidiga principer och som inte är begränsad till verksamhet mellan kooperativet och dess medlemmar, anser kommissionen att stöden inte uppfyller ovannämnda förenlighetskriterier. |
| --- | --- |

(217)

Eftersom det rör sig om åtgärder som endast gäller utomkooperativa transaktioner och som därmed avser verksamhet som inte har ett direkt samband med ömsesidiga principer och som inte är begränsad till verksamhet mellan kooperativet och dess medlemmar, anser kommissionen att stöden inte uppfyller ovannämnda förenlighetskriterier.

| (218) | Detta beslut avser de båda granskade stödordningarna och ska genomföras utan dröjsmål, särskilt vad beträffar återkravet av alla de individuella stöd som beviljats på grundval av dessa. Kommissionen konstaterar dessutom att ett beslut om stödordningar inte hindrar att individuella stöd kan betraktas som helt eller delvis förenliga med den gemensamma marknaden av skäl som har med det specifika fallet att göra (t.ex. därför att beviljandet av ett individuellt stöd omfattas av reglerna om stöd av mindre betydelse, ett framtida beslut från kommissionen eller en undantagsförordning). |
| --- | --- |

(218)

Detta beslut avser de båda granskade stödordningarna och ska genomföras utan dröjsmål, särskilt vad beträffar återkravet av alla de individuella stöd som beviljats på grundval av dessa. Kommissionen konstaterar dessutom att ett beslut om stödordningar inte hindrar att individuella stöd kan betraktas som helt eller delvis förenliga med den gemensamma marknaden av skäl som har med det specifika fallet att göra (t.ex. därför att beviljandet av ett individuellt stöd omfattas av reglerna om stöd av mindre betydelse, ett framtida beslut från kommissionen eller en undantagsförordning).

4.   Slutsats utifrån gällande bestämmelser

| (219) | Det statliga stödet till förmån för jordbrukskooperativen i form av skattemässiga fördelar är i princip att betrakta som ett driftstöd som är i strid med punkt 32 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag samt med gemenskapsreglerna. |
| --- | --- |

(219)

Det statliga stödet till förmån för jordbrukskooperativen i form av skattemässiga fördelar är i princip att betrakta som ett driftstöd som är i strid med punkt 32 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag samt med gemenskapsreglerna.

| (220) | Begreppet ”driftstöd” har tillämpats för jordbrukssektorn i kommissionens praxis redan före 2000 och har sedan tagits upp i punkt 3.5 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn (55) och därefter i punkt 15 gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013. Enligt dessa regler ska en stödåtgärd innehålla en stimulansfaktor eller kräva en motprestation från mottagaren för att anses förenlig med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(220)

Begreppet ”driftstöd” har tillämpats för jordbrukssektorn i kommissionens praxis redan före 2000 och har sedan tagits upp i punkt 3.5 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn (55) och därefter i punkt 15 gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013. Enligt dessa regler ska en stödåtgärd innehålla en stimulansfaktor eller kräva en motprestation från mottagaren för att anses förenlig med den gemensamma marknaden.

| (221) | De aktuella stöden består av en sänkning av skattesatserna som inte utgör någon stimulansfaktor eller kräver en motprestation från mottagaren. Det har därför inte kunnat visas att stöden är förenliga med konkurrensreglerna. Av detta följer att det undantag från principen om förbud mot stöd som föreskrivs i artikel 107.3 c inte är tillämpligt och att det rör sig om stöd som är oförenligt med EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(221)

De aktuella stöden består av en sänkning av skattesatserna som inte utgör någon stimulansfaktor eller kräver en motprestation från mottagaren. Det har därför inte kunnat visas att stöden är förenliga med konkurrensreglerna. Av detta följer att det undantag från principen om förbud mot stöd som föreskrivs i artikel 107.3 c inte är tillämpligt och att det rör sig om stöd som är oförenligt med EUF-fördraget.

VIII.   ÅTERKRAV

| (222) | Det statliga stöd som Spanien har genomfört till förmån för jordbrukskooperativen genom artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000 kan inte omfattas av det undantag från principen om förbud mot stöd som föreskrivs i artikel 107.3 c och utgör därmed statligt stöd som är oförenligt med EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(222)

Det statliga stöd som Spanien har genomfört till förmån för jordbrukskooperativen genom artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000 kan inte omfattas av det undantag från principen om förbud mot stöd som föreskrivs i artikel 107.3 c och utgör därmed statligt stöd som är oförenligt med EUF-fördraget.

| (223) | I artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 fastställs att om stödet är oförenligt med den inre marknaden ska kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren. Återbetalningen är nödvändig för att återställa den situation som rådde tidigare genom att undanröja de ekonomiska fördelar som mottagaren av det olagliga stödet otillbörligen har åtnjutit sedan den dag då detta stöd beviljades. |
| --- | --- |

(223)

I artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 fastställs att om stödet är oförenligt med den inre marknaden ska kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren. Återbetalningen är nödvändig för att återställa den situation som rådde tidigare genom att undanröja de ekonomiska fördelar som mottagaren av det olagliga stödet otillbörligen har åtnjutit sedan den dag då detta stöd beviljades.

| (224) | I artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 anges emellertid följande: ”Kommissionen ska inte återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten.” I förevarande fall är det lämpligt att granska om någon allmän princip i gemenskapsrätten, såsom principen om berättigade förväntningar, eventuellt är tillämplig och därigenom hindrar återkrav av det olagliga och oförenliga stödet från mottagarna. Enligt fast rättspraxis avser principen om skydd för berättigade förväntningar att säkerställa förutsebarheten rörande de situationer och rättsförhållanden som omfattas av gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

(224)

I artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 anges emellertid följande: ”Kommissionen ska inte återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten.” I förevarande fall är det lämpligt att granska om någon allmän princip i gemenskapsrätten, såsom principen om berättigade förväntningar, eventuellt är tillämplig och därigenom hindrar återkrav av det olagliga och oförenliga stödet från mottagarna. Enligt fast rättspraxis avser principen om skydd för berättigade förväntningar att säkerställa förutsebarheten rörande de situationer och rättsförhållanden som omfattas av gemenskapsrätten.

| (225) | Men enligt domstolens rättspraxis kan principen om berättigade förväntningar göras gällande i förhållande till gemenskapsrättsliga bestämmelser endast i den utsträckning som unionen själv tidigare har skapat en situation som kan ge upphov till en berättigad förväntning (56). Domstolen har vid upprepade tillfällen slagit fast att rätten att åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar omfattar varje rättssökande hos vilken en gemenskapsinstitution har väckt grundade förhoppningar. Vidare kan ingen göra gällande ett åsidosättande av denna princip i avsaknad av tydliga försäkringar från gemenskapsadministrationen (57). Rätten att åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar omfattar därför varje rättssökande hos vilken en gemenskapsinstitution har väckt grundade förhoppningar på grundval av de tydliga försäkringar som denna institution har lämnat. |
| --- | --- |

(225)

Men enligt domstolens rättspraxis kan principen om berättigade förväntningar göras gällande i förhållande till gemenskapsrättsliga bestämmelser endast i den utsträckning som unionen själv tidigare har skapat en situation som kan ge upphov till en berättigad förväntning (56). Domstolen har vid upprepade tillfällen slagit fast att rätten att åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar omfattar varje rättssökande hos vilken en gemenskapsinstitution har väckt grundade förhoppningar. Vidare kan ingen göra gällande ett åsidosättande av denna princip i avsaknad av tydliga försäkringar från gemenskapsadministrationen (57). Rätten att åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar omfattar därför varje rättssökande hos vilken en gemenskapsinstitution har väckt grundade förhoppningar på grundval av de tydliga försäkringar som denna institution har lämnat.

| (226) | I det aktuella fallet förekommer det inget inslag som kan anses ha utgjort en tydlig försäkran till mottagarna av de omtvistade stöden att dessa stöd var lagliga. Här ska det inledningsvis påpekas att stöden har genomförts utan att invänta kommissionens slutgiltiga beslut i den mening som avses i artikel 108.3 i EUF-fördraget. EU-domstolen (58) har för övrigt vid ett flertal tillfällen konstaterat att ”med hänsyn till att den kontroll av statliga stöd som kommissionen utövar med stöd av artikel 93 i fördraget [nu artikel 108 i EUF-fördraget] är av tvingande karaktär, i princip inte kan ha berättigade förväntningar på att stödet är rättsenligt, såvida det inte har beviljats i enlighet med förfarandet i nämnda artikel, dels om att en omdömesgill ekonomisk aktör normalt sett ska kunna avgöra om detta förfarande har följts”. EU-domstolen har här också preciserat att ”en medlemsstat, vars myndigheter har beviljat stöd i strid med förfarandereglerna i artikel 88 EG [nu artikel 108 i EUF-fördraget] – i syfte att undandra sig skyldigheten att vidta nödvändiga åtgärder för att verkställa ett beslut av kommissionen, genom vilket staten åläggs att återkräva stödet – [kan inte] åberopa att stödmottagarna har berättigade förväntningar. Att medge en sådan möjlighet skulle nämligen innebära att bestämmelserna i artiklarna 87 EG och 88 EG [nu artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget] fråntas all ändamålsenlig verkan, eftersom de nationella myndigheterna på så sätt skulle kunna stödja sig på sitt eget rättsstridiga beteende för att frånta de beslut som kommissionen har antagit i enlighet med dessa bestämmelser i fördraget all verkan” (59). |
| --- | --- |

(226)

I det aktuella fallet förekommer det inget inslag som kan anses ha utgjort en tydlig försäkran till mottagarna av de omtvistade stöden att dessa stöd var lagliga. Här ska det inledningsvis påpekas att stöden har genomförts utan att invänta kommissionens slutgiltiga beslut i den mening som avses i artikel 108.3 i EUF-fördraget. EU-domstolen (58) har för övrigt vid ett flertal tillfällen konstaterat att ”med hänsyn till att den kontroll av statliga stöd som kommissionen utövar med stöd av artikel 93 i fördraget [nu artikel 108 i EUF-fördraget] är av tvingande karaktär, i princip inte kan ha berättigade förväntningar på att stödet är rättsenligt, såvida det inte har beviljats i enlighet med förfarandet i nämnda artikel, dels om att en omdömesgill ekonomisk aktör normalt sett ska kunna avgöra om detta förfarande har följts”. EU-domstolen har här också preciserat att ”en medlemsstat, vars myndigheter har beviljat stöd i strid med förfarandereglerna i artikel 88 EG [nu artikel 108 i EUF-fördraget] – i syfte att undandra sig skyldigheten att vidta nödvändiga åtgärder för att verkställa ett beslut av kommissionen, genom vilket staten åläggs att återkräva stödet – [kan inte] åberopa att stödmottagarna har berättigade förväntningar. Att medge en sådan möjlighet skulle nämligen innebära att bestämmelserna i artiklarna 87 EG och 88 EG [nu artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget] fråntas all ändamålsenlig verkan, eftersom de nationella myndigheterna på så sätt skulle kunna stödja sig på sitt eget rättsstridiga beteende för att frånta de beslut som kommissionen har antagit i enlighet med dessa bestämmelser i fördraget all verkan” (59).

| (227) | Att kommissionen har fattat ett beslut där det fastslås att de omtvistade stöden inte har utgjort något statligt stöd (60) men det ännu inte definitivt har fastslagits om detta ska kunna överklagas, och att detta beslut därefter har ogiltigförklarats av förstainstansrätten kan inte väcka en berättigad förväntan hos mottagarna. Enligt fast rättspraxis har EU-domstolen slagit fast att den omständigheten att kommissionen inledningsvis hade beslutat att inte göra några invändningar mot de omtvistade stöden inte kan anses väcka berättigade förväntningar hos stödmottagaren, eftersom detta beslut hade bestritts inom fristen för talan vid domstol och därefter hade ogiltigförklarats av domstolen (61). Följaktligen gäller att ”[s]å länge kommissionen inte har fattat något beslut om godkännande och till och med så länge fristen för att väcka talan mot detta beslut inte har löpt ut, kan mottagaren inte vara säker på att det planerade stödet är lagenligt och endast denna lagenlighet kan ge upphov till en berättigad förväntning hos mottagaren” (62). I det aktuella fallet konstaterades det i kommissionens beslut 2003/293/EG att åtgärderna inte ansågs utgöra något statligt stöd, men talan väcktes sedan inom den fastställda tidsfristen och det kan därför enligt ovannämnda rättspraxis inte utgöra något definitivt beslut som kan väcka berättigade förväntningar hos dem som berörs av beslutet. |
| --- | --- |

(227)

Att kommissionen har fattat ett beslut där det fastslås att de omtvistade stöden inte har utgjort något statligt stöd (60) men det ännu inte definitivt har fastslagits om detta ska kunna överklagas, och att detta beslut därefter har ogiltigförklarats av förstainstansrätten kan inte väcka en berättigad förväntan hos mottagarna. Enligt fast rättspraxis har EU-domstolen slagit fast att den omständigheten att kommissionen inledningsvis hade beslutat att inte göra några invändningar mot de omtvistade stöden inte kan anses väcka berättigade förväntningar hos stödmottagaren, eftersom detta beslut hade bestritts inom fristen för talan vid domstol och därefter hade ogiltigförklarats av domstolen (61). Följaktligen gäller att ”[s]å länge kommissionen inte har fattat något beslut om godkännande och till och med så länge fristen för att väcka talan mot detta beslut inte har löpt ut, kan mottagaren inte vara säker på att det planerade stödet är lagenligt och endast denna lagenlighet kan ge upphov till en berättigad förväntning hos mottagaren” (62). I det aktuella fallet konstaterades det i kommissionens beslut 2003/293/EG att åtgärderna inte ansågs utgöra något statligt stöd, men talan väcktes sedan inom den fastställda tidsfristen och det kan därför enligt ovannämnda rättspraxis inte utgöra något definitivt beslut som kan väcka berättigade förväntningar hos dem som berörs av beslutet.

| (228) | Eftersom det inte föreligger några omständigheter som kan ha väckt en berättigad förväntning, begär kommissionen att det omtvistade stödet ska återkrävas. |
| --- | --- |

(228)

Eftersom det inte föreligger några omständigheter som kan ha väckt en berättigad förväntning, begär kommissionen att det omtvistade stödet ska återkrävas.

| (229) | Detta beslut avser de granskade stödåtgärderna och ska genomföras omgående, särskilt vad beträffar återkravet av alla de individuella stöd som beviljats på grundval av dessa stödundantag, med undantag för stöd som har beviljats för särskilda projekt och som när det beviljades uppfyllde samtliga villkor i förordningen om stöd av mindre betydelse (63), eller samtliga villkor för ett tillämpligt undantag eller i en stödordning som godkänts av kommissionen. |
| --- | --- |

(229)

Detta beslut avser de granskade stödåtgärderna och ska genomföras omgående, särskilt vad beträffar återkravet av alla de individuella stöd som beviljats på grundval av dessa stödundantag, med undantag för stöd som har beviljats för särskilda projekt och som när det beviljades uppfyllde samtliga villkor i förordningen om stöd av mindre betydelse (63), eller samtliga villkor för ett tillämpligt undantag eller i en stödordning som godkänts av kommissionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 2 är det statliga stöd som Spanien har genomfört till förmån för jordbrukskooperativ genom artikel 1 i det kungliga lagdekretet 10/2000 oförenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

Artikel 2

Åtgärderna i artikel 1 ska inte betraktas som statligt stöd om de uppfyller villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse.

Artikel 3

1.   Spanien ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagarna återkräva det stöd som avses i artikel 1, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 2.

2.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till stödmottagarnas förfogande till den dag det har återbetalats.

3.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (64).

4.   Återkravet ska ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

Artikel 4

1.   Återkravet av det stöd som avses i artikel 1 ska vara omedelbart och effektivt.

2.   Spanien ska se till att detta beslut genomförs inom fyra månader från dagen för delgivningen av beslutet.

Artikel 5

1.   Spanien ska inom två månader från delgivningen av detta beslut förse kommissionen med följande upplysningar:

| a) | En förteckning över de stödmottagare som har tagit emot stöd inom ramen för den stödordning som avses i artikel 1 och det totala stödbelopp som var och en av dessa har mottagit. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över de stödmottagare som har tagit emot stöd inom ramen för den stödordning som avses i artikel 1 och det totala stödbelopp som var och en av dessa har mottagit.

| b) | Det totala belopp (kapital och ränta) som ska återkrävas från stödmottagarna. |
| --- | --- |

b)

Det totala belopp (kapital och ränta) som ska återkrävas från stödmottagarna.

| c) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa beslutet. |
| --- | --- |

c)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa beslutet.

| d) | Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

d)

Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Spanien ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 1 har slutförts.

Efter den tidsfrist på två månader som avses i punkt 1 ska Spanien på kommissionens begäran lämna en rapport om de åtgärder som redan har vidtagits och som planeras för att följa detta beslut. Rapporten ska också innehålla detaljerade uppgifter om de stöd- och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagarna.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut bör hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget.

1

(2)  EGT C 172, 16.6.2001, s. 2.

2

(3)  EUT L 111, 6.5.2003, s. 24.

3

(4)  EUT C 171, 19.7.2003, s. 34.

4

(5)  Mål T-146/03, Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de Madrid och Federación Catalana de Estaciones de Servicio mot kommissionen, REG 2003, s. II-98.

5

Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de Madrid och Federación Catalana de Estaciones de Servicio

kommissionen

(6)  BOE 241, 7.10.2000, s. 34614.

6

(7)  Det rör sig om åtgärder för ändring av lag 37/1992 som ingår i det kungliga lagdekretet 10/2000 samt skattemässiga åtgärder som föreskrivs i dekretet av den 29 november 2000 från finansministeriet om tillämpning av ett kompensationsindex för foder inköpt från tredje man på vissa djurhållningsverksamheter som omfattas av systemet för objektiv beräkning. Det handlar även om sänkning av nettoavkastningen inom systemet för objektiv beräkning av inkomstskatt för fysiska personer (IRPF) för jordbruks- och djurhållningsföretag, sänkning av procenttalet för att fastställa kvartalsavgifterna inom det förenklade systemet för moms på viss jordbruksverksamhet samt den skattemässiga åtgärd som består av en höjning av procenttalet för svårmotiverade utgifter inom ramen för IRPF. I sitt beslut hade kommissionen konstaterat att dessa åtgärder inte utgjorde statligt stöd.

7

(8)  Det rör sig om statligt stöd som Spanien har genomfört till förmån för innehavare av jordbruksföretag i form av subventionering av lån och garantier som föreskrivs i ett beslut från jordbruksministeriet av den 15 november 2000 om offentliggörande av ett godkännande från ministerrådet av den 10 november 2000, samt den förlängning till åren 2000 och 2001 av skattelättnader som är tillämpliga inom IRPF vid överlåtelse av vissa markegendomar och jordbruksföretag som föreskrivs i sjunde övergångsbestämmelsen i lag 14/2000. I sitt beslut har kommissionen fastslagit att dessa åtgärder inte är förenliga med EUF-fördraget.

8

(9)  BOE 241, 7.10.2000, s. 34614.

9

(10)  BOE 170, 17.7.1999, s. 27027.

