# Uradni list L 274/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.274.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 274 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5319. oktober 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.274.slv

Uradni list

Evropske unije

L 274

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5319. oktober 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/605/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 26. januarja 2010 o državni pomoči C 56/07 (ex E 15/05) Francije za La Poste
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 133)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2010/606/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 26. februarja 2010 o državni pomoči C 9/09 (ex NN 49/08; NN 50/08 in NN 45/08) Kraljevine Belgije, Francoske republike in Velikega vojvodstva Luksemburg za bančno skupino Dexia SA
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1180)

   (
  1
  ) | 54 |
| | | 2010/607/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 27. aprila 2010 glede državne pomoči, ki jo izvaja Belgija, za prestrukturiranje dražbe rib v Ostendeju (Državna pomoč C 30/08 (ex NN 21/08))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 2520)

   (
  1
  ) | 103 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

2010/605/EU

*

Sklep Komisije z dne 26. januarja 2010 o državni pomoči C 56/07 (ex E 15/05) Francije za La Poste
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 133)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 133)

1

1

2010/606/EU

*

Sklep Komisije z dne 26. februarja 2010 o državni pomoči C 9/09 (ex NN 49/08; NN 50/08 in NN 45/08) Kraljevine Belgije, Francoske republike in Velikega vojvodstva Luksemburg za bančno skupino Dexia SA
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1180)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1180)

1

54

2010/607/EU

*

Sklep Komisije z dne 27. aprila 2010 glede državne pomoči, ki jo izvaja Belgija, za prestrukturiranje dražbe rib v Ostendeju (Državna pomoč C 30/08 (ex NN 21/08))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 2520)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 2520)

1

103

| | | IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/608/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 18. novembra 2009 o državni pomoči C 10/09 (ex N 138/09) Nizozemske za rezervno kreditno linijo za nelikvidna sredstva in načrt prestrukturiranja družbe ING
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9000)

   (
  1
  ) | 139 |

IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

2010/608/ES

*

Odločba Komisije z dne 18. novembra 2009 o državni pomoči C 10/09 (ex N 138/09) Nizozemske za rezervno kreditno linijo za nelikvidna sredstva in načrt prestrukturiranja družbe ING
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9000)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9000)

1

139

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 19.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/1

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 26. januarja 2010

o državni pomoči C 56/07 (ex E 15/05) Francije za La Poste

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 133)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/605/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (1) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, (2)

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 21. decembra 2005 odobrila prenos bančnih in finančnih dejavnosti podjetja La Poste na njegovo hčerinsko podjetje La Banque Postale. (3) Komisija je v odločitvi poudarila, da bo vprašanje neomejenega državnega poroštva za podjetje La Poste predmet posebnega postopka. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 21. decembra 2005 odobrila prenos bančnih in finančnih dejavnosti podjetja La Poste na njegovo hčerinsko podjetje La Banque Postale. (3) Komisija je v odločitvi poudarila, da bo vprašanje neomejenega državnega poroštva za podjetje La Poste predmet posebnega postopka.

| (2) | Komisija je 21. februarja 2006 v skladu s členom 17 Uredbe Sveta št. 659/1999 (4) o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba) francoske organe obvestila o svojih predhodnih ugotovitvah glede obstoja neomejenega državnega poroštva, ki naj bi izhajalo iz statusa podjetja La Poste in pomenilo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ter jih pozvala, naj predložijo pripombe. Ker je to domnevno neomejeno državno poroštvo veljalo že pred 1. januarjem 1958, je Komisija v skladu s členom 1(b) zgoraj navedene postopkovne uredbe uporabila postopkovna pravila za veljavne pomoči. (5) |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 21. februarja 2006 v skladu s členom 17 Uredbe Sveta št. 659/1999 (4) o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba) francoske organe obvestila o svojih predhodnih ugotovitvah glede obstoja neomejenega državnega poroštva, ki naj bi izhajalo iz statusa podjetja La Poste in pomenilo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ter jih pozvala, naj predložijo pripombe. Ker je to domnevno neomejeno državno poroštvo veljalo že pred 1. januarjem 1958, je Komisija v skladu s členom 1(b) zgoraj navedene postopkovne uredbe uporabila postopkovna pravila za veljavne pomoči. (5)

| (3) | Komisija je odgovor francoskih organov prejela 24. aprila 2006. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je odgovor francoskih organov prejela 24. aprila 2006.

| (4) | Komisija je 4. oktobra 2006 v skladu s členom 18 postopkovne uredbe Francijo pozvala, naj najpozneje do 31. decembra 2008 ukine poroštvo, ki ga ima podjetje La Poste na podlagi svojega statusa pri izpolnjevanju vseh svojih obveznosti. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 4. oktobra 2006 v skladu s členom 18 postopkovne uredbe Francijo pozvala, naj najpozneje do 31. decembra 2008 ukine poroštvo, ki ga ima podjetje La Poste na podlagi svojega statusa pri izpolnjevanju vseh svojih obveznosti.