10

(11)  BOE 304, 20.12.1990, s. 37970.

11

(12)  BOE 241, 8.10.1998, s. 33517.

12

(13)  Kooperativen är skyldiga att inrätta denna reservfond enligt artikel 55 i lag 27/1999. Fonden bildas i första hand av den kooperativa vinsten och den utomkooperativa avkastningen. Ett liknande krav gäller för kapitalbolag, som enligt artikel 214 i den spanska aktiebolagslagen 1564/1989 ska avsätta motsvarande 10 % av räkenskapsårets vinst till en reservfond fram till dess att denna reserv motsvarar minst 20 % av bolagskapitalet (BOE, 27.12.1989).

13

(14)  Kooperativen är skyldiga att inrätta denna fond enligt artikel 56 i lag 27/1999.

14

(15)  EGT C 384, 10.12.1998, s. 3.

15

(16)  BOE 188, 7.8.1986, s. 27907.

16

(17)  BOE 58, 9.3.1970, s. 3820.

17

(18)  BOE 308, 24.12.1992, s. 43867.

18

(19)  BOE 295, 10.12.1998, s. 40730.

19

(20)  BOE 310, 28.12.1995, s. 37072.

20

(21)  EGT C 384, 10.12.1998, s. 3. Se även dom av den 24 juli 2003 i mål C-280/00, Altmark, REG 2003, s. I-7747.

21

Altmark

(22)  KOM(2004) 18 slutlig, av den 23 februari 2004.

22

(23)  Mål C-303/88, Italien mot kommissionen, REG 1991, s. I-1433, skäl 11, mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen, REG 2002, s. I-4397, skäl 24, och mål C-126/01, GEMO, REG 2003, s. I-13769, skäl 24.

23

Italien

kommissionen

Frankrike

kommissionen

GEMO

(24)  Förstainstansrättens dom av den 27 januari 1998 i mål T-67/94, Ladbroke Racing mot kommissionen, REG 1998, s II-1, och domstolens dom av den 29 april 2004 i mål C-159/01, Nederländerna mot kommissionen, REG 2004, s. I-4461.

24

Ladbroke Racing

kommissionen

Nederländerna

kommissionen

(25)  Dom av den 17 september 1980 i mål 730/79, Philip Morris Holland BV mot kommissionen, REG 1980, s. 2671, skäl 11.

25

Philip Morris Holland BV

kommissionen

(26)  Källa: Eurostat.

26

(27)  Dom av den 15 juni 2006 i de förenade målen C-393/04 och C-41/05, Air Liquide Industries Belgium, REG 2006, s. I-05293.

27

Air Liquide Industries Belgium

(28)  Förstainstansrättens dom av den 12 december 2006 i mål T-146/03, Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid, Federación Catalana de Estaciones de Servicio mot kommissionen, REG 2003, s. II-98.

28

Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid, Federación Catalana de Estaciones de Servicio

kommissionen

(29)  Det omfattar de fördelar som nämns ovan i skäl 20 första strecksatsen, med undantag för skattelättnaden på 20 %, som endast gäller för transaktioner med kooperativets medlemmar och som därför inte behandlas i detta beslut.

29

(30)  Förstainstansrättens dom av den 13 september 2006, mål T-210/02, British Aggregates Association, REG 2006, s. II-2789.

30

British Aggregates Association

(31)  Domstolens dom av den 10 januari 2006 i mål C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze, REG 2006, s. II-289.

31

Cassa di Risparmio di Firenze

(32)  Dom av den 6 september 2006 i mål C-88/03, Portugal mot kommissionen, REG 2006, s. I-07115, skäl 54, och dom av den 29 april 2004 i mål C-308/01, GIL Insurance m.fl., REG 2004, s. I-04777, skäl 68.

32

Portugal

kommissionen

GIL Insurance m.fl

(33)  Se skäl 20 i detta beslut samt artiklarna 33.1 och 34.1 i lag 20/1990 av den 19 december 1990 om skattesystemet för kooperativ.

33

(34)  Se skäl 20 i detta beslut.

34

(35)  Artikel 33.4 a i lag 20/1990 av den 19 december 1990 om skattesystemet för kooperativ.

35

(36)  Artikel 33.4 b i lag 20/1990 av den 19 december 1990 om skattesystemet för kooperativ.

36

(37)  Se skälen 135–154 i detta beslut om upprättandet av dessa fördelar.

37

(38)  När det gäller begreppet ”fördel”, se skälen 135–154 i detta beslut.

38

(39)  Dom av den 6 september 2006 i mål C-88/03, Portugal mot kommissionen, REG 2006, s. I-7115, skälen 80–81.

39

Portugal

kommissionen

(40)  Dom av den 6 mars 2002 i de förenade målen T-127/99, T-129/99 och T-148/99, Diputación Foral de Álava m.fl. mot kommission, REG 2002, s. II-01275, skäl 250.

40

Diputación Foral de Álava m.fl.

kommission

(41)  Dom av den 6 september 2006 i mål C-88/03, Azorerna – Republiken Portugal mot kommissionen, REG 2006, s. I-7115.

41

Azorerna – Republiken Portugal

kommissionen

(42)  Se skäl 65–85 i detta beslut.

42

(43)  Se fotnot 41.

43

(44)  ”Nytt stöd” definieras som allt stöd, det vill säga stödordningar och individuellt stöd, som inte är befintligt stöd, inbegripet ändringar av befintligt stöd (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1).

44

(45)  EGT C 119, 22.5.2002, s. 22.

45

(46)  EUT C 319, 27.12.2006, s. 1, punkterna 89–94.

46

(47)  Kommissionens beslut 96/148/EG av den 26 juli 1995 (EGT L 34, 13.2.1996, s. 38).

47

(48)  Kommissionens beslut av den 29 juli 1999, SG(99) D/5879.

48

(49)  KOM(2006) 103 slutlig, av den 9 mars 2006, punkt 3.1.2, och KOM(2008) 384 slutlig, av den 13 juni 2008, punkt 6.3.

49

(50)  Förstainstansrättens dom i mål T-268/06, Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE mot kommissionen, REG 2008, s. II-1091, punkterna 51 och 52.

50

Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE

kommissionen

(51)  Frånsett den hänvisning till förenande i producentgrupper som görs i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 och artikel 9 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter, som också behandlar förenande i producentgrupper.

51

(52)  Oberoende icke-statlig sammanslutning som organiserar, företräder och hjälper kooperativ världen över. IKA grundades i London 1895 och har 224 medlemmar i 87 olika länder inom alla olika näringsgrenar. http://www.ica.coop.

52

(53)  Cooperatives in Enterprise Europe. Samrådsdokument från kommissionen av den 7 december 2001.

53

Cooperatives in Enterprise Europe

(54)  I punkt 4 i kommissionens meddelande om främjande av kooperativa föreningar i Europa påpekas att kooperativen har stor betydelse för jordbrukssektorn: ”De olika bidrag som kooperativen lämnar till Europas ekonomi gör dem till en viktig del i strävan att uppnå Lissabonmålen: kooperativ är i själva verket ett utmärkt exempel på en typ av företag som kan uppnå näringslivspolitiska och socialpolitiska mål samtidigt. Förutom den näringslivspolitiska aspekten är kooperativ viktiga när det gäller jordbrukets ekonomi och utvecklingen av ekonomiskt eftersatta regioner, samtidigt som deras struktur är idealisk för att öka sysselsättningen och den sociala sammanhållningen.”

54

(55)  EGT C 28, 1.2.2000, s. 2.

55

(56)  Förstainstansrättens dom av den 12 september 2007, mål T-348/03, Koninklijke Friesland Foods NV, REG 2007, s. II-101.

56

Koninklijke Friesland Foods NV

(57)  Dom av den 24 november 2005 i mål C-506/03, Tyskland mot kommissionen, (ännu ej offentliggjord i Rättsfallssamlingen) punkt 58 samt dom av den 22 juni 2006 i de förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, REG 2006, s. I-5479.

57

Tyskland

kommissionen

Belgien och Forum 187 ASBL

kommissionen

(58)  Dom av den 20 september 1990 i mål C-5/89, kommissionen mot Tyskland, REG 1990, s. I-3437, av den 14 januari 1997 i mål C-169/95, Spanien mot kommissionen, REG 1997, s. I-135, av den 20 mars 1997 i mål C-24/95, Alcan Deutschland, REG 1997, s. I-1591, och av den 11 november 2004 i de förenade målen C-183/02 och C-187/02, Daewoo Electronics Manufacturing España SA och Territorio Histórico de Álava, Diputación Foral de Álava mot kommissionen, REG 2004, s. I-10609.

58

kommissionen

Tyskland

Spanien

kommissionen

Alcan Deutschland

Daewoo Electronics Manufacturing España SA och Territorio Histórico de Álava, Diputación Foral de Álava

kommissionen

(59)  Dom av den 1 april 2004 i mål C-99/02, kommissionen mot Italien, REG 2004, s. I-3353, skäl 21, där det bl.a. hänvisas till ovannämnda dom av den 20 september 1990 i mål C-5/89.

59

kommissionen

Italien

(60)  Kommissionens ovannämnda beslut 2003/293/EG.

60

(61)  Se fotnot 58.

61

(62)  Dom av den 29 april 2004 i mål C-91/01, kommissionen mot Italien, REG 2004, s. I-4355.

62

kommissionen

Italien

(63)  Kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse (EUT L 379, 28.12,2006, s. 5).

63

(64)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

64

---

| 4.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 235/26

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 24 mars 2010

om det statliga stöd C 4/03 (f.d. NN 102/02) som Italien har genomfört till förmån för WAM SpA

[delgivet med nr K(2010) 1711]

(Endast den italienska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2010/474/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

med beaktande av det beslut (2) genom vilket kommissionen beslutade att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vad gäller stöd C4/03 (f.d. NN 102/02),

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 26 juli 1999 tog kommissionen emot ett klagomål mot WAM Engineering Ltd. I klagomålet hävdades att WAM SpA hade beviljats olagligt stöd från Italien. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 26 juli 1999 tog kommissionen emot ett klagomål mot WAM Engineering Ltd. I klagomålet hävdades att WAM SpA hade beviljats olagligt stöd från Italien.

| (2) | En begäran om upplysningar skickades till de italienska myndigheterna genom skrivelser av den 5 augusti 1999 och den 10 september 1999. Klaganden lämnade ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 2 september 1999. Genom en skrivelse av den 13 december 1999 vidarebefordrade kommissionen till klaganden de italienska myndigheternas svar, som lämnats genom en skrivelse av den 11 oktober 1999, och upplyste om att den hade för avsikt att genomföra en formell granskning. |
| --- | --- |

(2)

En begäran om upplysningar skickades till de italienska myndigheterna genom skrivelser av den 5 augusti 1999 och den 10 september 1999. Klaganden lämnade ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 2 september 1999. Genom en skrivelse av den 13 december 1999 vidarebefordrade kommissionen till klaganden de italienska myndigheternas svar, som lämnats genom en skrivelse av den 11 oktober 1999, och upplyste om att den hade för avsikt att genomföra en formell granskning.

| (3) | Samtidigt pågick en undersökning av nationella stödordningar för utländska direktinvesteringar (foreign direct investment, FDI) utanför EU, som förväntades leda till ett meddelande från kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Samtidigt pågick en undersökning av nationella stödordningar för utländska direktinvesteringar (foreign direct investment, FDI) utanför EU, som förväntades leda till ett meddelande från kommissionen.

| (4) | Genom en skrivelse av den 18 december 2001 begärde kommissionen ytterligare upplysningar från Italien till följd av nya krav från klaganden (två påminnelser riktades till kommissionen genom skrivelser av den 31 mars 2000 och av den 11 oktober 2000) och då kommissionen uppskjutit undersökningen av utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 18 december 2001 begärde kommissionen ytterligare upplysningar från Italien till följd av nya krav från klaganden (två påminnelser riktades till kommissionen genom skrivelser av den 31 mars 2000 och av den 11 oktober 2000) och då kommissionen uppskjutit undersökningen av utländska direktinvesteringar.

| (5) | Mot bakgrund av upplysningarna i skrivelserna av den 20 februari 2002 och den 27 mars 2002 ställdes ytterligare frågor till de italienska myndigheterna genom en skrivelse av den 12 april 2002. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av upplysningarna i skrivelserna av den 20 februari 2002 och den 27 mars 2002 ställdes ytterligare frågor till de italienska myndigheterna genom en skrivelse av den 12 april 2002.

| (6) | De italienska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 21 maj 2002. Genom en skrivelse av den 5 juni 2002 underrättade kommissionen de italienska myndigheterna om att den ansåg att de upplysningar som lämnats var ofullständiga och begärde att de, inom tjugo arbetsdagar från det att begäran mottagits, skulle komplettera upplysningarna och lämna ytterligare klargöranden. |
| --- | --- |

(6)

De italienska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 21 maj 2002. Genom en skrivelse av den 5 juni 2002 underrättade kommissionen de italienska myndigheterna om att den ansåg att de upplysningar som lämnats var ofullständiga och begärde att de, inom tjugo arbetsdagar från det att begäran mottagits, skulle komplettera upplysningarna och lämna ytterligare klargöranden.

| (7) | Eftersom inget svar lämnades, trots att de italienska myndigheterna genom en skrivelse av den 25 juni 2002 hade ansökt om en förlängning av tidsfristen till den 31 juli 2002, antog kommissionen den 26 september 2002 ett föreläggande om att lämna upplysningar i enlighet med artikel 10.3 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (3) (nedan kallad förordning (EG) nr 659/1999). Under tiden överfördes ärendet till registret över icke-anmälda stöd under nummer NN102/2002. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom inget svar lämnades, trots att de italienska myndigheterna genom en skrivelse av den 25 juni 2002 hade ansökt om en förlängning av tidsfristen till den 31 juli 2002, antog kommissionen den 26 september 2002 ett föreläggande om att lämna upplysningar i enlighet med artikel 10.3 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (3) (nedan kallad förordning (EG) nr 659/1999). Under tiden överfördes ärendet till registret över icke-anmälda stöd under nummer NN102/2002.

| (8) | Genom skrivelser av den 26 juni 2002 och av den 4 oktober 2002 informerades klaganden om ärendets utveckling. Genom en skrivelse av den 31 oktober 2002 begärde klaganden att få veta vilket resultat föreläggandet hade gett. |
| --- | --- |

(8)

Genom skrivelser av den 26 juni 2002 och av den 4 oktober 2002 informerades klaganden om ärendets utveckling. Genom en skrivelse av den 31 oktober 2002 begärde klaganden att få veta vilket resultat föreläggandet hade gett.

| (9) | De italienska myndigheterna lämnade de begärda upplysningarna genom en skrivelse av den 16 oktober 2002 och lämnade kompletterande upplysningar genom en skrivelse av den 24 oktober 2002. |
| --- | --- |

(9)

De italienska myndigheterna lämnade de begärda upplysningarna genom en skrivelse av den 16 oktober 2002 och lämnade kompletterande upplysningar genom en skrivelse av den 24 oktober 2002.

| (10) | Kommissionen underrättade Italien genom en skrivelse av den 24 januari 2003 om att den hade beslutat att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, nu artikel 108.2 i EUF-fördraget, för stödet i fråga (4). |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen underrättade Italien genom en skrivelse av den 24 januari 2003 om att den hade beslutat att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, nu artikel 108.2 i EUF-fördraget, för stödet i fråga (4).

| (11) | Genom en skrivelse av den 29 januari 2003 underrättades klaganden om att förfarandet hade inletts. |
| --- | --- |

(11)

Genom en skrivelse av den 29 januari 2003 underrättades klaganden om att förfarandet hade inletts.

| (12) | Genom en skrivelse av den 10 februari 2003 riktade klaganden en påminnelse till kommissionen, då denne ännu inte hade tagit emot ovannämnda skrivelse. |
| --- | --- |

(12)

Genom en skrivelse av den 10 februari 2003 riktade klaganden en påminnelse till kommissionen, då denne ännu inte hade tagit emot ovannämnda skrivelse.

| (13) | Efter det att de italienska myndigheterna underrättats om att förfarandet hade inletts sände WAM SpA omedelbart en skrivelse till kommissionen (skrivelse av den 10 februari 2003). |
| --- | --- |

(13)

Efter det att de italienska myndigheterna underrättats om att förfarandet hade inletts sände WAM SpA omedelbart en skrivelse till kommissionen (skrivelse av den 10 februari 2003).

| (14) | Genom en skrivelse av den 27 februari 2003 begärde Italien en förlängning av den 15 dagar långa tidsfristen för att lägga fram synpunkter på konfidentialitet till den 7 mars 2003 i enlighet med kommissionens beslut. |
| --- | --- |

(14)

Genom en skrivelse av den 27 februari 2003 begärde Italien en förlängning av den 15 dagar långa tidsfristen för att lägga fram synpunkter på konfidentialitet till den 7 mars 2003 i enlighet med kommissionens beslut.

| (15) | Genom en skrivelse av den 10 mars 2003 bad Italien att kommissionen inte skulle offentliggöra beslutet, eftersom stödmottagaren var villig att återbetala stödet, vilket också WAM SpA själv bekräftade genom en skrivelse av den 13 mars 2003, som sändes direkt till kommissionen. |
| --- | --- |

(15)

Genom en skrivelse av den 10 mars 2003 bad Italien att kommissionen inte skulle offentliggöra beslutet, eftersom stödmottagaren var villig att återbetala stödet, vilket också WAM SpA själv bekräftade genom en skrivelse av den 13 mars 2003, som sändes direkt till kommissionen.

| (16) | Genom en skrivelse av den 18 mars 2003 påpekade kommissionen att ett slutligt beslut krävdes för att undvika ett offentliggörande, under förutsättning att ett bevis lämnades på att man hade återbetalat de två stöden plus ränta, vilken hade beräknats på ett för kommissionen godtagbart sätt. |
| --- | --- |

(16)

Genom en skrivelse av den 18 mars 2003 påpekade kommissionen att ett slutligt beslut krävdes för att undvika ett offentliggörande, under förutsättning att ett bevis lämnades på att man hade återbetalat de två stöden plus ränta, vilken hade beräknats på ett för kommissionen godtagbart sätt.

| (17) | Då det belopp som de italienska myndigheterna föreslog genom en skrivelse av den 13 maj 2003 var betydligt lägre än kommissionens första beräkning av stödets bidragsekvivalent, som gjordes på grundval av de upplysningar som fanns tillgängliga vid den tidpunkt då förfarandet inleddes, informerade kommissionen Italien genom en skrivelse av den 22 maj 2003 att offentliggörandet skulle göras inom kort då det föreslagna beloppet för återbetalning inte uppfyllde kriterierna. |
| --- | --- |

(17)

Då det belopp som de italienska myndigheterna föreslog genom en skrivelse av den 13 maj 2003 var betydligt lägre än kommissionens första beräkning av stödets bidragsekvivalent, som gjordes på grundval av de upplysningar som fanns tillgängliga vid den tidpunkt då förfarandet inleddes, informerade kommissionen Italien genom en skrivelse av den 22 maj 2003 att offentliggörandet skulle göras inom kort då det föreslagna beloppet för återbetalning inte uppfyllde kriterierna.