| (5) | Komisija je 6. decembra 2006 prejela obvestilo francoskih organov, s katerim so izpodbijali ugotovitve Komisije iz dopisa z dne 4. oktobra 2006. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 6. decembra 2006 prejela obvestilo francoskih organov, s katerim so izpodbijali ugotovitve Komisije iz dopisa z dne 4. oktobra 2006.

| (6) | Francoski organi so po sestanku s službami Komisije, pristojnimi za konkurenco (v nadaljnjem besedilu: GD za konkurenco), z dopisom z dne 16. januarja 2007 Komisiji predložili osnutek spremembe odloka o izvajanju zakona št. 80-539 z dne 16. julija 1980 o denarnih kaznih, izrečenih na upravnem področju, in izvrševanju sodb s strani pravnih oseb javnega prava (6) (v nadaljnjem besedilu: zakon z dne 16. julija 1980), to je odloka št. 81-501 z dne 12. maja 1981, sprejetega za izvajanje zakona z dne 16. julija 1980 o denarnih kaznih, izrečenih na upravnem področju, in izvrševanju sodb s strani pravnih oseb javnega prava (7) (v nadaljnjem besedilu: odlok z dne 12. maja 1981). |
| --- | --- |

(6)

Francoski organi so po sestanku s službami Komisije, pristojnimi za konkurenco (v nadaljnjem besedilu: GD za konkurenco), z dopisom z dne 16. januarja 2007 Komisiji predložili osnutek spremembe odloka o izvajanju zakona št. 80-539 z dne 16. julija 1980 o denarnih kaznih, izrečenih na upravnem področju, in izvrševanju sodb s strani pravnih oseb javnega prava (6) (v nadaljnjem besedilu: zakon z dne 16. julija 1980), to je odloka št. 81-501 z dne 12. maja 1981, sprejetega za izvajanje zakona z dne 16. julija 1980 o denarnih kaznih, izrečenih na upravnem področju, in izvrševanju sodb s strani pravnih oseb javnega prava (7) (v nadaljnjem besedilu: odlok z dne 12. maja 1981).

| (7) | Francoski organi so na zahtevo Komisije po pojasnilih poslali obvestilo, ki ga je Komisija prejela 1. februarja 2007 in v katerem so pojasnili položaj upnikov podjetja La Poste, če bi se to znašlo v finančnih težavah. |
| --- | --- |

(7)

Francoski organi so na zahtevo Komisije po pojasnilih poslali obvestilo, ki ga je Komisija prejela 1. februarja 2007 in v katerem so pojasnili položaj upnikov podjetja La Poste, če bi se to znašlo v finančnih težavah.

| (8) | Francoski organi so z obvestilom z dne 19. marca 2007 navedli dodatni predlog, in sicer da naj bi se skupaj s podjetjem La Poste zavezali, da bodo v vseh pogodbah o financiranju in prospektih podjetja La Poste navedli neobstoj poroštva. |
| --- | --- |

(8)

Francoski organi so z obvestilom z dne 19. marca 2007 navedli dodatni predlog, in sicer da naj bi se skupaj s podjetjem La Poste zavezali, da bodo v vseh pogodbah o financiranju in prospektih podjetja La Poste navedli neobstoj poroštva.

| (9) | Komisija je z dopisom z dne 29. novembra 2007 Francijo obvestila o svoji odločitvi, da bo zoper ta ukrep sprožila postopek iz člena 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je z dopisom z dne 29. novembra 2007 Francijo obvestila o svoji odločitvi, da bo zoper ta ukrep sprožila postopek iz člena 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka).

| (10) | Odločitev o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (8). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe k zadevnem ukrepu. |
| --- | --- |

(10)

Odločitev o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (8). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe k zadevnem ukrepu.

| (11) | Komisija od zainteresiranih strani ni prejela pripomb v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(11)

Komisija od zainteresiranih strani ni prejela pripomb v zvezi s tem.

| (12) | Komisija je pripombe Francije prejela z dopisom z dne 23. februarja 2008. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je pripombe Francije prejela z dopisom z dne 23. februarja 2008.