| (18) | Genom skrivelse en av den 13 juni 2003 begärde klaganden upplysningar om offentliggörandet av beslutet. Kommissionen svarade genom en skrivelse av den 18 juni 2003. Samma dag sändes också ett e-postmeddelande till klaganden för att denne omgående skulle få veta att beslutet just hade offentliggjorts. |
| --- | --- |

(18)

Genom skrivelse en av den 13 juni 2003 begärde klaganden upplysningar om offentliggörandet av beslutet. Kommissionen svarade genom en skrivelse av den 18 juni 2003. Samma dag sändes också ett e-postmeddelande till klaganden för att denne omgående skulle få veta att beslutet just hade offentliggjorts.

| (19) | Genom en skrivelse av den 1 juli 2003, som också sändes via fax samma dag, begärde WAM SpA tillgång till hela akten, vilket kommissionen avslog genom en skrivelse av den 14 juli 2003. |
| --- | --- |

(19)

Genom en skrivelse av den 1 juli 2003, som också sändes via fax samma dag, begärde WAM SpA tillgång till hela akten, vilket kommissionen avslog genom en skrivelse av den 14 juli 2003.

| (20) | Genom en skrivelse av den 20 juni 2003 svarade WAM SpA direkt på kommissionens tillkännagivande till Italien om att den hade offentliggjort beslutet. Kommissionen svarade genom en skrivelse av den 11 juli 2003. |
| --- | --- |

(20)

Genom en skrivelse av den 20 juni 2003 svarade WAM SpA direkt på kommissionens tillkännagivande till Italien om att den hade offentliggjort beslutet. Kommissionen svarade genom en skrivelse av den 11 juli 2003.

| (21) | Genom en skrivelse av den 27 juni 2003 upplyste klaganden att denne hade för avsikt att begära ersättning för sina förluster från WAM SpA, om kommissionens slutliga beslut blev negativt, och begärde att bli underrättad om förfarandets utveckling. |
| --- | --- |

(21)

Genom en skrivelse av den 27 juni 2003 upplyste klaganden att denne hade för avsikt att begära ersättning för sina förluster från WAM SpA, om kommissionens slutliga beslut blev negativt, och begärde att bli underrättad om förfarandets utveckling.

| (22) | Genom en skrivelse av den 4 juli 2003 meddelade klaganden, Morton Machine Company Limited, att WAM SpA kallat den inför rätta i en italiensk domstol för att i sin tur begära ersättning, och frågade om kommissionen kunde få företaget att dra tillbaka stämningsansökan. |
| --- | --- |

(22)

Genom en skrivelse av den 4 juli 2003 meddelade klaganden, Morton Machine Company Limited, att WAM SpA kallat den inför rätta i en italiensk domstol för att i sin tur begära ersättning, och frågade om kommissionen kunde få företaget att dra tillbaka stämningsansökan.

| (23) | Genom en skrivelse av den 10 juli 2003 besvarade kommissionen de båda ovannämnda skrivelserna från Morton Machines Company. |
| --- | --- |

(23)

Genom en skrivelse av den 10 juli 2003 besvarade kommissionen de båda ovannämnda skrivelserna från Morton Machines Company.

| (24) | Genom en skrivelse av den 16 juli 2003 lämnades synpunkter från berörda tredje parter, som man hade begärt skulle behandlas konfidentiellt. |
| --- | --- |

(24)

Genom en skrivelse av den 16 juli 2003 lämnades synpunkter från berörda tredje parter, som man hade begärt skulle behandlas konfidentiellt.

| (25) | Den 23 juli 2003 hölls ett möte mellan kommissionen och de italienska myndigheterna. Inför detta möte hade den italienska regeringen lämnat vissa upplysningar genom en skrivelse av den 22 juli 2003, som registrerades den 25 juli 2003, och därefter tog kommissionen emot vissa kompletterande upplysningar genom en skrivelse av den 8 augusti 2003 direkt från premiärministerns kontor (avdelningen för samordning av EU-politik). |
| --- | --- |

(25)

Den 23 juli 2003 hölls ett möte mellan kommissionen och de italienska myndigheterna. Inför detta möte hade den italienska regeringen lämnat vissa upplysningar genom en skrivelse av den 22 juli 2003, som registrerades den 25 juli 2003, och därefter tog kommissionen emot vissa kompletterande upplysningar genom en skrivelse av den 8 augusti 2003 direkt från premiärministerns kontor (avdelningen för samordning av EU-politik).

| (26) | Genom en skrivelse av den 21 augusti 2003 frågade Morton Machine Company Limited om ett slutligt beslut redan hade antagits och begärde att bli underrättad om situationen. Kommissionen svarade genom en skrivelse av den 28 augusti 2003. |
| --- | --- |

(26)

Genom en skrivelse av den 21 augusti 2003 frågade Morton Machine Company Limited om ett slutligt beslut redan hade antagits och begärde att bli underrättad om situationen. Kommissionen svarade genom en skrivelse av den 28 augusti 2003.

| (27) | Genom en skrivelse av den 19 september 2003 sände Italien kommissionen sina synpunkter på beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(27)

Genom en skrivelse av den 19 september 2003 sände Italien kommissionen sina synpunkter på beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet.

| (28) | Genom en skrivelse av den 3 november 2003 sände Italien sina kommentarer på synpunkterna från berörda parter. |
| --- | --- |

(28)

Genom en skrivelse av den 3 november 2003 sände Italien sina kommentarer på synpunkterna från berörda parter.

| (29) | Som svar på WAM SpA:s ansökan om ersättning av den 30 juli 2003 bekräftade generalsekretariatet beslutet att avslå begäran om tillgång till akten genom en skrivelse av den 16 september 2003. |
| --- | --- |

(29)

Som svar på WAM SpA:s ansökan om ersättning av den 30 juli 2003 bekräftade generalsekretariatet beslutet att avslå begäran om tillgång till akten genom en skrivelse av den 16 september 2003.

| (30) | Genom en skrivelse av den 14 januari 2004 lämnade Italien de upplysningar som inte fanns med i svaret av den 19 september 2003. |
| --- | --- |

(30)

Genom en skrivelse av den 14 januari 2004 lämnade Italien de upplysningar som inte fanns med i svaret av den 19 september 2003.

| (31) | Den 19 maj 2004 antog kommissionen ett beslut i enlighet med artikel 7.3 och 7.5 i förordning (EG) nr 659/1999 (5). |
| --- | --- |

(31)

Den 19 maj 2004 antog kommissionen ett beslut i enlighet med artikel 7.3 och 7.5 i förordning (EG) nr 659/1999 (5).

| (32) | Både WAM SpA och Italien överklagade kommissionens beslut av den 19 maj 2004 inför förstainstansrätten. Förstainstansrätten, som hade beslutat att förena målen, avgav sin dom den 6 september 2006 och ogiltigförklarade kommissionens beslut på grund av att den inte hade lämnat tillräckliga bevis för att stödet kunde påverka handeln och konkurrensen på EU-marknaden, med tanke på omständigheterna i ärendet. (6) |
| --- | --- |

(32)

Både WAM SpA och Italien överklagade kommissionens beslut av den 19 maj 2004 inför förstainstansrätten. Förstainstansrätten, som hade beslutat att förena målen, avgav sin dom den 6 september 2006 och ogiltigförklarade kommissionens beslut på grund av att den inte hade lämnat tillräckliga bevis för att stödet kunde påverka handeln och konkurrensen på EU-marknaden, med tanke på omständigheterna i ärendet. (6)

| (33) | Kommissionen överklagade förstainstansrättens dom. Den 30 april 2009 ogillade EU-domstolen kommissionens överklagande. (7) |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen överklagade förstainstansrättens dom. Den 30 april 2009 ogillade EU-domstolen kommissionens överklagande. (7)

II.   BESKRIVNING AV STÖDET

| (34) | WAM SpA är ett företag enligt italiensk rättsordning med registrerat säte i Cavezzo i Italien. Under den berörda perioden 1995–2000 var det aktivt inom marknaden för produktion och saluföring av skruvtransportörer och matare, dammuppsamlare och ventiler för industrianläggningar. Det finns många EU-producenter på marknaden. Särskilt på marknaden för dammuppsamlare hade WAM SpA ett antal större EU-konkurrenter med avancerad teknik och en välutvecklad kommersiell struktur (8). |
| --- | --- |

(34)

WAM SpA är ett företag enligt italiensk rättsordning med registrerat säte i Cavezzo i Italien. Under den berörda perioden 1995–2000 var det aktivt inom marknaden för produktion och saluföring av skruvtransportörer och matare, dammuppsamlare och ventiler för industrianläggningar. Det finns många EU-producenter på marknaden. Särskilt på marknaden för dammuppsamlare hade WAM SpA ett antal större EU-konkurrenter med avancerad teknik och en välutvecklad kommersiell struktur (8).

| (35) | När det gäller WAM:s närvaro på den italienska marknaden uppgick företagets andel på marknaden för skruvtransportörer för cement till 60 procent 1991, 50 procent 2000 och 55 procent 2003. På marknaden för dammuppsamlare uppgick företagets marknadsandel till 40 procent 1991 och ökade till 50 procent 2000 och till 60 procent 2003 (9). |
| --- | --- |

(35)

När det gäller WAM:s närvaro på den italienska marknaden uppgick företagets andel på marknaden för skruvtransportörer för cement till 60 procent 1991, 50 procent 2000 och 55 procent 2003. På marknaden för dammuppsamlare uppgick företagets marknadsandel till 40 procent 1991 och ökade till 50 procent 2000 och till 60 procent 2003 (9).

| (36) | Från 1997 och framåt expanderade WAM SpA till andra EU-marknader, särskilt i västra Tyskland och Frankrike. År 2000 hade företaget en marknadsandel för skruvtransportörer för cement på 70 procent i Frankrike och Tyskland och 60 procent i Storbritannien, medan de motsvarande siffrorna för cylindriska dammuppsamlare var 50 procent i Frankrike, 20 procent i Tyskland och 10 procent i Storbritannien (10). |
| --- | --- |

(36)

Från 1997 och framåt expanderade WAM SpA till andra EU-marknader, särskilt i västra Tyskland och Frankrike. År 2000 hade företaget en marknadsandel för skruvtransportörer för cement på 70 procent i Frankrike och Tyskland och 60 procent i Storbritannien, medan de motsvarande siffrorna för cylindriska dammuppsamlare var 50 procent i Frankrike, 20 procent i Tyskland och 10 procent i Storbritannien (10).

| (37) | År 1994 inrättades ett japanskt dotterbolag, WAM Japan. Företagets verksamhet inriktades på saluföring av två produkter som tillverkades i Italien och vars transportkostnader var förhållandevis låga, dvs. dammuppsamlare och ventiler. År 1995 inrättades ett kinesiskt dotterbolag, som först drevs som ett samriskföretag med en lokal partner, och från 1998 som ett helägt dotterbolag till WAM SpA (11). |
| --- | --- |

(37)

År 1994 inrättades ett japanskt dotterbolag, WAM Japan. Företagets verksamhet inriktades på saluföring av två produkter som tillverkades i Italien och vars transportkostnader var förhållandevis låga, dvs. dammuppsamlare och ventiler. År 1995 inrättades ett kinesiskt dotterbolag, som först drevs som ett samriskföretag med en lokal partner, och från 1998 som ett helägt dotterbolag till WAM SpA (11).

| (38) | Under perioden i fråga innehade WAM SpA även 84 procent av aktierna i ”WAM Engineering Ltd”, ett företag enligt brittisk rättsordning med registrerat säte i Tewkesbury i Storbritannien. Det marknadssegment som WAM Engineering Ltd var aktivt inom var utformning, tillverkning och försäljning av industriell blandningsutrustning som framför allt används inom livsmedels-, kemikalie-, läkemedels- och miljöindustrin. |
| --- | --- |

(38)

Under perioden i fråga innehade WAM SpA även 84 procent av aktierna i ”WAM Engineering Ltd”, ett företag enligt brittisk rättsordning med registrerat säte i Tewkesbury i Storbritannien. Det marknadssegment som WAM Engineering Ltd var aktivt inom var utformning, tillverkning och försäljning av industriell blandningsutrustning som framför allt används inom livsmedels-, kemikalie-, läkemedels- och miljöindustrin.

| (39) | Klaganden hävdade, genom att hänvisa till WAM Engineerings prispolitik i Storbritannien, att WAM kunde erbjuda samma produkter (industriell blandningsutrustning) som klaganden tillverkade och saluförde, till ungefär en tredjedel av klagandens priser. Enligt klaganden kunde man till detta pris knappt köpa råmaterial för att tillverka maskinerna, och enligt klagandens åsikt berodde det låga priset på stödet från den italienska regeringen, särskilt i enlighet med lag nr 394/81. |
| --- | --- |

(39)

Klaganden hävdade, genom att hänvisa till WAM Engineerings prispolitik i Storbritannien, att WAM kunde erbjuda samma produkter (industriell blandningsutrustning) som klaganden tillverkade och saluförde, till ungefär en tredjedel av klagandens priser. Enligt klaganden kunde man till detta pris knappt köpa råmaterial för att tillverka maskinerna, och enligt klagandens åsikt berodde det låga priset på stödet från den italienska regeringen, särskilt i enlighet med lag nr 394/81.

| (40) | Enligt klaganden beviljades WAM Engineering Ltd finansiellt stöd för program för etablering på marknader i länder utanför EU i enlighet med lag nr 394/81. Enligt uppgifterna ska lag nr 394/81 särskilt stödja italienska företag som vill etablera ett dotterbolag utomlands, såsom representationskontor, butiker och lagerlokaler. |
| --- | --- |

(40)

Enligt klaganden beviljades WAM Engineering Ltd finansiellt stöd för program för etablering på marknader i länder utanför EU i enlighet med lag nr 394/81. Enligt uppgifterna ska lag nr 394/81 särskilt stödja italienska företag som vill etablera ett dotterbolag utomlands, såsom representationskontor, butiker och lagerlokaler.

| (41) | De italienska myndigheterna bekräftade att stödet beviljats i form av ett räntesubventionerat lån på 2 281 450 000 italienska lire (ungefär 1,18 miljoner euro) till WAM under 1995 för projekt i Japan, Sydkorea och Taiwan. Men enligt de italienska myndigheterna beviljades stödmottagaren endast ett räntesubventionerat lån på 1 358 505 421 italienska lire (ungefär 0,7 miljoner euro), eftersom de planerade projekten i Korea och Taiwan inte genomfördes på grund av den ekonomiska krisen i dessa länder. |
| --- | --- |

(41)

De italienska myndigheterna bekräftade att stödet beviljats i form av ett räntesubventionerat lån på 2 281 450 000 italienska lire (ungefär 1,18 miljoner euro) till WAM under 1995 för projekt i Japan, Sydkorea och Taiwan. Men enligt de italienska myndigheterna beviljades stödmottagaren endast ett räntesubventionerat lån på 1 358 505 421 italienska lire (ungefär 0,7 miljoner euro), eftersom de planerade projekten i Korea och Taiwan inte genomfördes på grund av den ekonomiska krisen i dessa länder.

| (42) | Det räntesubventionerade lånet täckte 85 procent av de stödberättigande kostnaderna. Räntesubventionen kunde uppgå till 60 procent av referensräntan. Lånet skulle amorteras linjärt i lika stora avbetalningar varje halvår under fem år, och räntan betalas på den resterande skulden. En amorteringsfri period på två år var planerad. |
| --- | --- |

(42)

Det räntesubventionerade lånet täckte 85 procent av de stödberättigande kostnaderna. Räntesubventionen kunde uppgå till 60 procent av referensräntan. Lånet skulle amorteras linjärt i lika stora avbetalningar varje halvår under fem år, och räntan betalas på den resterande skulden. En amorteringsfri period på två år var planerad.

| (43) | Den lägre räntesatsen för det berörda lånet (4,4 procent) beräknades med hänvisning till en marknadsränta på 11 procent. Mot bakgrund av ovanstående och på grundval av de upplysningar som fanns tillgängliga vid den tidpunkt när förfarandet inleddes fastställdes stödnivån till 16,38 procent, vilket motsvarar en bruttobidragsekvivalent på 222,523 miljoner italienska lire (ungefär 115 000 euro). |
| --- | --- |

(43)

Den lägre räntesatsen för det berörda lånet (4,4 procent) beräknades med hänvisning till en marknadsränta på 11 procent. Mot bakgrund av ovanstående och på grundval av de upplysningar som fanns tillgängliga vid den tidpunkt när förfarandet inleddes fastställdes stödnivån till 16,38 procent, vilket motsvarar en bruttobidragsekvivalent på 222,523 miljoner italienska lire (ungefär 115 000 euro).

| (44) | De stödberättigande kostnaderna för detta stöd har delats in i två kategorier: kostnader relaterade till en permanent struktur utomlands och för främjande av handel. Följande kostnader (uttryckt i miljoner italienska lire) beaktades:






  (miljoner italienska lire) |
| --- | --- |
| STÖDBERÄTTIGANDE KOSTNADER | BEVILJAT LÅN |
| PERMANENTA STRUKTURER |
| Hyra, försäkring, faciliteter | 122,56 |
| Driftskostnader (särskilt personal, kontorsmöbler, utrustning för permanenta strukturer) | 556,94 |
| Varuprover/modeller | 38,23 |
| Konsulttjänster | 29,43 |
| Delsumma 1 | 747,18 |
| FRÄMJANDE AV HANDELN |
| Varulager | 456,28 |
| Marknadsundersökningar | 40,95 |
| Mässor och utställningar | 12,19 |
| Reklam | 94,39 |
| Affärsresor | 7,52 |
| Delsumma 2 | 611,33 |
| Totalt | 1 358,51 |

(44)

De stödberättigande kostnaderna för detta stöd har delats in i två kategorier: kostnader relaterade till en permanent struktur utomlands och för främjande av handel. Följande kostnader (uttryckt i miljoner italienska lire) beaktades:

(miljoner italienska lire)

STÖDBERÄTTIGANDE KOSTNADER

BEVILJAT LÅN

PERMANENTA STRUKTURER

Hyra, försäkring, faciliteter

122,56

Driftskostnader (särskilt personal, kontorsmöbler, utrustning för permanenta strukturer)

556,94

Varuprover/modeller

38,23

Konsulttjänster

29,43

Delsumma 1

747,18

FRÄMJANDE AV HANDELN

Varulager

456,28

Marknadsundersökningar

40,95

Mässor och utställningar

12,19

Reklam

94,39

Affärsresor

7,52

Delsumma 2

611,33

Totalt

1 358,51

| (45) | Genom en skrivelse av den 21 maj 2002 framhöll de italienska myndigheterna dessutom i sitt svar på en begäran om upplysningar från kommissionen att WAM SpA den 9 november 2000 genom samma ordning hade beviljats ett annat räntesubventionerat lån på 1 940 579 808 italienska lire (ungefär 1 miljon euro). |
| --- | --- |

(45)

Genom en skrivelse av den 21 maj 2002 framhöll de italienska myndigheterna dessutom i sitt svar på en begäran om upplysningar från kommissionen att WAM SpA den 9 november 2000 genom samma ordning hade beviljats ett annat räntesubventionerat lån på 1 940 579 808 italienska lire (ungefär 1 miljon euro).

| (46) | Vid den tidpunkt när förfarandet inleddes hade inte kommissionen kännedom om några andra uppgifter om detta ytterligare stöd. |
| --- | --- |

(46)

Vid den tidpunkt när förfarandet inleddes hade inte kommissionen kännedom om några andra uppgifter om detta ytterligare stöd.