| (13) | Komisija je na spletni strani GD za konkurenco objavila javni razpis za izvedbo študije o neomejenem poroštvu Francoske republike za podjetje La Poste. Pred iztekom roka 21. aprila 2008 so prispele štiri ponudbe. Za izvedbo študije je bila izbrana Sophie NICINSKI, univerzitetna profesorica za javno pravo, doktorica prava ter avtorica publikacij na temo državnega poroštva za industrijske in komercialne osebe javnega prava. Izvedenka (v nadaljevanju: izvedenka Komisije) je poročilo predložila 17. novembra 2008. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je na spletni strani GD za konkurenco objavila javni razpis za izvedbo študije o neomejenem poroštvu Francoske republike za podjetje La Poste. Pred iztekom roka 21. aprila 2008 so prispele štiri ponudbe. Za izvedbo študije je bila izbrana Sophie NICINSKI, univerzitetna profesorica za javno pravo, doktorica prava ter avtorica publikacij na temo državnega poroštva za industrijske in komercialne osebe javnega prava. Izvedenka (v nadaljevanju: izvedenka Komisije) je poročilo predložila 17. novembra 2008.

| (14) | Ko so se v tisku pojavile informacije, da je francoska vlada sprejela osnutek zakona za potrditev spremembe statusa podjetja La Poste, je Komisija 20. julija 2009 Francijo vprašala, ali bi privolila v prevzem obveznosti v zvezi s preoblikovanjem podjetja La Poste v delniško družbo, za katero veljajo občepravni postopki sanacije in sodne likvidacije. Komisija je v istem dopisu francoskim organom poslala poročilo svoje izvedenke. |
| --- | --- |

(14)

Ko so se v tisku pojavile informacije, da je francoska vlada sprejela osnutek zakona za potrditev spremembe statusa podjetja La Poste, je Komisija 20. julija 2009 Francijo vprašala, ali bi privolila v prevzem obveznosti v zvezi s preoblikovanjem podjetja La Poste v delniško družbo, za katero veljajo občepravni postopki sanacije in sodne likvidacije. Komisija je v istem dopisu francoskim organom poslala poročilo svoje izvedenke.

| (15) | Francija je z obvestilom z dne 31. julija 2009 Komisijo obvestila, da je svet ministrov 29. julija 2009 sprejel osnutek zakona o podjetju La Poste in poštnih dejavnostih, s katerim je določeno, da se 1. januarja 2010 podjetje La Poste preoblikuje v delniško družbo. Francoski organi so še navedli, da bodo poslali pripombe k poročilu izvedenke Komisije. |
| --- | --- |

(15)

Francija je z obvestilom z dne 31. julija 2009 Komisijo obvestila, da je svet ministrov 29. julija 2009 sprejel osnutek zakona o podjetju La Poste in poštnih dejavnostih, s katerim je določeno, da se 1. januarja 2010 podjetje La Poste preoblikuje v delniško družbo. Francoski organi so še navedli, da bodo poslali pripombe k poročilu izvedenke Komisije.

| (16) | Francija je po dveh pisnih opominih Komisije z dne 9. septembra in 6. oktobra 2009 z obvestilom z dne 27. oktobra 2009 sporočila pripombe k poročilu izvedenke Komisije in predložila mnenje univerzitetnega profesorja prava Guya CARCASSONNA (v nadaljnjem besedilu: izvedenec francoskih organov). |
| --- | --- |

(16)

Francija je po dveh pisnih opominih Komisije z dne 9. septembra in 6. oktobra 2009 z obvestilom z dne 27. oktobra 2009 sporočila pripombe k poročilu izvedenke Komisije in predložila mnenje univerzitetnega profesorja prava Guya CARCASSONNA (v nadaljnjem besedilu: izvedenec francoskih organov).

| (17) | Sprememba osnutka zakona o podjetju La Poste in poštnih dejavnostih je bila vložena 11. decembra 2009, z njo pa je bilo preoblikovanje podjetja La Poste v delniško družbo preloženo na marec 2010. |
| --- | --- |

(17)

Sprememba osnutka zakona o podjetju La Poste in poštnih dejavnostih je bila vložena 11. decembra 2009, z njo pa je bilo preoblikovanje podjetja La Poste v delniško družbo preloženo na marec 2010.

2.   OPIS UKREPA

| (18) | Nekdanja generalna direkcija za pošto in telekomunikacije je bila z zakonom št. 90-568 z dne 2. julija 1990 o organizaciji javne službe poštnih storitev in o družbi France Télécom (9) (v nadaljnjem besedilu: zakon z dne 2. julija 1990) preoblikovana v dve pravni osebi javnega prava: La Poste in France Télécom. |
| --- | --- |

(18)

Nekdanja generalna direkcija za pošto in telekomunikacije je bila z zakonom št. 90-568 z dne 2. julija 1990 o organizaciji javne službe poštnih storitev in o družbi France Télécom (9) (v nadaljnjem besedilu: zakon z dne 2. julija 1990) preoblikovana v dve pravni osebi javnega prava: La Poste in France Télécom.