III.   SKÄL TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| (47) | De italienska myndigheterna framhöll i en skrivelse av den 21 maj 2002 att det stöd som WAM SpA beviljats under 1995 enligt lag nr 394/81 låg långt under tröskeln för stöd av mindre betydelse och att stödmottagaren inte hade beviljats några andra stöd av mindre betydelse under denna treårsperiod. De påpekade dessutom att stödet inte på något sätt kunde kopplas direkt till de exporterade kvantiteterna. |
| --- | --- |

(47)

De italienska myndigheterna framhöll i en skrivelse av den 21 maj 2002 att det stöd som WAM SpA beviljats under 1995 enligt lag nr 394/81 låg långt under tröskeln för stöd av mindre betydelse och att stödmottagaren inte hade beviljats några andra stöd av mindre betydelse under denna treårsperiod. De påpekade dessutom att stödet inte på något sätt kunde kopplas direkt till de exporterade kvantiteterna.

| (48) | Kommissionen påpekade att huvuddelen av de stödberättigande kostnader som man tagit hänsyn till vid beräkningen av det specifika stöd som beviljats WAM SpA under 1995, såsom hyror, försäkringar, faciliteter och driftskostnader (för personal, kontorsmöbler och utrustning) för en permanent struktur utomlands, skulle kunna bedömas som stöd för upprättande och drift av ett distributionsnät. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen påpekade att huvuddelen av de stödberättigande kostnader som man tagit hänsyn till vid beräkningen av det specifika stöd som beviljats WAM SpA under 1995, såsom hyror, försäkringar, faciliteter och driftskostnader (för personal, kontorsmöbler och utrustning) för en permanent struktur utomlands, skulle kunna bedömas som stöd för upprättande och drift av ett distributionsnät.

| (49) | Enligt kommissionen skulle kostnaderna för konsulttjänster i samband med permanenta representationer utomlands, reklam och affärsresor ha förts upp som löpande utgifter kopplade till exportverksamheten. |
| --- | --- |

(49)

Enligt kommissionen skulle kostnaderna för konsulttjänster i samband med permanenta representationer utomlands, reklam och affärsresor ha förts upp som löpande utgifter kopplade till exportverksamheten.

| (50) | I beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet förklarade kommissionen att mot bakgrund av den sista punkten i kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (12), anser kommissionen att, då riktlinjerna vid tidpunkten för beslutet ersattes av en förordning, reglerna i förordningen måste tillämpas i den utsträckning den är gynnsammare än riktlinjerna. Följaktligen konstaterade kommissionen i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet att det i princip är reglerna i kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (13) (nedan kallad förordning (EG) nr 69/2001) som ska tillämpas på stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(50)

I beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet förklarade kommissionen att mot bakgrund av den sista punkten i kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (12), anser kommissionen att, då riktlinjerna vid tidpunkten för beslutet ersattes av en förordning, reglerna i förordningen måste tillämpas i den utsträckning den är gynnsammare än riktlinjerna. Följaktligen konstaterade kommissionen i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet att det i princip är reglerna i kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (13) (nedan kallad förordning (EG) nr 69/2001) som ska tillämpas på stöd av mindre betydelse.

| (51) | Kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 gäller inte för stöd till exportrelaterade verksamheter, dvs. stöd som är direkt kopplat till exporterade kvantiteter och till upprättandet eller driften av ett distributionsnät eller till andra löpande utgifter som har samband med exportverksamhet i enlighet med artikel 1 a i förordningen. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 gäller inte för stöd till exportrelaterade verksamheter, dvs. stöd som är direkt kopplat till exporterade kvantiteter och till upprättandet eller driften av ett distributionsnät eller till andra löpande utgifter som har samband med exportverksamhet i enlighet med artikel 1 a i förordningen.

| (52) | Beträffande stödets förenlighet med regeln om stöd av mindre betydelse bör det påpekas att kommissionen i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet förklarade att gemenskapens riktlinjer om statligt stöd för små och medelstora företag från 1992 (14) (nedan kallade 1992 års riktlinjer för små och medelstora företag), som omfattade de regler om stöd av mindre betydelse som gällde vid den tidpunkt stödet beviljades, inte uttryckligen uteslöt exportstöd. Tröskeln uppgick dock endast till 50 000 ecu. |
| --- | --- |

(52)

Beträffande stödets förenlighet med regeln om stöd av mindre betydelse bör det påpekas att kommissionen i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet förklarade att gemenskapens riktlinjer om statligt stöd för små och medelstora företag från 1992 (14) (nedan kallade 1992 års riktlinjer för små och medelstora företag), som omfattade de regler om stöd av mindre betydelse som gällde vid den tidpunkt stödet beviljades, inte uttryckligen uteslöt exportstöd. Tröskeln uppgick dock endast till 50 000 ecu.

| (53) | Mot bakgrund av ovanstående ifrågasatte kommissionen i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet om det stöd som beviljades WAM SpA under 1995 enligt lag nr 394/81 kunde bedömas som förenligt med någon tillämplig regel om stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(53)

Mot bakgrund av ovanstående ifrågasatte kommissionen i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet om det stöd som beviljades WAM SpA under 1995 enligt lag nr 394/81 kunde bedömas som förenligt med någon tillämplig regel om stöd av mindre betydelse.

| (54) | Efter en preliminär undersökning hyste kommissionen dessutom allvarliga tvivel om huruvida stödet till WAM SpA kunde anses vara förenligt med någon bestämmelse i EG-fördraget (nu EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(54)

Efter en preliminär undersökning hyste kommissionen dessutom allvarliga tvivel om huruvida stödet till WAM SpA kunde anses vara förenligt med någon bestämmelse i EG-fördraget (nu EUF-fördraget).

| (55) | Vid den tidpunkt när det formella granskningsförfarandet inleddes hade kommissionen inte någon kännedom om några specifika egenskaper, som stödnivå och stödberättigande kostnader för det stöd som ”WAM-koncernen” – som de italienska myndigheterna benämner den – hade beviljats under 2000, också det i form av ett räntesubventionerat lån enligt lag nr 394/81, eftersom de italienska myndigheterna inte hade lämnat några relevanta uppgifter. |
| --- | --- |

(55)

Vid den tidpunkt när det formella granskningsförfarandet inleddes hade kommissionen inte någon kännedom om några specifika egenskaper, som stödnivå och stödberättigande kostnader för det stöd som ”WAM-koncernen” – som de italienska myndigheterna benämner den – hade beviljats under 2000, också det i form av ett räntesubventionerat lån enligt lag nr 394/81, eftersom de italienska myndigheterna inte hade lämnat några relevanta uppgifter.

| (56) | Följaktligen kunde inte kommissionen i detta skede i ärendet grundligt bedöma det specifika stödet, men den uttryckte tvivel om huruvida det kunde vara förenligt med någon av EG-fördragets (nu EUF-fördraget) relevanta bestämmelser, med tanke på att det tjänade samma syfte och hade godkänts enligt samma rättsliga grund som det stöd som hade beviljats under 1995. |
| --- | --- |

(56)

Följaktligen kunde inte kommissionen i detta skede i ärendet grundligt bedöma det specifika stödet, men den uttryckte tvivel om huruvida det kunde vara förenligt med någon av EG-fördragets (nu EUF-fördraget) relevanta bestämmelser, med tanke på att det tjänade samma syfte och hade godkänts enligt samma rättsliga grund som det stöd som hade beviljats under 1995.

| (57) | De italienska myndigheterna påpekade också i skrivelsen av den 24 oktober 2002 att inget stöd någonsin har beviljats direkt till ”WAM Engineering” och att det inte finns något sådant företag registrerat i det italienska företagsregistret. För det första påpekade kommissionen emellertid att ”WAM SpA innehade 84 procent av aktierna i WAM Engineering Ltd”. För det andra påpekade kommissionen att de italienska myndigheterna genom skrivelsen av den 11 oktober 1999 meddelade att WAM SpA under 1995 fått ett räntesubventionerat lån godkänt genom lag nr 394/81 och tillade genom en skrivelse av den 21 maj 2002 att ”WAM-koncernen” hade beviljats ett annat räntesubventionerat lån genom samma ordning den 9 november 2000. |
| --- | --- |

(57)

De italienska myndigheterna påpekade också i skrivelsen av den 24 oktober 2002 att inget stöd någonsin har beviljats direkt till ”WAM Engineering” och att det inte finns något sådant företag registrerat i det italienska företagsregistret. För det första påpekade kommissionen emellertid att ”WAM SpA innehade 84 procent av aktierna i WAM Engineering Ltd”. För det andra påpekade kommissionen att de italienska myndigheterna genom skrivelsen av den 11 oktober 1999 meddelade att WAM SpA under 1995 fått ett räntesubventionerat lån godkänt genom lag nr 394/81 och tillade genom en skrivelse av den 21 maj 2002 att ”WAM-koncernen” hade beviljats ett annat räntesubventionerat lån genom samma ordning den 9 november 2000.

IV.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (58) | En tredje part som berördes av ärendet lämnade sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet. Denne begärde att få behålla sin anonymitet. |
| --- | --- |

(58)

En tredje part som berördes av ärendet lämnade sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet. Denne begärde att få behålla sin anonymitet.

| (59) | I synpunkterna stödde den tredje parten kommissionens insatser att återupprätta lika villkor för konkurrenterna inom den berörda sektorn och framförde klagomål på att tekniska kunskaper och arbetstillfällen förlorats på grund av WAM SpA:s marknadsställning. |
| --- | --- |

(59)

I synpunkterna stödde den tredje parten kommissionens insatser att återupprätta lika villkor för konkurrenterna inom den berörda sektorn och framförde klagomål på att tekniska kunskaper och arbetstillfällen förlorats på grund av WAM SpA:s marknadsställning.

| (60) | Genom en skrivelse av den 3 november 2003 påpekade de italienska myndigheterna, som underrättats om den tredje partens synpunkter genom kommissionens skrivelse av den 25 september 2003, att dessa synpunkter enligt deras åsikt inte tillförde några nya uppgifter, eftersom de bara bekräftade vissa påståenden som bland andra klaganden redan uttryckt i ärendet. De italienska myndigheterna ansåg i synnerhet att det fanns tillräckliga bevis på att det inte finns någon koppling mellan de påstådda faktauppgifterna i ovannämnda synpunkter och finansieringen av WAM SpA genom lag nr 394/81. |
| --- | --- |

(60)

Genom en skrivelse av den 3 november 2003 påpekade de italienska myndigheterna, som underrättats om den tredje partens synpunkter genom kommissionens skrivelse av den 25 september 2003, att dessa synpunkter enligt deras åsikt inte tillförde några nya uppgifter, eftersom de bara bekräftade vissa påståenden som bland andra klaganden redan uttryckt i ärendet. De italienska myndigheterna ansåg i synnerhet att det fanns tillräckliga bevis på att det inte finns någon koppling mellan de påstådda faktauppgifterna i ovannämnda synpunkter och finansieringen av WAM SpA genom lag nr 394/81.

V.   SYNPUNKTER FRÅN DE ITALIENSKA MYNDIGHETERNA

| (61) | När det gäller lånet 1995 lämnade de italienska myndigheterna bevis på att WAM vid den tidpunkt när det första stödet beviljades och när ansökan om stöd lämnades i enlighet med de årliga räkenskaperna för 1994, uppfyllde den definition på ett medelstort företag som anges i punkt 2.2 i 1992 års riktlinjer för små och medelstora företag, då det hade 163 anställda, en årlig omsättning på 16,8 miljoner euro och en balansomslutning på 20,1 miljoner euro och ägdes av två företag som båda uppfyllde definitionen på små och medelstora företag. Däremot medger de italienska myndigheterna att WAM SpA sedan 1998 inte längre omfattades av definitionen på små och medelstora företag, och därmed inte heller då det andra stödet beviljades (2000). |
| --- | --- |

(61)

När det gäller lånet 1995 lämnade de italienska myndigheterna bevis på att WAM vid den tidpunkt när det första stödet beviljades och när ansökan om stöd lämnades i enlighet med de årliga räkenskaperna för 1994, uppfyllde den definition på ett medelstort företag som anges i punkt 2.2 i 1992 års riktlinjer för små och medelstora företag, då det hade 163 anställda, en årlig omsättning på 16,8 miljoner euro och en balansomslutning på 20,1 miljoner euro och ägdes av två företag som båda uppfyllde definitionen på små och medelstora företag. Däremot medger de italienska myndigheterna att WAM SpA sedan 1998 inte längre omfattades av definitionen på små och medelstora företag, och därmed inte heller då det andra stödet beviljades (2000).

| (62) | Inga nya väsentliga inslag har tillkommit till de upplysningar om den första stödåtgärden som kommissionen redan förfogade över när förfarandet inleddes, med undantag för det förhållande att lånet ställdes till mottagarens förfogande genom flera delbetalningar, vilket innebär att den amorteringsfria perioden kan sträcka sig från två till noll år. Det förefaller inte som om det ursprungliga avtalet innehöll några bestämmelser om översyn av räntesatsen. Stödet skulle ha betalats ut i sin helhet i april 2004. |
| --- | --- |

(62)

Inga nya väsentliga inslag har tillkommit till de upplysningar om den första stödåtgärden som kommissionen redan förfogade över när förfarandet inleddes, med undantag för det förhållande att lånet ställdes till mottagarens förfogande genom flera delbetalningar, vilket innebär att den amorteringsfria perioden kan sträcka sig från två till noll år. Det förefaller inte som om det ursprungliga avtalet innehöll några bestämmelser om översyn av räntesatsen. Stödet skulle ha betalats ut i sin helhet i april 2004.

| (63) | När det gäller lånet 2000 klargjorde de italienska myndigheterna, efter det att förfarandet inletts genom en skrivelse av den 25 juli 2003, att det totala beloppet uppgick till 3 603 574 689 italienska lire (1 861 091,01 euro) i stället för 1 940 579 808 lire (ungefär 1 miljon euro), som de tidigare uppgett genom sin skrivelse av den 21 maj 2002 och som nämndes i beslutet om att inleda förfarandet, eftersom det sistnämnda beloppet endast avsåg den del av lånet som redan hade betalats vid den tidpunkt skrivelsen skrevs, inte det totala beviljade stödbeloppet. |
| --- | --- |

(63)

När det gäller lånet 2000 klargjorde de italienska myndigheterna, efter det att förfarandet inletts genom en skrivelse av den 25 juli 2003, att det totala beloppet uppgick till 3 603 574 689 italienska lire (1 861 091,01 euro) i stället för 1 940 579 808 lire (ungefär 1 miljon euro), som de tidigare uppgett genom sin skrivelse av den 21 maj 2002 och som nämndes i beslutet om att inleda förfarandet, eftersom det sistnämnda beloppet endast avsåg den del av lånet som redan hade betalats vid den tidpunkt skrivelsen skrevs, inte det totala beviljade stödbeloppet.

| (64) | I själva verket gjordes ytterligare två delbetalningar. Den sista delbetalningen på 248 091,01 euro gjordes den 22 januari 2003. Lånevillkoren är desamma som för lånet 1995, eftersom båda godkändes enligt samma lag nr 394/81. Den 9 november 2000 beslutade man att bevilja hela lånebeloppet, och avtalet undertecknades den 20 december 2000. |
| --- | --- |

(64)

I själva verket gjordes ytterligare två delbetalningar. Den sista delbetalningen på 248 091,01 euro gjordes den 22 januari 2003. Lånevillkoren är desamma som för lånet 1995, eftersom båda godkändes enligt samma lag nr 394/81. Den 9 november 2000 beslutade man att bevilja hela lånebeloppet, och avtalet undertecknades den 20 december 2000.

| (65) | Nedan återges den tabell över stödberättigande kostnader för stödet i fråga, som den italienska regeringen bifogade skrivelsen av den 22 juli 2003.






  (tusen euro) |
| --- | --- |
| STÖDBERÄTTIGANDE KOSTNADER | BEVILJAT LÅN |
| PERMANENTA STRUKTURER |
| Hyra och möblering av lokaler, fordon | 331,27 |
| Driftskostnader (drift, varor och personal) | 973,50 |
| Varuprover/modeller | 0,87 |
| Utbildning | 25,24 |
| Konsulttjänster | 30,29 |
| Delsumma 1 | 1 361,17 |
| FRÄMJANDE AV HANDELN |
| Varulager | 353,39 |
| Mässor och utställningar | 6,37 |
| Reklam | 42,74 |
| Affärsresor | 94,84 |
| Kundernas resor till Italien | 2,59 |
| Delsumma 2 | 499,92 |
| Totalt | 1 861,09 |

(65)

Nedan återges den tabell över stödberättigande kostnader för stödet i fråga, som den italienska regeringen bifogade skrivelsen av den 22 juli 2003.