| (19) | Nekatere pravne osebe javnega prava z zakonom niso bile opredeljene kot osebe javnega prava upravne narave (EPA) ali osebe javnega prava industrijske in komercialne narave (EPIC). (10) Tak je primer podjetja La Poste. Vendar pa je kasacijsko sodišče (drugi civilni senat) v sodbi z dne 18. januarja 2001 (11) uporabilo načelo, v skladu katerim se podjetje La Poste šteje za enakovredno osebi javnega prava industrijske in komercialne narave (EPIC). (12) Pravne posledice statusa podjetja La Poste so naslednje: |
| --- | --- |

(19)

Nekatere pravne osebe javnega prava z zakonom niso bile opredeljene kot osebe javnega prava upravne narave (EPA) ali osebe javnega prava industrijske in komercialne narave (EPIC). (10) Tak je primer podjetja La Poste. Vendar pa je kasacijsko sodišče (drugi civilni senat) v sodbi z dne 18. januarja 2001 (11) uporabilo načelo, v skladu katerim se podjetje La Poste šteje za enakovredno osebi javnega prava industrijske in komercialne narave (EPIC). (12) Pravne posledice statusa podjetja La Poste so naslednje:

2.1   ZA PODJETJE LA POSTE SE NE UPORABLJAJO POSTOPKI PLAČILNE NESPOSOBNOSTI IN STEČAJA

| (20) | S členom 1 zakona z 2. julija 1990 je bilo podjetje La Poste opredeljeno kot pravna oseba javnega prava. V Franciji pa za pravne osebe javnega prava ne velja obče pravo s področja sanacije in sodne likvidacije podjetij v težavah. |
| --- | --- |

(20)

S členom 1 zakona z 2. julija 1990 je bilo podjetje La Poste opredeljeno kot pravna oseba javnega prava. V Franciji pa za pravne osebe javnega prava ne velja obče pravo s področja sanacije in sodne likvidacije podjetij v težavah.

| (21) | Neuporaba postopkov plačilne nesposobnosti in stečaja za pravne osebe javnega prava naj bi izhajala iz splošnega načela, ki ga francoska sodna praksa ter zlasti kasacijsko sodišče (13) priznavata od konca 19. stoletja, in sicer da pravnim osebam javnega prava premoženja ni mogoče zaseči. |
| --- | --- |

(21)

Neuporaba postopkov plačilne nesposobnosti in stečaja za pravne osebe javnega prava naj bi izhajala iz splošnega načela, ki ga francoska sodna praksa ter zlasti kasacijsko sodišče (13) priznavata od konca 19. stoletja, in sicer da pravnim osebam javnega prava premoženja ni mogoče zaseči.

| (22) | Poleg tega je v členu 2 zakona št. 85-98 z dne 25. januarja 1985 o sanaciji in sodni likvidaciji podjetij (14) (v nadaljnjem besedilu: zakon z dne 25. januarja 1985), v katerem je opredeljeno področje uporabe občepravnih postopkov sanacije in sodne likvidacije v Franciji, ki je postal člen L620-2 trgovinskega zakonika, določeno: „Sanacija in sodna likvidacija se uporabljata za vse trgovce, vse osebe, vpisane v register poklicev, vse kmete in vse pravne osebe zasebnega prava.“ Iz besedila tega člena in njegove razlage v francoski sodni praksi (15) izhaja, da se kolektivni postopki občega prava ne uporabljajo za pravne osebe javnega prava. |
| --- | --- |

(22)

Poleg tega je v členu 2 zakona št. 85-98 z dne 25. januarja 1985 o sanaciji in sodni likvidaciji podjetij (14) (v nadaljnjem besedilu: zakon z dne 25. januarja 1985), v katerem je opredeljeno področje uporabe občepravnih postopkov sanacije in sodne likvidacije v Franciji, ki je postal člen L620-2 trgovinskega zakonika, določeno: „Sanacija in sodna likvidacija se uporabljata za vse trgovce, vse osebe, vpisane v register poklicev, vse kmete in vse pravne osebe zasebnega prava.“ Iz besedila tega člena in njegove razlage v francoski sodni praksi (15) izhaja, da se kolektivni postopki občega prava ne uporabljajo za pravne osebe javnega prava.

2.2   ZA PODJETJE LA POSTE SE UPORABLJATA ZAKON Z DNE 16. JULIJA 1980 IN NAČELO ODGOVORNOSTI DRŽAVE ZA DOLGOVE PRAVNIH OSEB JAVNEGA PRAVA KOT ZADNJEGA SREDSTVA

| (23) | Zakon z dne 16. julija 1980 se uporablja za podjetje La Poste, ki je bilo z zakonom z dne 2. julija 1990 opredeljeno kot pravna oseba javnega prava. |
| --- | --- |

(23)

Zakon z dne 16. julija 1980 se uporablja za podjetje La Poste, ki je bilo z zakonom z dne 2. julija 1990 opredeljeno kot pravna oseba javnega prava.

| (24) | Člen 1(II) zakona z dne 16. julija 1980 določa: „Če je bilo lokalni skupnosti ali osebi javnega prava s pravnomočno sodno odločbo naloženo plačilo denarnega zneska, katerega višina je določena v sami odločbi, je treba ta znesek plačati ali zanj izdati izplačilni nalog v dveh mesecih od vročitve sodne odločbe. Če plačilo ali izdaja izplačilnega naloga nista opravljena v tem roku, predstavnik države v departmaju ali nadzorni organ izvrši plačilo po uradni dolžnosti. V primeru nezadostnih sredstev predstavnik države v departmaju ali nadzorni organ pošlje skupnosti ali osebi javnega prava opomin, da je treba ustvariti potrebna sredstva; če posvetovalni organ skupnosti ali osebe javnega prava ni zagotovil ali ustvaril teh sredstev, za to poskrbi predstavnik države v departmaju ali nadzorni organ ter po potrebi izvrši plačilo po uradni dolžnosti.“ |
| --- | --- |

(24)

Člen 1(II) zakona z dne 16. julija 1980 določa: „Če je bilo lokalni skupnosti ali osebi javnega prava s pravnomočno sodno odločbo naloženo plačilo denarnega zneska, katerega višina je določena v sami odločbi, je treba ta znesek plačati ali zanj izdati izplačilni nalog v dveh mesecih od vročitve sodne odločbe. Če plačilo ali izdaja izplačilnega naloga nista opravljena v tem roku, predstavnik države v departmaju ali nadzorni organ izvrši plačilo po uradni dolžnosti. V primeru nezadostnih sredstev predstavnik države v departmaju ali nadzorni organ pošlje skupnosti ali osebi javnega prava opomin, da je treba ustvariti potrebna sredstva; če posvetovalni organ skupnosti ali osebe javnega prava ni zagotovil ali ustvaril teh sredstev, za to poskrbi predstavnik države v departmaju ali nadzorni organ ter po potrebi izvrši plačilo po uradni dolžnosti.“

| (25) | Četrti odstavek člena 3-1 odloka z dne 12. maja 1981 določa, da „če ob izteku teh rokov (16) opomin ostaja brez učinka, predstavnik države ali organ, pristojen za nadzor, odhodek vpiše v proračun skupnosti ali osebe javnega prava, ki ni izpolnila obveznosti. Po potrebi zagotovi potrebna sredstva bodisi z zmanjšanjem sredstev, ki so namenjena za druge odhodke in so še na voljo, bodisi s povečanjem sredstev.“ Nazadnje, peti odstavek člena 3-1 navedenega odloka določa, da „če lokalna skupnost ali oseba javnega prava v osmih dneh po uradnem obvestilu o vpisu sredstva ni izvršila plačila dolgovanega zneska, predstavnik države ali organ, pristojen za nadzor, v enem mesecu to opravi po uradni dolžnosti“. |
| --- | --- |

(25)

Četrti odstavek člena 3-1 odloka z dne 12. maja 1981 določa, da „če ob izteku teh rokov (16) opomin ostaja brez učinka, predstavnik države ali organ, pristojen za nadzor, odhodek vpiše v proračun skupnosti ali osebe javnega prava, ki ni izpolnila obveznosti. Po potrebi zagotovi potrebna sredstva bodisi z zmanjšanjem sredstev, ki so namenjena za druge odhodke in so še na voljo, bodisi s povečanjem sredstev.“ Nazadnje, peti odstavek člena 3-1 navedenega odloka določa, da „če lokalna skupnost ali oseba javnega prava v osmih dneh po uradnem obvestilu o vpisu sredstva ni izvršila plačila dolgovanega zneska, predstavnik države ali organ, pristojen za nadzor, v enem mesecu to opravi po uradni dolžnosti“.

| (26) | Zgoraj navedeni odlok z dne 12. maja 1981 je bil razveljavljen in nadomeščen z odlokom št. 2008-479 z dne 20. maja 2008 o izvrševanju denarnih obsodb, izrečenih zoper javne skupnosti. Vendar pa so v členu 10 novega odloka povzeti izrazi iz četrtega in petega odstavka člena 3-1 odloka z dne 12. maja 1981 (17). Ukrep torej v bistvu ni spremenjen. |
| --- | --- |

(26)

Zgoraj navedeni odlok z dne 12. maja 1981 je bil razveljavljen in nadomeščen z odlokom št. 2008-479 z dne 20. maja 2008 o izvrševanju denarnih obsodb, izrečenih zoper javne skupnosti. Vendar pa so v členu 10 novega odloka povzeti izrazi iz četrtega in petega odstavka člena 3-1 odloka z dne 12. maja 1981 (17). Ukrep torej v bistvu ni spremenjen.