(tusen euro)

STÖDBERÄTTIGANDE KOSTNADER

BEVILJAT LÅN

PERMANENTA STRUKTURER

Hyra och möblering av lokaler, fordon

331,27

Driftskostnader (drift, varor och personal)

973,50

Varuprover/modeller

0,87

Utbildning

25,24

Konsulttjänster

30,29

Delsumma 1

1 361,17

FRÄMJANDE AV HANDELN

Varulager

353,39

Mässor och utställningar

6,37

Reklam

42,74

Affärsresor

94,84

Kundernas resor till Italien

2,59

Delsumma 2

499,92

Totalt

1 861,09

| (66) | Det framgår vidare av de dokument som bifogats skrivelsen av den 14 januari 2004 att programmet i fråga skulle ha genomförts gemensamt av WAM SpA och ”WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd”, ett lokalt företag som är helägt av WAM SpA. |
| --- | --- |

(66)

Det framgår vidare av de dokument som bifogats skrivelsen av den 14 januari 2004 att programmet i fråga skulle ha genomförts gemensamt av WAM SpA och ”WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd”, ett lokalt företag som är helägt av WAM SpA.

| (67) | Som stödberättigande kostnader räknades hyra av kontorslokaler, lager, visningslokaler och en teknisk serviceverkstad (med en total yta på 7 500 m2), köp, hyra eller hyrköp av tre fordon och personalkostnader för anställda i moderbolaget och utomlands (särskilt en försäljningschef och sex tekniker). |
| --- | --- |

(67)

Som stödberättigande kostnader räknades hyra av kontorslokaler, lager, visningslokaler och en teknisk serviceverkstad (med en total yta på 7 500 m2), köp, hyra eller hyrköp av tre fordon och personalkostnader för anställda i moderbolaget och utomlands (särskilt en försäljningschef och sex tekniker).

| (68) | Räntesatsen för det specifika lånet var 2,32 procent, dvs. 40 procent av den referensränta på 5,8 procent som gällde när stödet beviljades. Det verkar inte som om man haft planer på att ändra räntesatsen i avtalet under lånets varaktighet. Det utbetalades till mottagaren i flera delbetalningar, så den amorteringsfria perioden varierar från två till noll år. |
| --- | --- |

(68)

Räntesatsen för det specifika lånet var 2,32 procent, dvs. 40 procent av den referensränta på 5,8 procent som gällde när stödet beviljades. Det verkar inte som om man haft planer på att ändra räntesatsen i avtalet under lånets varaktighet. Det utbetalades till mottagaren i flera delbetalningar, så den amorteringsfria perioden varierar från två till noll år.

| (69) | Beträffande återbetalningen framgår det av upplysningarna från de italienska myndigheterna att den amorteringsfria tvåårsperioden löpte ut den 20 februari 2003. Under denna period betalades endast räntan på de delbetalningar av lånet som redan hade utbetalats till mottagaren. Den 20 augusti 2003 började den femåriga linjära amorteringsperioden med lika stora avbetalningar varje halvår, och med ränta som ska betalas på den resterande skulden. Den planerade amorteringen skulle därför ha avslutats den 20 februari 2008. |
| --- | --- |

(69)

Beträffande återbetalningen framgår det av upplysningarna från de italienska myndigheterna att den amorteringsfria tvåårsperioden löpte ut den 20 februari 2003. Under denna period betalades endast räntan på de delbetalningar av lånet som redan hade utbetalats till mottagaren. Den 20 augusti 2003 började den femåriga linjära amorteringsperioden med lika stora avbetalningar varje halvår, och med ränta som ska betalas på den resterande skulden. Den planerade amorteringen skulle därför ha avslutats den 20 februari 2008.

| (70) | Beträffande ändringen av räntan under amorteringsperioden framhöll de italienska myndigheterna att det faktiskt finns allmänna regler i italiensk lagstiftning som tillåter en sådan justering. |
| --- | --- |

(70)

Beträffande ändringen av räntan under amorteringsperioden framhöll de italienska myndigheterna att det faktiskt finns allmänna regler i italiensk lagstiftning som tillåter en sådan justering.

| (71) | Vad gäller båda lånen hävdade de italienska myndigheterna dessutom att kostnaden för den obligatoriska bankgarantin, som begärdes före det att lånen beviljades, måste dras av från stödbeloppet. |
| --- | --- |

(71)

Vad gäller båda lånen hävdade de italienska myndigheterna dessutom att kostnaden för den obligatoriska bankgarantin, som begärdes före det att lånen beviljades, måste dras av från stödbeloppet.

| (72) | Följande uppgifter lämnades om WAM SpA:s exportkvot inom och utom EU:








  ÅR | EXPORT INOM EU | EXPORT UTOM EU | TOTAL EXPORT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | 10 237 196 | 4 477 951 | 14 715 147 |
| 1996 | 9 338 640 | 5 592 122 | 14 930 762 |
| 1997 | 9 974 814 | 5 813 442 | 15 788 256 |
| 1998 | 10 780 161 | 5 346 514 | 16 126 675 |
| 1999 | 11 885 473 | 5 276 525 | 17 161 998 |

(72)

Följande uppgifter lämnades om WAM SpA:s exportkvot inom och utom EU:

ÅR

EXPORT INOM EU

EXPORT UTOM EU

TOTAL EXPORT

1995

10 237 196

4 477 951

14 715 147

1996

9 338 640

5 592 122

14 930 762

1997

9 974 814

5 813 442

15 788 256

1998

10 780 161

5 346 514

16 126 675

1999

11 885 473

5 276 525

17 161 998

| (73) | De italienska myndigheterna meddelade kommissionen att de totala exportsiffror som anges ovan utgjorde 52–57,5 procent av WAM SpA:s totala årsomsättning under 1995 respektive 1999. |
| --- | --- |

(73)

De italienska myndigheterna meddelade kommissionen att de totala exportsiffror som anges ovan utgjorde 52–57,5 procent av WAM SpA:s totala årsomsättning under 1995 respektive 1999.

| (74) | Slutligen medgav de italienska myndigheterna att inget av de två lån som undersöks omfattas av förordning (EG) nr 69/2001 eller av kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 (15), utan hävdar att incitament till företag inom gemenskapen i samband med program som ska genomföras utanför EU inte omfattas av artikel 87.3 i EG-fördraget, nu artikel 107.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(74)

Slutligen medgav de italienska myndigheterna att inget av de två lån som undersöks omfattas av förordning (EG) nr 69/2001 eller av kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 (15), utan hävdar att incitament till företag inom gemenskapen i samband med program som ska genomföras utanför EU inte omfattas av artikel 87.3 i EG-fördraget, nu artikel 107.3 i EUF-fördraget.

VI.   BEDÖMNING AV STÖDET

| (75) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(75)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (76) | I enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget måste fyra villkor vara uppfyllda för att en åtgärd ska anses utgöra statligt stöd. För det första måste stöd ges av medlemsstaten med hjälp av statliga medel. För det andra måste åtgärden ge upphov till en selektiv fördel för mottagaren. För det tredje måste den sannolikt påverka handeln mellan medlemsstaterna, och för det fjärde måste den snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(76)

I enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget måste fyra villkor vara uppfyllda för att en åtgärd ska anses utgöra statligt stöd. För det första måste stöd ges av medlemsstaten med hjälp av statliga medel. För det andra måste åtgärden ge upphov till en selektiv fördel för mottagaren. För det tredje måste den sannolikt påverka handeln mellan medlemsstaterna, och för det fjärde måste den snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen.

| (77) | Begreppet statligt stöd gäller för fördelar som tilldelas direkt eller indirekt, och som finansieras med statliga medel som beviljas direkt av staten eller genom ett förmedlande organ som agerar enligt de befogenheter som det har tilldelats. I EU-domstolens rättspraxis klargörs mycket tydligt att det inte finns någon skillnad mellan stöd som ges direkt av staten eller av offentliga eller privata organ som staten inrättat eller utsett för att administrera stödet. (16) |
| --- | --- |

(77)

Begreppet statligt stöd gäller för fördelar som tilldelas direkt eller indirekt, och som finansieras med statliga medel som beviljas direkt av staten eller genom ett förmedlande organ som agerar enligt de befogenheter som det har tilldelats. I EU-domstolens rättspraxis klargörs mycket tydligt att det inte finns någon skillnad mellan stöd som ges direkt av staten eller av offentliga eller privata organ som staten inrättat eller utsett för att administrera stödet. (16)

| (78) | De stödåtgärder som undersöks beviljades av den kommitté som inrättades i enlighet med artikel 2 i lag nr 394/81 (17) för lånet 1995 och av Comitato Agevolazioni
   (18) för lånet 2000. |
| --- | --- |

(78)

De stödåtgärder som undersöks beviljades av den kommitté som inrättades i enlighet med artikel 2 i lag nr 394/81 (17) för lånet 1995 och av Comitato Agevolazioni
   (18) för lånet 2000.

| (79) | Mediocredito Centrale SpA (19) gick in i 1995 års finansieringsavtal med WAM SpA för att genomföra beslutet av den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 2 i lag nr 394/81. SIMESIT SpA (20) gick in i 2000 års finansieringsavtal med WAM SpA för att genomföra beslutet av Comitato Agevolazioni. |
| --- | --- |

(79)

Mediocredito Centrale SpA (19) gick in i 1995 års finansieringsavtal med WAM SpA för att genomföra beslutet av den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 2 i lag nr 394/81. SIMESIT SpA (20) gick in i 2000 års finansieringsavtal med WAM SpA för att genomföra beslutet av Comitato Agevolazioni.

| (80) | I detta fall gavs stödet från statliga medel av organ som agerade på statens vägnar, med målsättningen att främja ekonomiska verksamheter enligt de riktlinjer som fastställts av staten och kan därför – i enlighet med EU-domstolens rättspraxis – tillskrivas staten (21). |
| --- | --- |

(80)

I detta fall gavs stödet från statliga medel av organ som agerade på statens vägnar, med målsättningen att främja ekonomiska verksamheter enligt de riktlinjer som fastställts av staten och kan därför – i enlighet med EU-domstolens rättspraxis – tillskrivas staten (21).

| (81) | Lån till fördelaktiga villkor bidrar till att förbättra stödmottagarens finansiella situation, och befriar det företaget från kostnader som det annars skulle behöva bära om det skulle inrätta ett program för etablering på marknader utan statlig hjälp. De statliga stödåtgärder som är under undersökning ger därför en selektiv fördel till WAM Spa jämfört med företagets konkurrenter från EU. |
| --- | --- |

(81)

Lån till fördelaktiga villkor bidrar till att förbättra stödmottagarens finansiella situation, och befriar det företaget från kostnader som det annars skulle behöva bära om det skulle inrätta ett program för etablering på marknader utan statlig hjälp. De statliga stödåtgärder som är under undersökning ger därför en selektiv fördel till WAM Spa jämfört med företagets konkurrenter från EU.

| (82) | Eftersom WAM SpA är verksamt på marknaden för tillverkning och distribution av skruvtransportörer och matare, dammuppsamlare och ventiler för industrianläggningar råder det inget tvivel om att WAM SpA bedriver en ekonomisk verksamhet på marknaden, och att företaget därför motsvarar definitionen på ett företag i enlighet med EU-lagstiftningen (22). |
| --- | --- |

(82)

Eftersom WAM SpA är verksamt på marknaden för tillverkning och distribution av skruvtransportörer och matare, dammuppsamlare och ventiler för industrianläggningar råder det inget tvivel om att WAM SpA bedriver en ekonomisk verksamhet på marknaden, och att företaget därför motsvarar definitionen på ett företag i enlighet med EU-lagstiftningen (22).

| (83) | Sammanfattningsvis kan det stöd som getts WAM SpA anses utgöra en selektiv fördel som har beviljats ett företag. |
| --- | --- |

(83)

Sammanfattningsvis kan det stöd som getts WAM SpA anses utgöra en selektiv fördel som har beviljats ett företag.

| (84) | I sin dom av den 30 april 2009 betonar EU-domstolen (23) att ”även om det i vissa fall redan av de omständigheter under vilka stödet har lämnats kan framgå att detta kan påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen, måste kommissionen åtminstone nämna dessa omständigheter i motiveringen till sitt beslut”. Domstolen anser emellertid att kommissionen inte måste visa att stödet har en verklig inverkan på handeln mellan medlemsstaterna, utan endast att ”undersöka huruvida det påstådda stödet kunde snedvrida konkurrensen eller påverka handeln mellan medlemsstaterna” (24). EU-domstolen fastställde dessutom att ”kommissionen inte är skyldig att göra en ekonomisk analys av den aktuella situationen på den relevanta marknaden eller av handelsmönstren i fråga mellan medlemsstaterna eller visa det berörda stödets faktiska påverkan” för att visa att villkoren för inverkan på handeln och konkurrensen har uppfyllts. |
| --- | --- |

(84)

I sin dom av den 30 april 2009 betonar EU-domstolen (23) att ”även om det i vissa fall redan av de omständigheter under vilka stödet har lämnats kan framgå att detta kan påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen, måste kommissionen åtminstone nämna dessa omständigheter i motiveringen till sitt beslut”. Domstolen anser emellertid att kommissionen inte måste visa att stödet har en verklig inverkan på handeln mellan medlemsstaterna, utan endast att ”undersöka huruvida det påstådda stödet kunde snedvrida konkurrensen eller påverka handeln mellan medlemsstaterna” (24). EU-domstolen fastställde dessutom att ”kommissionen inte är skyldig att göra en ekonomisk analys av den aktuella situationen på den relevanta marknaden eller av handelsmönstren i fråga mellan medlemsstaterna eller visa det berörda stödets faktiska påverkan” för att visa att villkoren för inverkan på handeln och konkurrensen har uppfyllts.

| (85) | WAM SpA är ett företag som är verksamt inom EU och på internationella marknader. Det har dotterbolag i många medlemsstater och säljer sina produkter såväl inom som utanför EU. Mellan 1995 och 1999 kom två tredjedelar av företagets omsättning, totalt 10 miljoner euro, från försäljning på EU-marknaden och en tredjedel från försäljning i länder utanför EU. På dessa marknader konkurrerar WAM SpA faktiskt eller potentiellt med andra EU-företag, som även är verksamma internationellt. Såsom nämns ovan (se skäl 34) fanns det åtminstone tre stora EU-producenter av dammuppsamlare från flera medlemsstater som var verksamma internationellt och som skulle kunna ha varit potentiella konkurrenter till WAM SpA i exporten av dammuppsamlare till Japan eller Kina (25). Dessa företag var, åtminstone potentiellt, konkurrenter till WAM SpA, eftersom de, om de hade beslutat att exportera sina produkter till Japan eller Kina, skulle ha haft en sämre utgångspunkt än WAM SpA, som hade mottagit stöd för att etablera sig på dessa marknader. |
| --- | --- |

(85)

WAM SpA är ett företag som är verksamt inom EU och på internationella marknader. Det har dotterbolag i många medlemsstater och säljer sina produkter såväl inom som utanför EU. Mellan 1995 och 1999 kom två tredjedelar av företagets omsättning, totalt 10 miljoner euro, från försäljning på EU-marknaden och en tredjedel från försäljning i länder utanför EU. På dessa marknader konkurrerar WAM SpA faktiskt eller potentiellt med andra EU-företag, som även är verksamma internationellt. Såsom nämns ovan (se skäl 34) fanns det åtminstone tre stora EU-producenter av dammuppsamlare från flera medlemsstater som var verksamma internationellt och som skulle kunna ha varit potentiella konkurrenter till WAM SpA i exporten av dammuppsamlare till Japan eller Kina (25). Dessa företag var, åtminstone potentiellt, konkurrenter till WAM SpA, eftersom de, om de hade beslutat att exportera sina produkter till Japan eller Kina, skulle ha haft en sämre utgångspunkt än WAM SpA, som hade mottagit stöd för att etablera sig på dessa marknader.

| (86) | Såsom förklaras i skälen 34 och 35 hade WAM SpA under den berörda perioden en stor andel av både den nationella marknaden och EU-marknaden. Såsom anges i skäl 38 var företaget även kommersiellt närvarande genom ett dotterbolag i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(86)

Såsom förklaras i skälen 34 och 35 hade WAM SpA under den berörda perioden en stor andel av både den nationella marknaden och EU-marknaden. Såsom anges i skäl 38 var företaget även kommersiellt närvarande genom ett dotterbolag i en annan medlemsstat.

| (87) | Till följd av stödet stärktes WAM SpA:s övergripande ställning på marknaden, eller kunde potentiellt ha stärkts, jämfört med företag från andra medlemsstater som inte bara är WAM SpA:s faktiska utan även potentiella konkurrenter. Enligt etablerad rättspraxis ”snedvrider stöd, som syftar till att befria ett företag från kostnader som detta normalt borde ha burit inom ramen för den löpande driften eller dess normala verksamhet ... i princip konkurrensvillkoren” (26). |
| --- | --- |

(87)

Till följd av stödet stärktes WAM SpA:s övergripande ställning på marknaden, eller kunde potentiellt ha stärkts, jämfört med företag från andra medlemsstater som inte bara är WAM SpA:s faktiska utan även potentiella konkurrenter. Enligt etablerad rättspraxis ”snedvrider stöd, som syftar till att befria ett företag från kostnader som detta normalt borde ha burit inom ramen för den löpande driften eller dess normala verksamhet ... i princip konkurrensvillkoren” (26).

| (88) | I föreliggande fall underbygger tre ytterligare argument denna slutsats: |
| --- | --- |

(88)

I föreliggande fall underbygger tre ytterligare argument denna slutsats:

| (89) | För det första ändrade exportlån som beviljats WAM SpA sannolikt den normala konkurrensmässiga marknadsstrukturen, vilket gjorde det lättare för WAM SpA att exportera sina produkter till utländska marknader än för företagets faktiska eller potentiella konkurrenter från EU, eftersom de måste finansiera exportprogram för etablering på marknader i länder utanför EU från sina egna medel. |
| --- | --- |

(89)

För det första ändrade exportlån som beviljats WAM SpA sannolikt den normala konkurrensmässiga marknadsstrukturen, vilket gjorde det lättare för WAM SpA att exportera sina produkter till utländska marknader än för företagets faktiska eller potentiella konkurrenter från EU, eftersom de måste finansiera exportprogram för etablering på marknader i länder utanför EU från sina egna medel.

| (90) | För det andra mottog WAM SpA stöd för att inrätta programmet för marknadsetablering och gjorde därför vissa besparingar. Eftersom WAM investerade i etablering på marknader i länder utanför EU i syfte att exportera sina produkter kan dessa besparingar följaktligen ha gjort det möjligt för företaget att exportera produkter som tillverkats inom EU till länder utanför EU till ett lägre pris eller med en högre marginal. |
| --- | --- |

(90)

För det andra mottog WAM SpA stöd för att inrätta programmet för marknadsetablering och gjorde därför vissa besparingar. Eftersom WAM investerade i etablering på marknader i länder utanför EU i syfte att exportera sina produkter kan dessa besparingar följaktligen ha gjort det möjligt för företaget att exportera produkter som tillverkats inom EU till länder utanför EU till ett lägre pris eller med en högre marginal.

| (91) | Eftersom pengar är utbytbara kunde en eventuell vinst från denna verksamhet för det tredje ha återinvesterats inom EU. En annan möjlighet är att WAM SpA genom att motta stöd befriades från kostnaderna för etablering på utländska marknader och kunde använda de insparade pengarna till att stärka sin ställning på EU-marknaden för andra syften (27). Efter det att exportverksamheten genomförts kunde dessutom en eventuell vinst från denna verksamhet ha återinvesterats inom EU. |
| --- | --- |

(91)

Eftersom pengar är utbytbara kunde en eventuell vinst från denna verksamhet för det tredje ha återinvesterats inom EU. En annan möjlighet är att WAM SpA genom att motta stöd befriades från kostnaderna för etablering på utländska marknader och kunde använda de insparade pengarna till att stärka sin ställning på EU-marknaden för andra syften (27). Efter det att exportverksamheten genomförts kunde dessutom en eventuell vinst från denna verksamhet ha återinvesterats inom EU.

| (92) | I alla dessa fall skulle stödet ha en direkt inverkan på EU-marknaden och en snedvridande effekt gentemot WAM:s konkurrenter i EU. |
| --- | --- |

(92)

I alla dessa fall skulle stödet ha en direkt inverkan på EU-marknaden och en snedvridande effekt gentemot WAM:s konkurrenter i EU.

| (93) | Det är likaså etablerad rättspraxis att ”när stöd ges av en medlemsstat som förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom EU, ska denna handel anses påverkas av detta stöd” (28). Eftersom det stöd som beviljats WAM SpA av Italien förstärker företagets ställning gentemot dess faktiska eller potentiella EU-konkurrenter, såsom förklaras ovan, påverkade detta stöd således handeln inom EU. |
| --- | --- |

(93)

Det är likaså etablerad rättspraxis att ”när stöd ges av en medlemsstat som förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom EU, ska denna handel anses påverkas av detta stöd” (28). Eftersom det stöd som beviljats WAM SpA av Italien förstärker företagets ställning gentemot dess faktiska eller potentiella EU-konkurrenter, såsom förklaras ovan, påverkade detta stöd således handeln inom EU.