| (27) | Poleg tega je v okrožnici z dne 16. oktobra 1989 (18) določeno, da „mora uradnik, ki izdaja izplačilne naloge, v primeru nezadostnih ali neobstoječih sredstev, to je stanja iz člena 1(II), drugi pododstavek, zakona z dne 16. julija 1980, pred iztekom štirimesečnega roka o tem s priporočenim pismom s povratnico obvestiti upnika in navesti znesek, ki bo plačan pozneje. To plačilo se bo nanašalo bodisi na celotni dolgovani znesek v primeru popolnega neobstoja sredstev bodisi na preostanek v primeru nezadostnosti sredstev.“ |
| --- | --- |

(27)

Poleg tega je v okrožnici z dne 16. oktobra 1989 (18) določeno, da „mora uradnik, ki izdaja izplačilne naloge, v primeru nezadostnih ali neobstoječih sredstev, to je stanja iz člena 1(II), drugi pododstavek, zakona z dne 16. julija 1980, pred iztekom štirimesečnega roka o tem s priporočenim pismom s povratnico obvestiti upnika in navesti znesek, ki bo plačan pozneje. To plačilo se bo nanašalo bodisi na celotni dolgovani znesek v primeru popolnega neobstoja sredstev bodisi na preostanek v primeru nezadostnosti sredstev.“

| (28) | Iz vseh teh določb izhaja, da so zakon z dne 16. julija 1980 in njegova izvedbena besedila namenjeni samo za izvrševanje pravnomočnih sodnih odločb, s katerimi je državi, ali lokalni skupnosti, ali osebi javnega prava naloženo plačilo denarnega zneska. Ta besedila ne določajo postopka sanacije ali likvidacije. |
| --- | --- |

(28)

Iz vseh teh določb izhaja, da so zakon z dne 16. julija 1980 in njegova izvedbena besedila namenjeni samo za izvrševanje pravnomočnih sodnih odločb, s katerimi je državi, ali lokalni skupnosti, ali osebi javnega prava naloženo plačilo denarnega zneska. Ta besedila ne določajo postopka sanacije ali likvidacije.

| (29) | Poleg tega je z zakonom z dne 16. julija 1980 in njegovimi izvedbenimi besedili država izrecno določena kot pristojni organ za vračilo dolgov oseb javnega prava. Država ima pomembni posebni pravici: po eni strani je to plačilo po uradni dolžnosti, po drugi strani pa ustvarjanje zadostnih sredstev. Zato je treba preučiti, koliko je mogoče možnosti povrnitve škode, ki so upnikom na voljo z uveljavljanjem odgovornosti države v primeru neizpolnitve obveznosti podjetja La Poste, enačiti z obliko poroštva. |
| --- | --- |

(29)

Poleg tega je z zakonom z dne 16. julija 1980 in njegovimi izvedbenimi besedili država izrecno določena kot pristojni organ za vračilo dolgov oseb javnega prava. Država ima pomembni posebni pravici: po eni strani je to plačilo po uradni dolžnosti, po drugi strani pa ustvarjanje zadostnih sredstev. Zato je treba preučiti, koliko je mogoče možnosti povrnitve škode, ki so upnikom na voljo z uveljavljanjem odgovornosti države v primeru neizpolnitve obveznosti podjetja La Poste, enačiti z obliko poroštva.

| (30) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka poleg zgoraj navedenih elementov (neuporaba postopkov plačilne nesposobnosti in uporaba zakona z dne 16. julija 1980) poudarila, da bi se lahko pravila, ki se uporabljajo za nekatere EPIC, uporabljala tudi za podjetje La Poste. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka poleg zgoraj navedenih elementov (neuporaba postopkov plačilne nesposobnosti in uporaba zakona z dne 16. julija 1980) poudarila, da bi se lahko pravila, ki se uporabljajo za nekatere EPIC, uporabljala tudi za podjetje La Poste.

2.3   PRENOS OBVEZNOSTI RAZPUŠČENE EPIC NA DRUGO OSEBO JAVNEGA PRAVA ALI DRŽAVO

| (31) | Zakonodajno navodilo št. 02-060-M95 z dne 18. julija 2002 o finančni in računovodski ureditvi nacionalnih oseb javnega prava industrijske in komercialne narave (19) (v nadaljnjem besedilu: zakonodajno navodilo) določa, da lahko ustavitev delovanja EPIC, ki jo upravlja javni računovodja, privede do dveh primerov:






  — | bodisi nekdanjo EPIC nadomesti nova oseba javnega prava, ki prevzame premoženje, pravice in obveznosti prve, |
| --- | --- | --- |

(31)