| (94) | När det gäller stödbeloppet ansåg EU-domstolen i målet Philip Morris mot kommissionen (29) och Frankrike mot kommissionen (30) att, även om det mottagna stödbeloppet är relativt lågt eller företaget är litet, finns det fortfarande en möjlighet at handeln inom EU kan påverkas. Enligt samma linje förklarade förstainstansrätten i målet Vlaams Gewest mot kommissionen (31) att ”till och med ett stöd av relativt ringa betydelse kan påverka handeln mellan medlemsstaterna när den sektor inom vilken det mottagande företaget är verksamt kännetecknas av en livlig konkurrens”. Dessutom förklarade EU-domstolen i målet Heiser (32) att det inte finns någon gräns eller procentsats under vilken man kan anse att handeln mellan medlemsstaterna inte påverkas. |
| --- | --- |

(94)

När det gäller stödbeloppet ansåg EU-domstolen i målet Philip Morris mot kommissionen (29) och Frankrike mot kommissionen (30) att, även om det mottagna stödbeloppet är relativt lågt eller företaget är litet, finns det fortfarande en möjlighet at handeln inom EU kan påverkas. Enligt samma linje förklarade förstainstansrätten i målet Vlaams Gewest mot kommissionen (31) att ”till och med ett stöd av relativt ringa betydelse kan påverka handeln mellan medlemsstaterna när den sektor inom vilken det mottagande företaget är verksamt kännetecknas av en livlig konkurrens”. Dessutom förklarade EU-domstolen i målet Heiser (32) att det inte finns någon gräns eller procentsats under vilken man kan anse att handeln mellan medlemsstaterna inte påverkas.

| (95) | I föreliggande ärende motsäger det förhållandevis ringa stödbeloppet följaktligen inte slutsatsen att stödet kan påverka handeln inom EU och konkurrensen. Även om stödbeloppet är relativt lågt finns det på grund av den starka befintliga konkurrensen och potentiell konkurrens inom den sektor där WAM SpA är verksamt en stor risk för att konkurrensen kan snedvridas och att handeln mellan medlemsstaterna kan påverkas. |
| --- | --- |

(95)

I föreliggande ärende motsäger det förhållandevis ringa stödbeloppet följaktligen inte slutsatsen att stödet kan påverka handeln inom EU och konkurrensen. Även om stödbeloppet är relativt lågt finns det på grund av den starka befintliga konkurrensen och potentiell konkurrens inom den sektor där WAM SpA är verksamt en stor risk för att konkurrensen kan snedvridas och att handeln mellan medlemsstaterna kan påverkas.

| (96) | På grundval av ovanstående kan slutsatsen dras att det stöd som WAM SpA har beviljats av Italien mycket sannolikt kan påverka handeln och snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(96)

På grundval av ovanstående kan slutsatsen dras att det stöd som WAM SpA har beviljats av Italien mycket sannolikt kan påverka handeln och snedvrida konkurrensen på den inre marknaden.

| (97) | Slutligen utgör det statliga stöd som getts WAM SpA statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(97)

Slutligen utgör det statliga stöd som getts WAM SpA statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (98) | Enligt principen tempus regis actum måste de förfaranderegler som är i kraft när beslutet ska antas tillämpas på icke anmälda stöd om inte annat uttryckligen anges (33). |
| --- | --- |

(98)

Enligt principen tempus regis actum måste de förfaranderegler som är i kraft när beslutet ska antas tillämpas på icke anmälda stöd om inte annat uttryckligen anges (33).

| (99) | Med tanke på att reglerna om undantag (inklusive regeln om stöd av mindre betydelse) innebär att vissa stödåtgärder undantas från skyldigheten att anmäla stöden och ersätter det centraliserade systemet för kontroll av statligt stöd med ett decentraliserat system för kontroll av statligt stöd, anses de avse förfaranden. |
| --- | --- |

(99)

Med tanke på att reglerna om undantag (inklusive regeln om stöd av mindre betydelse) innebär att vissa stödåtgärder undantas från skyldigheten att anmäla stöden och ersätter det centraliserade systemet för kontroll av statligt stöd med ett decentraliserat system för kontroll av statligt stöd, anses de avse förfaranden.

| (100) | I föreliggande ärende måste de motsvarande bestämmelser som var i kraft vid tidpunkten för beslutet tillämpas, t.ex. kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 (34), även om kommissionen i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet uttryckte tvivel om möjligheten att undanta stöd enligt kommissionens förordningar (EG) nr 69/2001 och (EG) nr 70/2001. Likaså ska kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (35) (nedan kallad allmänna gruppundantagsförordningen från 2008) tillämpas på individuellt stöd som har beviljats före dess ikraftträdande om stödet uppfyller samtliga villkor i denna förordning, med undantag för artikel 9. |
| --- | --- |

(100)

I föreliggande ärende måste de motsvarande bestämmelser som var i kraft vid tidpunkten för beslutet tillämpas, t.ex. kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 (34), även om kommissionen i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet uttryckte tvivel om möjligheten att undanta stöd enligt kommissionens förordningar (EG) nr 69/2001 och (EG) nr 70/2001. Likaså ska kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (35) (nedan kallad allmänna gruppundantagsförordningen från 2008) tillämpas på individuellt stöd som har beviljats före dess ikraftträdande om stödet uppfyller samtliga villkor i denna förordning, med undantag för artikel 9.

| (101) | De italienska myndigheterna framhöll i sin skrivelse av den 11 oktober 1999 att den rättsliga grunden för de stöd som beviljats WAM SpA, som inrättades genom lag nr 394 av den 29 juli 1981, hade anmälts till kommissionen och Världshandelsorganisationen (WTO) enligt artikel 25 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder (WTO-Gatt 1994) (36). |
| --- | --- |

(101)

De italienska myndigheterna framhöll i sin skrivelse av den 11 oktober 1999 att den rättsliga grunden för de stöd som beviljats WAM SpA, som inrättades genom lag nr 394 av den 29 juli 1981, hade anmälts till kommissionen och Världshandelsorganisationen (WTO) enligt artikel 25 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder (WTO-Gatt 1994) (36).

| (102) | Kommissionen påpekar att de italienska myndigheterna på detta sätt vill att ett meddelande med ett antal mycket kortfattade uppgifter om ordningen i en tabell som skickades till kommissionen ska anses utgöra en anmälan, antingen för översändande till WTO:s kommitté för subventioner och utjämningsåtgärder eller för den årliga rapporten om statligt stöd i EU, åtminstone sedan den sjätte rapporten (1996). Kommissionen har också informerats om stödordningen inom ramen för sin undersökning av nationella stödordningar för utländska direktinvesteringar utanför EU som genomförs i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen påpekar att de italienska myndigheterna på detta sätt vill att ett meddelande med ett antal mycket kortfattade uppgifter om ordningen i en tabell som skickades till kommissionen ska anses utgöra en anmälan, antingen för översändande till WTO:s kommitté för subventioner och utjämningsåtgärder eller för den årliga rapporten om statligt stöd i EU, åtminstone sedan den sjätte rapporten (1996). Kommissionen har också informerats om stödordningen inom ramen för sin undersökning av nationella stödordningar för utländska direktinvesteringar utanför EU som genomförs i medlemsstaterna.

| (103) | Detta slags meddelanden kan emellertid inte anses vara förenliga med artikel 88.3 i EG-fördraget, nu artikel 108.3 i EUF-fördraget, där det anges att ”kommissionen skall underrättas i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder”. |
| --- | --- |

(103)

Detta slags meddelanden kan emellertid inte anses vara förenliga med artikel 88.3 i EG-fördraget, nu artikel 108.3 i EUF-fördraget, där det anges att ”kommissionen skall underrättas i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder”.

| (104) | Då stödordningen inte tidigare anmälts till kommissionen, så att dess förenlighet med reglerna om statligt stöd har kunnat bedömas, har den genomförts i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget, nu artikel 108.3 i EUF-fördraget. Den är därför olaglig. Då stödet till WAM SpA har beviljats enligt den ordningen, bortsett från eventuellt stöd som omfattas av gruppundantag, måste det också anses vara olagligt. |
| --- | --- |

(104)

Då stödordningen inte tidigare anmälts till kommissionen, så att dess förenlighet med reglerna om statligt stöd har kunnat bedömas, har den genomförts i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget, nu artikel 108.3 i EUF-fördraget. Den är därför olaglig. Då stödet till WAM SpA har beviljats enligt den ordningen, bortsett från eventuellt stöd som omfattas av gruppundantag, måste det också anses vara olagligt.

| (105) | Kommissionen måste kontrollera om någon del av det stöd som beviljats WAM SpA kan undantas enligt bestämmelserna om stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen måste kontrollera om någon del av det stöd som beviljats WAM SpA kan undantas enligt bestämmelserna om stöd av mindre betydelse.

| (106) | På samma sätt, och efter slutsatsen om att de granskade åtgärderna utgör statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget, måste stödets förenlighet enligt de tillämpliga bestämmelserna om statligt stöd bedömas. |
| --- | --- |

(106)

På samma sätt, och efter slutsatsen om att de granskade åtgärderna utgör statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget, måste stödets förenlighet enligt de tillämpliga bestämmelserna om statligt stöd bedömas.

| (107) | Den italienska regeringen har bevisat att WAM, vid den tidpunkt då det första stödet beviljades (1995), uppfyllde kraven för att omfattas av definitionen på små och medelstora företag i enlighet med kommissionens rekommendation 96/280/EG av den 3 april 1996 om definitionen på små och medelstora företag (37). För att vara lite mer detaljerad var WAM SpA ett medelstort företag, då det hade 163 anställda med en årsomsättning på 16,8 miljoner euro och en balansomslutning på 20,1 miljoner euro. Slutligen kontrollerades det av två finansföretag som själva omfattades av definitionen på små och medelstora företag enligt ovannämnda rekommendation. |
| --- | --- |

(107)

Den italienska regeringen har bevisat att WAM, vid den tidpunkt då det första stödet beviljades (1995), uppfyllde kraven för att omfattas av definitionen på små och medelstora företag i enlighet med kommissionens rekommendation 96/280/EG av den 3 april 1996 om definitionen på små och medelstora företag (37). För att vara lite mer detaljerad var WAM SpA ett medelstort företag, då det hade 163 anställda med en årsomsättning på 16,8 miljoner euro och en balansomslutning på 20,1 miljoner euro. Slutligen kontrollerades det av två finansföretag som själva omfattades av definitionen på små och medelstora företag enligt ovannämnda rekommendation.

| (108) | I föreliggande ärende grundar kommissionen sin analys på de faktiska utgifter som har beaktats vid beviljandet av lånet (se tabellen i skäl 44). |
| --- | --- |

(108)

I föreliggande ärende grundar kommissionen sin analys på de faktiska utgifter som har beaktats vid beviljandet av lånet (se tabellen i skäl 44).

| (109) | Med tanke på att syftet med låneavtalet var stöd för program för etablering på marknaden och särskilt stöd till exportföretag som genomför program för marknadsetablering utanför EU, måste det betraktas som stöd till exportverksamhet då det är direkt kopplat till uppförandet och driften av ett distributionsnät eller andra löpande utgifter i anknytning till exportverksamhet. Det slutliga målet för marknadsetableringsprogrammet var att sälja WAM SpA:s produkter i Japan. Detta är ännu ett skäl till att stödet inte kan anses vara kopplat till utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

(109)

Med tanke på att syftet med låneavtalet var stöd för program för etablering på marknaden och särskilt stöd till exportföretag som genomför program för marknadsetablering utanför EU, måste det betraktas som stöd till exportverksamhet då det är direkt kopplat till uppförandet och driften av ett distributionsnät eller andra löpande utgifter i anknytning till exportverksamhet. Det slutliga målet för marknadsetableringsprogrammet var att sälja WAM SpA:s produkter i Japan. Detta är ännu ett skäl till att stödet inte kan anses vara kopplat till utländska direktinvesteringar.

| (110) | Exportstöd undantas från tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 1998/2006. I artikel 1 d fastställs i själva verket att förordningen inte gäller för ”stöd till exportverksamhet riktad mot tredjeland eller medlemsstater, dvs. stöd som är direkt knutet till exporterade volymer, till upprättandet eller driften av ett distributionsnät eller till andra löpande utgifter som har samband med exportverksamhet”. |
| --- | --- |

(110)

Exportstöd undantas från tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 1998/2006. I artikel 1 d fastställs i själva verket att förordningen inte gäller för ”stöd till exportverksamhet riktad mot tredjeland eller medlemsstater, dvs. stöd som är direkt knutet till exporterade volymer, till upprättandet eller driften av ett distributionsnät eller till andra löpande utgifter som har samband med exportverksamhet”.

| (111) | I artikel 5 i förordning (EG) nr 1998/2006 fastställs emellertid att stöd som inte uppfyller villkoren i artikel 1 kommer att bedömas enligt de tillämpliga ramarna, riktlinjerna, meddelandena och tillkännagivandena. |
| --- | --- |

(111)

I artikel 5 i förordning (EG) nr 1998/2006 fastställs emellertid att stöd som inte uppfyller villkoren i artikel 1 kommer att bedömas enligt de tillämpliga ramarna, riktlinjerna, meddelandena och tillkännagivandena.

| (112) | Eftersom stödet beviljades 1995 när 1992 års riktlinjer för små och medelstora företag var i kraft, måste dessa riktlinjer tillämpas (38). Export undantas inte uttryckligen från riktlinjernas tillämpningsområde. Eftersom en del av stödet i det föreliggande ärendet överstiger den tillåtna gränsen för stöd av mindre betydelse (50 000 euro), måste det anses att hela stödet inte omfattas av undantaget för stöd av mindre betydelse, och måste av detta skäl anses utgöra statligt stöd (39). |
| --- | --- |

(112)

Eftersom stödet beviljades 1995 när 1992 års riktlinjer för små och medelstora företag var i kraft, måste dessa riktlinjer tillämpas (38). Export undantas inte uttryckligen från riktlinjernas tillämpningsområde. Eftersom en del av stödet i det föreliggande ärendet överstiger den tillåtna gränsen för stöd av mindre betydelse (50 000 euro), måste det anses att hela stödet inte omfattas av undantaget för stöd av mindre betydelse, och måste av detta skäl anses utgöra statligt stöd (39).

| (113) | Efter att ha fastställt att åtgärden utgör statligt stöd måste det beslutas om detta stöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden enligt bestämmelserna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(113)

Efter att ha fastställt att åtgärden utgör statligt stöd måste det beslutas om detta stöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden enligt bestämmelserna om statligt stöd.

| (114) | I artikel 44.2 i den allmänna gruppundantagsförordningen från 2008 fastställs att allt stöd som har beviljats före förordningen och som inte uppfyller villkoren i denna förordning men som uppfyller villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 (40), (EG) nr 70/2001, förordning (EG) nr 2204/2002 (41) eller förordning (EG) nr 1628/2006 (42) ska bedömas enligt de tillämpliga ramar, riktlinjer, meddelanden och tillkännagivanden som var i kraft när det beviljades. |
| --- | --- |

(114)

I artikel 44.2 i den allmänna gruppundantagsförordningen från 2008 fastställs att allt stöd som har beviljats före förordningen och som inte uppfyller villkoren i denna förordning men som uppfyller villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 (40), (EG) nr 70/2001, förordning (EG) nr 2204/2002 (41) eller förordning (EG) nr 1628/2006 (42) ska bedömas enligt de tillämpliga ramar, riktlinjer, meddelanden och tillkännagivanden som var i kraft när det beviljades.

| (115) | I föreliggande ärende är den allmänna gruppundantagsförordningen från 2008 inte tillämplig eftersom ett ytterligare steg införs genom förordningen – att kontrollera ett projekts eller en verksamhets stimulanseffekt innan projektet eller verksamheten inleds – vilket inte gjordes av Italien. I enlighet med artikel 8.6 i 2008 års gruppundantagsförordning får stödåtgärden som helhet inte undantas enligt denna förordning. De utgifter som nämns i tabellen i skäl 44 och räknas upp i skäl 118 kan dessutom inte omfattas av gruppundantag i enlighet med förordning (EG) nr 68/2001, förordning (EG) nr 70/2001, förordning (EG) nr 2204/2002 eller förordning (EG) nr 1628/2006 heller, eftersom de villkor som fastställs i dessa förordningar inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

(115)

I föreliggande ärende är den allmänna gruppundantagsförordningen från 2008 inte tillämplig eftersom ett ytterligare steg införs genom förordningen – att kontrollera ett projekts eller en verksamhets stimulanseffekt innan projektet eller verksamheten inleds – vilket inte gjordes av Italien. I enlighet med artikel 8.6 i 2008 års gruppundantagsförordning får stödåtgärden som helhet inte undantas enligt denna förordning. De utgifter som nämns i tabellen i skäl 44 och räknas upp i skäl 118 kan dessutom inte omfattas av gruppundantag i enlighet med förordning (EG) nr 68/2001, förordning (EG) nr 70/2001, förordning (EG) nr 2204/2002 eller förordning (EG) nr 1628/2006 heller, eftersom de villkor som fastställs i dessa förordningar inte är uppfyllda.

| (116) | Eftersom stödet inte är förenligt enligt någon av dessa förordningar måste det bedömas i enlighet med 1992 års riktlinjer för små och medelstora företag, eftersom riktlinjerna innehåller de väsentliga bestämmelser som gällde när stödet beviljades 1995 (43). |
| --- | --- |

(116)

Eftersom stödet inte är förenligt enligt någon av dessa förordningar måste det bedömas i enlighet med 1992 års riktlinjer för små och medelstora företag, eftersom riktlinjerna innehåller de väsentliga bestämmelser som gällde när stödet beviljades 1995 (43).

| (117) | En del av stödet kan anses vara förenligt med den inre marknaden i enlighet med 1992 års riktlinjer för små och medelstora företag. Särskilt stödet för konsulttjänster (29,43 miljoner italienska lire) och marknadsundersökningar (40,95 miljoner lire) kan anses förenligt, eftersom det uppfyller punkt 4.3 ”Stöd till rådgivning, utbildning och kunskapsspridning”. När det gäller stödet för deltagande i mässor och utställningar (12,19 miljoner lire) kan det anses vara förenligt med 1992 års riktlinjer i enlighet med punkt 4.5 ”Stöd som är avsedda för förverkligande av andra mål”, eftersom det kan anses utgöra stöd för andra mål än främjande av små och medelstora företag, t.ex. främjande av samarbete. Återstoden av stödet (se tabellen i skäl 44) kan inte anses vara förenligt eftersom det inte är avsett att stödja några produktiva investeringar eller annat tillåtet stöd enligt 1992 års riktlinjer för små och medelstora företag, dvs. stöd för allmänna investeringar som ligger utanför eller inom de områden som är berättigade till nationella stöd, stöd till investeringar i miljöskydd och stöd till forskning och utveckling. |
| --- | --- |

(117)

En del av stödet kan anses vara förenligt med den inre marknaden i enlighet med 1992 års riktlinjer för små och medelstora företag. Särskilt stödet för konsulttjänster (29,43 miljoner italienska lire) och marknadsundersökningar (40,95 miljoner lire) kan anses förenligt, eftersom det uppfyller punkt 4.3 ”Stöd till rådgivning, utbildning och kunskapsspridning”. När det gäller stödet för deltagande i mässor och utställningar (12,19 miljoner lire) kan det anses vara förenligt med 1992 års riktlinjer i enlighet med punkt 4.5 ”Stöd som är avsedda för förverkligande av andra mål”, eftersom det kan anses utgöra stöd för andra mål än främjande av små och medelstora företag, t.ex. främjande av samarbete. Återstoden av stödet (se tabellen i skäl 44) kan inte anses vara förenligt eftersom det inte är avsett att stödja några produktiva investeringar eller annat tillåtet stöd enligt 1992 års riktlinjer för små och medelstora företag, dvs. stöd för allmänna investeringar som ligger utanför eller inom de områden som är berättigade till nationella stöd, stöd till investeringar i miljöskydd och stöd till forskning och utveckling.

| (118) | Kommissionen anser därför att merparten av de stödberättigande kostnaderna för att etablera permanenta strukturer utomlands, som den italienska regeringen tog hänsyn till vid beviljandet av det första räntesubventionerade lånet till WAM SpA 1995, absolut inte kan anses utgöra en produktiv investering. Tvärtom, stöd för sådana ändamål måste anses utgöra driftsstöd. Följande kostnader anses vara stödberättigande: Hyra av lokaler, försäkring och därtill hörande faciliteter (122,56 miljoner italienska lire), och driftskostnader som personal, kontorsmöbler och utrustning i nämnda lokaler (556,94 miljoner lire), är kostnader som företaget självt ska bära. Detsamma gäller för utgifter för varuprover/modeller och reservdelar för eftermarknadsservice (38,23 miljoner lire). Kommissionen anser inte att stödberättigande kostnader avsedda att stödja främjande av handel och kostnader för varulagring (456,28 miljoner lire) överensstämmer med riktlinjerna för små och medelstora företag då de inte utgör en nyinvestering. Detsamma gäller reklamkostnader (94,39 miljoner lire) och affärsresor (7,52 miljoner lire). |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen anser därför att merparten av de stödberättigande kostnaderna för att etablera permanenta strukturer utomlands, som den italienska regeringen tog hänsyn till vid beviljandet av det första räntesubventionerade lånet till WAM SpA 1995, absolut inte kan anses utgöra en produktiv investering. Tvärtom, stöd för sådana ändamål måste anses utgöra driftsstöd. Följande kostnader anses vara stödberättigande: Hyra av lokaler, försäkring och därtill hörande faciliteter (122,56 miljoner italienska lire), och driftskostnader som personal, kontorsmöbler och utrustning i nämnda lokaler (556,94 miljoner lire), är kostnader som företaget självt ska bära. Detsamma gäller för utgifter för varuprover/modeller och reservdelar för eftermarknadsservice (38,23 miljoner lire). Kommissionen anser inte att stödberättigande kostnader avsedda att stödja främjande av handel och kostnader för varulagring (456,28 miljoner lire) överensstämmer med riktlinjerna för små och medelstora företag då de inte utgör en nyinvestering. Detsamma gäller reklamkostnader (94,39 miljoner lire) och affärsresor (7,52 miljoner lire).

| (119) | På grundval av ovanstående bedömning drar kommissionen därför följande slutsatser:






  a) | Den del av stödet som avser stöd för konsulttjänster (29,43 miljoner italienska lire) och marknadsundersökningar (40,95 miljoner lire) samt stöd för deltagande i mässor och utställningar (12,19 miljoner lire) utgör statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden i enlighet med 1992 års riktlinjer för små och medelstora företag; den del av stödet som inte nämns i punkt a (se skäl 118) utgör statligt stöd som inte är förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- | --- |

(119)

På grundval av ovanstående bedömning drar kommissionen därför följande slutsatser:

a)

Den del av stödet som avser stöd för konsulttjänster (29,43 miljoner italienska lire) och marknadsundersökningar (40,95 miljoner lire) samt stöd för deltagande i mässor och utställningar (12,19 miljoner lire) utgör statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden i enlighet med 1992 års riktlinjer för små och medelstora företag; den del av stödet som inte nämns i punkt a (se skäl 118) utgör statligt stöd som inte är förenligt med den inre marknaden.

| (120) | När det andra stödet beviljades 2000 var WAM SpA enligt de italienska myndigheterna ett stort företag. Det var dessutom beläget i ett område som inte var stödberättigat. |
| --- | --- |

(120)

När det andra stödet beviljades 2000 var WAM SpA enligt de italienska myndigheterna ett stort företag. Det var dessutom beläget i ett område som inte var stödberättigat.

| (121) | Lånet 2000 kan också anses utgöra exportstöd till WAM SpA eftersom det hade samma syfte som lånet 1995 och även var avsett för etablering på och export till utländska marknader (särskilt den kinesiska marknaden). Det är uppenbart osannolikt att stöd för lokaler för tekniska serviceverkstäder och personal utomlands (en försäljningschef, en verkställande chef, fyra kontorsanställda och sex tekniker) har varit avsett för något annat än säljinriktad verksamhet. Till följd av detta är det resonemang som används för lånet 1995 även tillämpligt på lånet 2000. |
| --- | --- |

(121)

Lånet 2000 kan också anses utgöra exportstöd till WAM SpA eftersom det hade samma syfte som lånet 1995 och även var avsett för etablering på och export till utländska marknader (särskilt den kinesiska marknaden). Det är uppenbart osannolikt att stöd för lokaler för tekniska serviceverkstäder och personal utomlands (en försäljningschef, en verkställande chef, fyra kontorsanställda och sex tekniker) har varit avsett för något annat än säljinriktad verksamhet. Till följd av detta är det resonemang som används för lånet 1995 även tillämpligt på lånet 2000.

| (122) | Vidare har samma ordalydelse som användes för att klassificera det första lånet till WAM SpA som ett incitament till kommersiella program för främjande av handel också använts i avtalet för att bevilja 2000 års lån. Det bör vidare påpekas att det specifika programmet skulle genomföras gemensamt av WAM SpA och det lokala företaget, WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd, ett helägt dotterbolag till WAM SpA, vilket visar att WAM SpA redan var etablerat på den berörda marknaden. |
| --- | --- |

(122)

Vidare har samma ordalydelse som användes för att klassificera det första lånet till WAM SpA som ett incitament till kommersiella program för främjande av handel också använts i avtalet för att bevilja 2000 års lån. Det bör vidare påpekas att det specifika programmet skulle genomföras gemensamt av WAM SpA och det lokala företaget, WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd, ett helägt dotterbolag till WAM SpA, vilket visar att WAM SpA redan var etablerat på den berörda marknaden.

| (123) | Eftersom stödet i fråga är ett exportstöd gäller inte förordning (EG) nr 1998/2006, såsom anges ovan. |
| --- | --- |

(123)

Eftersom stödet i fråga är ett exportstöd gäller inte förordning (EG) nr 1998/2006, såsom anges ovan.

| (124) | Stödets förenlighet med den inre marknaden måste därför bedömas. Kommissionen anser att den lagstiftning som var i kraft vid den tidpunkt då beslutet fattades, den allmänna gruppundantagsförordningen från 2008, inte gäller för ärendet i fråga. Genom förordningen införs ett ytterligare steg – att kontrollera ett projekts eller en verksamhets stimulanseffekt innan projektet eller verksamheten inleds – vilket inte gjordes av Italien. I enlighet med artikel 8.6 i denna förordning får stödåtgärden som helhet inte undantas. I enlighet med artikel 44.2 i den allmänna gruppundantagsförordningen måste följaktligen stödets förenlighet med förordning (EG) nr 68/2001, förordning (EG) nr 70/2001, förordning (EG) nr 2204/2002 eller förordning (EG) nr 1628/2006 bedömas. |
| --- | --- |

(124)

Stödets förenlighet med den inre marknaden måste därför bedömas. Kommissionen anser att den lagstiftning som var i kraft vid den tidpunkt då beslutet fattades, den allmänna gruppundantagsförordningen från 2008, inte gäller för ärendet i fråga. Genom förordningen införs ett ytterligare steg – att kontrollera ett projekts eller en verksamhets stimulanseffekt innan projektet eller verksamheten inleds – vilket inte gjordes av Italien. I enlighet med artikel 8.6 i denna förordning får stödåtgärden som helhet inte undantas. I enlighet med artikel 44.2 i den allmänna gruppundantagsförordningen måste följaktligen stödets förenlighet med förordning (EG) nr 68/2001, förordning (EG) nr 70/2001, förordning (EG) nr 2204/2002 eller förordning (EG) nr 1628/2006 bedömas.

| (125) | Kommissionen anser att de kostnader för utbildning som anges i skrivelsen av den 22 juli 2003 (25 240 euro av det sammanlagda lånet på 1,8 miljoner euro 2000) (vilket framgår av tabellen i skäl 65), får undantas i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 68/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning. De är följaktligen förenliga med den inre marknaden i enlighet med artikel 87.3 i EG-fördraget, nu artikel 107.3 i EUF-fördraget, vare sig bedömningen grundas på artikel 4.2 (särskild utbildning) eller artikel 4.3 (allmän utbildning). |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen anser att de kostnader för utbildning som anges i skrivelsen av den 22 juli 2003 (25 240 euro av det sammanlagda lånet på 1,8 miljoner euro 2000) (vilket framgår av tabellen i skäl 65), får undantas i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 68/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning. De är följaktligen förenliga med den inre marknaden i enlighet med artikel 87.3 i EG-fördraget, nu artikel 107.3 i EUF-fördraget, vare sig bedömningen grundas på artikel 4.2 (särskild utbildning) eller artikel 4.3 (allmän utbildning).

| (126) | Återstoden av stödet i fråga kan emellertid inte anses vara förenligt i enlighet med förordning (EG) nr 70/2001, förordning (EG) nr 2204/2002 eller förordning (EG) nr 1628/2006 eller någon annan rättslig grund, eftersom stödet inte är avsett att främja något annat övergripande mål för EU i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget, t.ex. forskning och utveckling, sysselsättning, miljö eller räddningsarbete eller omstrukturering enligt relevanta riktlinjer, ramar och bestämmelser. |
| --- | --- |

(126)

Återstoden av stödet i fråga kan emellertid inte anses vara förenligt i enlighet med förordning (EG) nr 70/2001, förordning (EG) nr 2204/2002 eller förordning (EG) nr 1628/2006 eller någon annan rättslig grund, eftersom stödet inte är avsett att främja något annat övergripande mål för EU i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget, t.ex. forskning och utveckling, sysselsättning, miljö eller räddningsarbete eller omstrukturering enligt relevanta riktlinjer, ramar och bestämmelser.

| (127) | Eftersom exportrelaterade verksamheter undantas från tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 1998/2006 och sådana verksamheter inte kan anses vara förenliga med artikel 107.3 c i EUF-fördraget enligt någon rättslig grund, måste slutsatsen dras att det stöd som beviljats genom det andra lånet är oförenligt med den inre marknaden, med undantag för den förenliga delen för stöd för utbildning som beskrivs ovan. |
| --- | --- |

(127)

Eftersom exportrelaterade verksamheter undantas från tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 1998/2006 och sådana verksamheter inte kan anses vara förenliga med artikel 107.3 c i EUF-fördraget enligt någon rättslig grund, måste slutsatsen dras att det stöd som beviljats genom det andra lånet är oförenligt med den inre marknaden, med undantag för den förenliga delen för stöd för utbildning som beskrivs ovan.

| (128) | Beträffande ändringen av räntan under amorteringsperioden hävdade de italienska myndigheterna att det faktiskt finns allmänna regler i italiensk lagstiftning som tillåter en sådan justering. Dock gäller ministerdekretet av den 31 mars 2000, som är den enda rättsliga grunden, endast för de initiativ som finansieras genom lag nr 394/81 och nr 304/1990, och som därmed förefaller vara mycket selektiv. Vidare har inga bevis lämnats för att det faktiskt gjorts en justering av räntan (44). |
| --- | --- |

(128)

Beträffande ändringen av räntan under amorteringsperioden hävdade de italienska myndigheterna att det faktiskt finns allmänna regler i italiensk lagstiftning som tillåter en sådan justering. Dock gäller ministerdekretet av den 31 mars 2000, som är den enda rättsliga grunden, endast för de initiativ som finansieras genom lag nr 394/81 och nr 304/1990, och som därmed förefaller vara mycket selektiv. Vidare har inga bevis lämnats för att det faktiskt gjorts en justering av räntan (44).

| (129) | Vad gäller båda lånen hävdar de italienska myndigheterna att kostnaden för den obligatoriska bankgarantin, som begärdes före det att lånen beviljades, ska dras av från stödbeloppet. Kommissionen påpekar för det första att en sådan garanti, eller dess motsvarighet, normalt skulle ha begärts även av ett privat kreditinstitut som beviljar lån i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. För det andra framgår det av de specifikationer som bifogats avtalet att stöd som överlappar varandra i samma program inte godkänns, utom för stöd som är kopplat till garantin, som därmed självt anses vara stödberättigande. |
| --- | --- |

(129)

Vad gäller båda lånen hävdar de italienska myndigheterna att kostnaden för den obligatoriska bankgarantin, som begärdes före det att lånen beviljades, ska dras av från stödbeloppet. Kommissionen påpekar för det första att en sådan garanti, eller dess motsvarighet, normalt skulle ha begärts även av ett privat kreditinstitut som beviljar lån i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. För det andra framgår det av de specifikationer som bifogats avtalet att stöd som överlappar varandra i samma program inte godkänns, utom för stöd som är kopplat till garantin, som därmed självt anses vara stödberättigande.

VII.   AVSLUTANDE KOMMENTARER

| (130) | Kommissionen konstaterar att undantagen i artikel 107.2 a–c (45) i EUF-fördraget inte gäller för lånen i fråga, eftersom de inte inriktas på några av de målsättningar som anges i den artikeln, vilket den italienska regeringen inte heller har påstått. |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen konstaterar att undantagen i artikel 107.2 a–c (45) i EUF-fördraget inte gäller för lånen i fråga, eftersom de inte inriktas på några av de målsättningar som anges i den artikeln, vilket den italienska regeringen inte heller har påstått.

| (131) | Lånen var inte avsedda att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa regioner eller främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi. De var inte heller avsedda att främja kultur eller bevara kulturarvet. Kommissionen anser därför att varken artikel 107.3 a (46), artikel 107.3 b (47) eller artikel 107.3 d i EUF-fördraget (48) är tillämpliga på lånen i fråga. |
| --- | --- |

(131)

Lånen var inte avsedda att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa regioner eller främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi. De var inte heller avsedda att främja kultur eller bevara kulturarvet. Kommissionen anser därför att varken artikel 107.3 a (46), artikel 107.3 b (47) eller artikel 107.3 d i EUF-fördraget (48) är tillämpliga på lånen i fråga.

VIII.   SLUTSATS

| (132) | Båda lånen till WAM SpA beviljades utan tidigare anmälan till kommissionen. Lånet 1995 beviljades i själva verket den 24 november 1995, och lånet 2000 beviljades den 9 november 2000. Med undantag för den förenliga delen av stödet som omfattas av gruppundantag, anser kommissionen att lånen, i den mån de har genomförts i strid mot artikel 88.3 i EG-fördraget, nu artikel 108.3 i EUF-fördraget, beviljades på ett olagligt sätt till mottagaren. |
| --- | --- |

(132)

Båda lånen till WAM SpA beviljades utan tidigare anmälan till kommissionen. Lånet 1995 beviljades i själva verket den 24 november 1995, och lånet 2000 beviljades den 9 november 2000. Med undantag för den förenliga delen av stödet som omfattas av gruppundantag, anser kommissionen att lånen, i den mån de har genomförts i strid mot artikel 88.3 i EG-fördraget, nu artikel 108.3 i EUF-fördraget, beviljades på ett olagligt sätt till mottagaren.

| (133) | Det stöd Italien beviljade WAM SpA den 24 november 1995 i form av ett räntesubventionerat lån utgör statligt stöd. Den del som motsvarar stödberättigande kostnader för konsulttjänster, deltagande i mässor och utställningar och marknadsundersökningar utgör statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(133)

Det stöd Italien beviljade WAM SpA den 24 november 1995 i form av ett räntesubventionerat lån utgör statligt stöd. Den del som motsvarar stödberättigande kostnader för konsulttjänster, deltagande i mässor och utställningar och marknadsundersökningar utgör statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden.

| (134) | När det gäller det berörda stödets totala bidragsekvivalent har hänsyn tagits till att lånet utbetalades till mottagaren i tre delbetalningar (den 24 april 1996, den 23 juli 1997 och den 24 april 1998) och att den amorteringsfria perioden därmed varierade från två till noll år. Hänsyn har även tagits till räntesatsen i låneavtalet (4,4 procent) i förhållande till den referensränta som löpande fastställs av kommissionen (49) och som gällde vid den tidpunkt lånet beviljades (11,35 procent). Stödinslaget har beräknats som skillnaden mellan den ränta som fastställs i avtalet och referensräntan vid den tidpunkt då lånet beviljades. Enligt denna beräkning uppgår bidragsekvivalenten, avdragen från och med den 24 april 1996 (dagen då den första delbetalningen utbetalades till WAM SpA), till 108 165,10 euro. |
| --- | --- |

(134)

När det gäller det berörda stödets totala bidragsekvivalent har hänsyn tagits till att lånet utbetalades till mottagaren i tre delbetalningar (den 24 april 1996, den 23 juli 1997 och den 24 april 1998) och att den amorteringsfria perioden därmed varierade från två till noll år. Hänsyn har även tagits till räntesatsen i låneavtalet (4,4 procent) i förhållande till den referensränta som löpande fastställs av kommissionen (49) och som gällde vid den tidpunkt lånet beviljades (11,35 procent). Stödinslaget har beräknats som skillnaden mellan den ränta som fastställs i avtalet och referensräntan vid den tidpunkt då lånet beviljades. Enligt denna beräkning uppgår bidragsekvivalenten, avdragen från och med den 24 april 1996 (dagen då den första delbetalningen utbetalades till WAM SpA), till 108 165,10 euro.

| (135) | Detta stödbelopp måste emellertid justeras när det gäller den förenliga delen av det statliga stödet. |
| --- | --- |

(135)

Detta stödbelopp måste emellertid justeras när det gäller den förenliga delen av det statliga stödet.

| (136) | Då en del av lånet har bedömts vara förenligt måste det dras av från den del som utgör statligt stöd i lånet 1995 (108 165,10 euro). Då det är omöjligt att koppla en given delbetalning av lånet och vissa specifika kostnader har den procentandel som utgörs av de stödberättigande kostnaderna av det totala lånet (82,57 miljoner lire av 1 358,51 miljoner lire, dvs. 6 procent) tillämpats på den totala bidragsekvivalenten. Då 6 procent av 108 165,10 euro är 6 489,906 euro anses detta belopp utgöra den förenliga delen av stödet. |
| --- | --- |

(136)