Zakonodajno navodilo št. 02-060-M95 z dne 18. julija 2002 o finančni in računovodski ureditvi nacionalnih oseb javnega prava industrijske in komercialne narave (19) (v nadaljnjem besedilu: zakonodajno navodilo) določa, da lahko ustavitev delovanja EPIC, ki jo upravlja javni računovodja, privede do dveh primerov:

—

bodisi nekdanjo EPIC nadomesti nova oseba javnega prava, ki prevzame premoženje, pravice in obveznosti prve,

| — | bodisi se z besedilom razglasi razpustitev osebe javnega prava; v tem primeru je „v besedilu o razpustitvi osebe javnega prava lahko že določen subjekt, ki mu pripada likvidacijski saldo, na splošno država“ (20). |
| --- | --- |

—

bodisi se z besedilom razglasi razpustitev osebe javnega prava; v tem primeru je „v besedilu o razpustitvi osebe javnega prava lahko že določen subjekt, ki mu pripada likvidacijski saldo, na splošno država“ (20).

| (32) | Vodnik za finančno organiziranje ustanovitev, preoblikovanj in ukinitev nacionalnih oseb javnega prava in skupin javnega interesa z dne 14. novembra 2006 (v nadaljnjem besedilu: vodnik za finančno organiziranje), ki je na voljo na spletni strani ministrstva za finance, določa (21): „V besedilu o ukinitvi osebe javnega prava mora biti izrecno določen prenos pravic, premoženja in obveznosti z ukinjene osebe javnega prava na strukturo, ki bo prevzela njeno dejavnost ali premoženje (to je na osebo javnega prava ali državo)“ [...] „Splošneje, določeno mora biti, da nova oseba javnega prava nadomesti pravne osebe, katerih dejavnost prevzame, pri pravicah in obveznostih, izhajajočih iz pogodb, sklenjenih za izpolnjevanje nalog, ki so ji dodeljene.“ |
| --- | --- |

(32)

Vodnik za finančno organiziranje ustanovitev, preoblikovanj in ukinitev nacionalnih oseb javnega prava in skupin javnega interesa z dne 14. novembra 2006 (v nadaljnjem besedilu: vodnik za finančno organiziranje), ki je na voljo na spletni strani ministrstva za finance, določa (21): „V besedilu o ukinitvi osebe javnega prava mora biti izrecno določen prenos pravic, premoženja in obveznosti z ukinjene osebe javnega prava na strukturo, ki bo prevzela njeno dejavnost ali premoženje (to je na osebo javnega prava ali državo)“ [...] „Splošneje, določeno mora biti, da nova oseba javnega prava nadomesti pravne osebe, katerih dejavnost prevzame, pri pravicah in obveznostih, izhajajočih iz pogodb, sklenjenih za izpolnjevanje nalog, ki so ji dodeljene.“

| (33) | Čeprav se določbe zakonodajnega navodila in vodnika za finančno organiziranje uporabljajo samo za EPIC, ki imajo javnega računovodjo, je iz nekaterih elementov razvidno, da se bodo tudi v primeru zaprtja EPIC, ki nimajo javnega računovodje, njihovi dolgovi preneseni na državo ali drugo osebo javnega prava. |
| --- | --- |

(33)

Čeprav se določbe zakonodajnega navodila in vodnika za finančno organiziranje uporabljajo samo za EPIC, ki imajo javnega računovodjo, je iz nekaterih elementov razvidno, da se bodo tudi v primeru zaprtja EPIC, ki nimajo javnega računovodje, njihovi dolgovi preneseni na državo ali drugo osebo javnega prava.

| (34) | Tako je družba Charbonnages de France v opombah k svojim finančnim izkazom z dne 31. decembra 2000 objavila, da je treba v primeru zaprtja vse pravice in obveznosti EPIC prenesti bodisi na drug pravni subjekt javnega prava bodisi na samo francosko vlado, pogoje takega prenosa pa je treba določiti v zakonu, sprejetem za zaprtje zadevne EPIC. Ta trditev ni omejena samo na EPIC, ki imajo javnega računovodjo; Charbonnages de France EPIC je sicer brez javnega računovodje. |
| --- | --- |

(34)

Tako je družba Charbonnages de France v opombah k svojim finančnim izkazom z dne 31. decembra 2000 objavila, da je treba v primeru zaprtja vse pravice in obveznosti EPIC prenesti bodisi na drug pravni subjekt javnega prava bodisi na samo francosko vlado, pogoje takega prenosa pa je treba določiti v zakonu, sprejetem za zaprtje zadevne EPIC. Ta trditev ni omejena samo na EPIC, ki imajo javnega računovodjo; Charbonnages de France EPIC je sicer brez javnega računovodje.