Då en del av lånet har bedömts vara förenligt måste det dras av från den del som utgör statligt stöd i lånet 1995 (108 165,10 euro). Då det är omöjligt att koppla en given delbetalning av lånet och vissa specifika kostnader har den procentandel som utgörs av de stödberättigande kostnaderna av det totala lånet (82,57 miljoner lire av 1 358,51 miljoner lire, dvs. 6 procent) tillämpats på den totala bidragsekvivalenten. Då 6 procent av 108 165,10 euro är 6 489,906 euro anses detta belopp utgöra den förenliga delen av stödet.

| (137) | Den totala bidragsekvivalenten av den del av det statliga stödet som är förenlig med den inre marknaden beräknas följaktligen uppgå till 101 675,194 euro. |
| --- | --- |

(137)

Den totala bidragsekvivalenten av den del av det statliga stödet som är förenlig med den inre marknaden beräknas följaktligen uppgå till 101 675,194 euro.

| (138) | Det stöd som beviljades WAM SpA 2000 är oförenligt med den inre marknaden, utom den del på 25 240 euro som avser utbildningsverksamhet i bidragsberättigande kostnader. |
| --- | --- |

(138)

Det stöd som beviljades WAM SpA 2000 är oförenligt med den inre marknaden, utom den del på 25 240 euro som avser utbildningsverksamhet i bidragsberättigande kostnader.

| (139) | I detta ärende har lånet utbetalats till WAM SpA i fem delbetalningar (den 12 februari 2001, den 28 september 2001, den 26 april 2002, den 27 september 2002 och den 22 januari 2003). Precis som för det första lånet varierade den amorteringsfria perioden också från två till noll år. Vid beräkningen av bidragsekvivalenten har kommissionen tagit hänsyn till den räntesats som fastställs i låneavtalet (2,32 procent) i förhållande till den referensränta som löpande fastställs av kommissionen och som gällde vid den tidpunkt då lånet beviljades (5,70 procent). Återbetalningen av både kapital och ränta skulle ha gjorts till den 20 februari 2008. Bidragsekvivalenten för stödinslaget av det totala lånet uppgick den 12 februari 2001 (dagen när den första delbetalningen på det specifika lånet gjordes till WAM SpA) till 182 550,80 euro, under förutsättning att återbetalningarna gjordes enligt planen. |
| --- | --- |

(139)

I detta ärende har lånet utbetalats till WAM SpA i fem delbetalningar (den 12 februari 2001, den 28 september 2001, den 26 april 2002, den 27 september 2002 och den 22 januari 2003). Precis som för det första lånet varierade den amorteringsfria perioden också från två till noll år. Vid beräkningen av bidragsekvivalenten har kommissionen tagit hänsyn till den räntesats som fastställs i låneavtalet (2,32 procent) i förhållande till den referensränta som löpande fastställs av kommissionen och som gällde vid den tidpunkt då lånet beviljades (5,70 procent). Återbetalningen av både kapital och ränta skulle ha gjorts till den 20 februari 2008. Bidragsekvivalenten för stödinslaget av det totala lånet uppgick den 12 februari 2001 (dagen när den första delbetalningen på det specifika lånet gjordes till WAM SpA) till 182 550,80 euro, under förutsättning att återbetalningarna gjordes enligt planen.

| (140) | När det gäller den del av lånet som är förenlig måste procentandelen för den del av lånet som är förenlig i förhållande till hela lånet (1,35 procent), dras av från stödets bidragsekvivalent. Under förutsättning att återbetalningarna gjordes enligt planen har bidragsekvivalenten för det andra lånet beräknats till 180 086,36 euro (182 550,80–2 464,44 euro). |
| --- | --- |

(140)

När det gäller den del av lånet som är förenlig måste procentandelen för den del av lånet som är förenlig i förhållande till hela lånet (1,35 procent), dras av från stödets bidragsekvivalent. Under förutsättning att återbetalningarna gjordes enligt planen har bidragsekvivalenten för det andra lånet beräknats till 180 086,36 euro (182 550,80–2 464,44 euro).

| (141) | Kommissionens etablerade praxis, enligt artikel 107 i EUF-fördraget, är att kräva återbetalning från mottagaren av det stöd som har beviljats olagligt och som är oförenligt med den inre marknaden, om inte stödet omfattas av reglerna för stöd av mindre betydelse. Denna praxis bekräftas i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionens etablerade praxis, enligt artikel 107 i EUF-fördraget, är att kräva återbetalning från mottagaren av det stöd som har beviljats olagligt och som är oförenligt med den inre marknaden, om inte stödet omfattas av reglerna för stöd av mindre betydelse. Denna praxis bekräftas i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999.

| (142) | Mot bakgrund av artikel 14.2 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 ska det stöd som ska återkrävas enligt ett beslut om återkrav innefatta ränta med en lämplig räntesats som fastställs av kommissionen. Räntan ska betalas från det datum då det olagliga stödet stod till stödmottagarens förfogande till det datum då det har återbetalats, under den period som det stod till företagets förfogande. |
| --- | --- |

(142)

Mot bakgrund av artikel 14.2 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 ska det stöd som ska återkrävas enligt ett beslut om återkrav innefatta ränta med en lämplig räntesats som fastställs av kommissionen. Räntan ska betalas från det datum då det olagliga stödet stod till stödmottagarens förfogande till det datum då det har återbetalats, under den period som det stod till företagets förfogande.

| (143) | Metoden för beräkning av räntesatsen anges i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (50) (nedan kallad förordning (EG) nr 794/2004) och i kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (51) (nedan kallad förordning (EG) nr 271/2008). |
| --- | --- |

(143)

Metoden för beräkning av räntesatsen anges i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (50) (nedan kallad förordning (EG) nr 794/2004) och i kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (51) (nedan kallad förordning (EG) nr 271/2008).

| (144) | Kommissionen påpekar att detta beslut inte påverkar förenligheten vad gäller den nationella ram som representeras genom lag nr 394/81, som utgör den rättsliga grunden för det statliga stöd som beviljades WAM SpA, med hänsyn till vilken kommissionen, i linje med förstainstansrättens rättspraxis (52), i detta ärende inte ansåg det nödvändigt att inleda förfarandet. Den utesluter dock inte att den kan komma att göra det i ett senare skede. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen påpekar att detta beslut inte påverkar förenligheten vad gäller den nationella ram som representeras genom lag nr 394/81, som utgör den rättsliga grunden för det statliga stöd som beviljades WAM SpA, med hänsyn till vilken kommissionen, i linje med förstainstansrättens rättspraxis (52), i detta ärende inte ansåg det nödvändigt att inleda förfarandet. Den utesluter dock inte att den kan komma att göra det i ett senare skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De stöd som Italien i enlighet med lag nr 394/81 har beviljat WAM SpA omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Eftersom stödet inte föranmälts till kommissionen i strid mot artikel 88.3 i EG-fördraget, nu artikel 108.3 i EUF-fördraget, utgör det olagligt stöd, med undantag för den del av stödet som omfattas av gruppundantag.

Artikel 2

1.   Det stöd på 108 165,10 euro som Italien beviljade WAM SpA den 24 november 1995 i form av en räntesubvention utgör statligt stöd. Den del av stödet som avsåg stödberättigande kostnader för konsulttjänster, deltagande i mässor och utställningar och marknadsundersökningar och som uppgår till 6 489,906 euro, utgör stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Italien ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagaren WAM SpA återkräva det oförenliga stödbeloppet på 101 675,194 euro.

2.   Det stöd på 182 550,80 euro som Italien beviljade WAM SpA den 9 november 2000 i form av en räntesubvention, utgör statligt stöd. Den del av stödet som avsåg stödberättigande kostnader för utbildningsåtgärder och som uppgår till 2 464,44 euro, utgör statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden.

Italien ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagaren WAM SpA återkräva det oförenliga stödbeloppet på 180 086,36 euro.

3.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från och med den dag då stödet ställdes till stödmottagaren WAM SpA:s förfogande till och med den dag det har återbetalats.

4.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004 och förordning (EG) nr 271/2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004.

Artikel 3

1.   Återkravet av det stöd som har beviljats enligt den stödordning som avses i artikel 2 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Italien ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader efter den dag då detta beslut har delgivits.

Artikel 4

1.   Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgivits ska Italien lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren WAM SpA. |
| --- | --- |

a)

Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren WAM SpA.

| b) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut.

| c) | Dokument som visar att stödmottagaren WAM SpA har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

c)

Dokument som visar att stödmottagaren WAM SpA har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Italien ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 2 har slutförts. Italien ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. Italien ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagaren.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 24 mars 2010.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget blivit artikel 107 respektive artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. De två uppsättningarna bestämmelser är i allt väsentligt identiska. I detta beslut ska hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i tillämpliga fall tolkas som hänvisningar till artikel 87 respektive artikel 88 i EG-fördraget, och hänvisningar till förstainstansrätten ska tolkas som en hänvisning till tribunalen.

1

(2)  Beslut K(2003) 35 slutlig (EUT C 142, 18.6.2003, s. 2).

2

(3)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

3

(4)  Se fotnot 2.

4

(5)  EUT L 63, 4.3.2006, s. 11.

5

(6)  Förenade målen T-304/04 och T-316/04, Republiken Italien och Wam SpA mot kommissionen, REG 2006, s. II-64.

6

(7)  EU-domstolens dom av den 30 april 2009 i mål C-494/06 P, kommissionen mot Republiken Italien och WAM, ännu ej publicerad i REG.

7

(8)  T.ex. Dce och R-Master (Storbritannien), Infa-Stauband Ats (Tyskland) och Fda (Frankrike). Se RECent, Centre for economic research (institutionen för politisk ekonomi vid Università di Modena e Reggio Emilia), ”The Rise of a District Lead Firm: The case of WAM (1968–2003)”, februari 2009.

8

(9)  RECent, Centre for economic research (institutionen för politisk ekonomi vid Università di Modena e Reggio Emilia), ”The Rise of a District Lead Firm: The case of WAM (1968–2003)”, februari 2009.

9

(10)  Se fotnot 9.

10

(11)  Se fotnot 9.

11

(12)  EGT C 119, 22.5.2002, s. 22.

12

(13)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 30.

13

(14)  EGT C 213, 19.8.1992, s. 2.

14

(15)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 33.

15

(16)  Se mål 78/76, Steinike & Weinlig, REG 1977 s. 595, punkt 21, mål 290/83, kommissionen mot Frankrike, REG 1985, s. 439, punkt 14, förenade målen 67/85, 68/85 och 70/85, Van der Kooy m.fl. mot kommissionen, REG 1988 s. 219, punkt 35 och mål C-305/89, Italien mot kommissionen, REG 1991, s. I-1603, punkt 13.

16

(17)  I enlighet med artikel 2 i lag nr 394/81 inrättades en fond vid Mediocredito Centrale för att bevilja räntesubventionerade lån till företag för program för etablering på marknader i länder utanför EU. Denna fond förvaltas av en kommitté som ser till att stödet beviljas enligt lagstiftningen. Kommitténs medlemmar utses genom ett dekret utfärdat av handelsministern i samarbete med finansministern och ministern för industri, handel och hantverk. Kommittén, som är etablerad inom ministeriet för utrikeshandel, består av följande medlemmar:

17

| a) | Handelsministern, eller genom delegering statssekreteraren, som är kommitténs ordförande. |
| --- | --- |

a)

Handelsministern, eller genom delegering statssekreteraren, som är kommitténs ordförande.

| b) | En chef vardera från följande ministerier: finansministeriet, ministeriet för industri, handel och hantverk, handelsministeriet, eller personer med liknande kvalifikationer som utses som ersättare av de respektive ministrarna. |
| --- | --- |

b)

En chef vardera från följande ministerier: finansministeriet, ministeriet för industri, handel och hantverk, handelsministeriet, eller personer med liknande kvalifikationer som utses som ersättare av de respektive ministrarna.

| c) | Generaldirektören för Mediocredito Centrale, eller i hans eller hennes frånvaro, en ersättare som utses av honom eller henne. |
| --- | --- |

c)

Generaldirektören för Mediocredito Centrale, eller i hans eller hennes frånvaro, en ersättare som utses av honom eller henne.

| d) | Generaldirektören för det nationella institutet för utrikeshandel (Istituto nazionale per il commercio estero), eller i hans eller hennes frånvaro, en ersättare som utses av honom eller henne. |
| --- | --- |

d)

Generaldirektören för det nationella institutet för utrikeshandel (Istituto nazionale per il commercio estero), eller i hans eller hennes frånvaro, en ersättare som utses av honom eller henne.

(18)  I artikel 1 i ministerdekretet av den 19 januari 1999 fastställs kommitténs sammansättning i enlighet med lagstiftningsdekret nr 143 av den 31 mars 1998, särskilt punkt 25.1. Kommittén ska bestå av två företrädare för handelsministeriet, en företrädare för ministeriet för finanser, budget och ekonomisk planering, en företrädare för utrikesministeriet, ministeriet för industri, handel och hantverk, en företrädare som utses av konferensen för presidenter för regioner och självständiga provinser och en företrädare för den italienska banksammanslutningen.

18

(19)  Vid den aktuella tidpunkten inrättades en fond för statliga medel i enlighet med artikel 2 i lag nr 394/81 vid Mediocredito Centrale. Fonden förvaltades av den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 2 i lag nr 394/81. Genom en skrivelse av den 27 december 1995 uppmanade utrikeshandelsministeriet Mediocredito Centrale att vid kommitténs sammanträde den 24 november 1995 ingå ett avtal med WAM SpA (inom tre månader) för att genomföra beslutet av den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 2 i lag nr 394/81.

19

(20)  I enlighet med lagstiftningsdekret nr 143 av den 31 mars 1998, särskilt artikel 25.1, utsågs SIMESIT SpA från och med den 1 januari 1999 att förvalta det finansiella stödet för främjande av utrikeshandel enligt lag nr 394/81. SIMESIT SpA är ett offentligt organ som inrättades 1990 (lag nr 100 av den 24 april 1990) av den italienska regeringen för att främja italienska företags verksamhet i tredjeländer. Företaget kontrolleras av den italienska regeringen, som innehar 76 procent av aktierna, och fastställer riktlinjer för att välja de investeringar som SIMESIT SpA ska stödja. Dessutom består styrelsen för SIMESIT (”Consiglio d’amministrazione”) av nio medlemmar, varav fem utses av den italienska regeringen.

20

(21)  Se mål C-482/99, Republiken Frankrike mot kommissionen (Stardust), REG 2002, s. I-4397, punkterna 55 och 56.

21

(22)  Se mål C-41/90, Höfner och Elser, REG 1991, s. I-01979, punkt 21.

22

(23)  Mål C-494/06 P, kommissionen mot Republiken Italien och WAM SpA, ännu ej publicerat i REG, punkt 49 och följande.

23

(24)  Se även mål C-372/97, Italien mot kommissionen, REG 2004, s. I-3679, punkt 52 och mål C-66/02, Italien mot kommissionen, REG 2005, s. I-10901.

24

(25)  RECent, Centre for economic research (institutionen för politisk ekonomi vid Università di Modena e Reggio Emilia), ”The Rise of a District Lead Firm: The case of WAM (1968–2003)”, februari 2009.

25

(26)  Se mål T-459/93, Siemens mot kommissionen, REG 1995, s. II-1675, punkterna 48 och 77, mål T-214/95, Vlaams Gewest mot kommissionen, REG 1998, s. II-717, punkt 43 och mål T-217/02, Ter Lembeek mot kommissionen, REG 2006, s. II-4483, punkt 177.

26

(27)  I mål T-369/06, Holland Malt mot kommissionen, ännu ej offentliggjort i REG, ansåg förstainstansrätten i punkt 55 att ”det framgår således tydligt av rättspraxis att det inte enbart är det faktum att kostnaderna för företagets löpande förvaltning eller normala verksamhet minskar med hjälp av statliga medel som i sig snedvrider konkurrensen, utan även det faktum att bidraget helt eller delvis befriar stödmottagaren från en investeringskostnad”.

27

(28)  Se mål 730/79, Philip Morris Holland mot kommissionen, REG 1980, s. 2671, punkt 11, mål C-53/00, Ferring, REG 2001, s. I-9067, punkt 21 och mål C-372/97, Italien mot kommissionen, REG 2004, s. I-3679, punkt 52.

28

(29)  Se mål 730/79, Philip Morris mot kommissionen, REG 1980, s. 2671.

29

(30)  Se mål 259/86, Frankrike mot kommissionen, REG 1978, s. 4393.

30

(31)  Se mål T-214/95, Vlaams Gewest mot kommissionen, REG 1998, s. II-717, punkt 49.

31

(32)  Se mål C-172/03, Heiser, REG 1998, s. I-1627, punkt 32.

32

(33)  Se de förenade målen 212/80 och 217/80, Meridionale Industria Salumi m.fl., REG 1981, s. 2735, de förenade målen CT Control Rotterdam och JCT Benelux mot kommissionen, REG 1981, s. I-3873 och mål C-61/98, De Haan Beheer, REG 2000, s. I-5003.

33

(34)  EUT L 379, 28.12.2006, s. 11.

34

(35)  EUT L 214, 9.8.2008, s. 3.

35

(36)  Multilaterala förhandlingar i Uruguayrundan (1986–1994) – Bilaga 1 – Bilaga 1A – Avtal om subventioner och utjämningsåtgärder (WTO-Gatt 1994), EGT L 336, 23.12.1994, s. 156.

36

(37)  EGT L 107, 30.4.1996, s. 4.

37

(38)  EGT C 119, 22.5.2002, s. 22.

38

(39)  I linje med kommissionens etablerade praxis. Se t.ex. kommissionens beslut 2003/643/EG av den 13 maj 2003 om det statliga stöd som Tyskland har genomfört till förmån för Kahla Porzellan GmbH och Kahla/Thüringen Porzellan GmbH (EUT L 227, 11.9.2003, s. 12).

39

(40)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 20.

40

(41)  EGT L 337, 13.12.2002, s. 3.

41

(42)  EUT L 302, 1.11.2006, s. 29.

42

(43)  EGT C 119, 22.5.2002, s. 22.

43

(44)  En sådan ändring kan i alla händelser endast ha tillämpats på det första räntesubventionerade lånet till WAM SpA, då den bara omfattade stöd som beviljats innan den trädde i kraft, medan det andra stödet till WAM SpA ännu inte hade beviljats vid den tidpunkten.

44

(45)  I artikel 107.2 i EUF-fördraget anges att följande stöd är förenligt med den inre marknaden: a) stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, under förutsättning att stödet ges utan diskriminering med avseende på varornas ursprung, b) stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser, c) stöd som ges till näringslivet i vissa av de områden i Förbundsrepubliken Tyskland (...).

45

(46)  ”Stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning och i de regioner som avses i artikel 349, med hänsyn till deras strukturella, ekonomiska och sociala situation.”

46

(47)  ”Stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi.”

47

(48)  ”Stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet, om sådant stöd inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.”

48

(49)  Referensräntan offentliggörs regelbundet i EUT.

49

(50)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

50

(51)  EUT L 82, 25.3.2008, s. 1.

51

(52)  Se domarna av den 6 mars 2002 i målen T-92/00 och T-103/00, Diputación Foral de Álava mot kommissionen (Ramondín), REG 2002, s. II-1385.

52

---