| (35) | Poleg tega bi bil po mnenju nekaterih bonitetnih agencij v primeru razpustitve podjetja ERAP (22) saldo njegovih dolgov in sredstev prav tako prenesen na državo, čeprav je ERAP tudi EPIC brez javnega računovodje. Po mnenju bonitetne agencije Fitch (23)„za podjetje ERAP kot EPIC ne veljajo postopki likvidacije. Podjetje se lahko razpusti samo z zakonodajnim postopkom, in v tem primeru saldo njegovih dolgov in sredstev preide na državo.“ Po mnenju bonitetne agencije Moody’s (24)„podjetje ERAP ne more biti predmet prestrukturiranj, ki jih naloži sodišče za postopke sodne likvidacije. Tako bi bili v primeru razpustitve družbe njena sredstva/obveznosti preneseni na organ, pristojen za njeno ustanovitev, to je samo državo.“ |
| --- | --- |

(35)

Poleg tega bi bil po mnenju nekaterih bonitetnih agencij v primeru razpustitve podjetja ERAP (22) saldo njegovih dolgov in sredstev prav tako prenesen na državo, čeprav je ERAP tudi EPIC brez javnega računovodje. Po mnenju bonitetne agencije Fitch (23)„za podjetje ERAP kot EPIC ne veljajo postopki likvidacije. Podjetje se lahko razpusti samo z zakonodajnim postopkom, in v tem primeru saldo njegovih dolgov in sredstev preide na državo.“ Po mnenju bonitetne agencije Moody’s (24)„podjetje ERAP ne more biti predmet prestrukturiranj, ki jih naloži sodišče za postopke sodne likvidacije. Tako bi bili v primeru razpustitve družbe njena sredstva/obveznosti preneseni na organ, pristojen za njeno ustanovitev, to je samo državo.“

| (36) | Glede na te elemente in čeprav podjetja La Poste ne upravlja javni računovodja (25), je treba preučiti, ali se za podjetje La Poste v primeru likvidacije uporablja načelo prenosa dolgov na državo ali drug pravni subjekt javnega prava, pri čemer je treba upoštevati, da se to podjetje šteje za enakovredno osebi javnega prava industrijske in komercialne narave. Upnik bi tako imel jamstvo, da ne bo izgubil svoje terjatve, in bi se lahko zadovoljil z manjšo obrestno mero ali odobril ugodnejše plačilne pogoje in roke, kot če takega jamstva ne bi bilo. Tak prenos bi torej imel enake učinke kot poroštvo. |
| --- | --- |

(36)

Glede na te elemente in čeprav podjetja La Poste ne upravlja javni računovodja (25), je treba preučiti, ali se za podjetje La Poste v primeru likvidacije uporablja načelo prenosa dolgov na državo ali drug pravni subjekt javnega prava, pri čemer je treba upoštevati, da se to podjetje šteje za enakovredno osebi javnega prava industrijske in komercialne narave. Upnik bi tako imel jamstvo, da ne bo izgubil svoje terjatve, in bi se lahko zadovoljil z manjšo obrestno mero ali odobril ugodnejše plačilne pogoje in roke, kot če takega jamstva ne bi bilo. Tak prenos bi torej imel enake učinke kot poroštvo.

2.4   NEPOSREDEN DOSTOP DO DRŽAVNIH SREDSTEV

| (37) | Prav tako po mnenju agencije Fitch (26) je „likvidnost podjetja ERAP zagotovljena z njegovim neposrednim dostopom do predujmov iz državnih sredstev“. Ker je podjetje ERAP oseba javnega prava industrijske in komercialne narave, je treba preučiti tudi morebitni dostop podjetja La Poste do predujmov iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(37)

Prav tako po mnenju agencije Fitch (26) je „likvidnost podjetja ERAP zagotovljena z njegovim neposrednim dostopom do predujmov iz državnih sredstev“. Ker je podjetje ERAP oseba javnega prava industrijske in komercialne narave, je treba preučiti tudi morebitni dostop podjetja La Poste do predujmov iz državnih sredstev.

3.   PRIPOMBE IN PREDLOGI FRANCOSKIH ORGANOV

| (38) | Francoski organi so po odločitvi o sprožitvi postopka Komisiji poslali svoje pripombe in predloge z dopisom z dne 23. januarja 2008. V tem dopisu so dopolnili pripombe in predloge iz predhodnih dopisov (27), ki so bili povzeti v odločitvi o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(38)

Francoski organi so po odločitvi o sprožitvi postopka Komisiji poslali svoje pripombe in predloge z dopisom z dne 23. januarja 2008. V tem dopisu so dopolnili pripombe in predloge iz predhodnih dopisov (27), ki so bili povzeti v odločitvi o sprožitvi postopka.

3.1   PRIPOMBE FRANCOSKIH ORGANOV

| (39) | Francoski organi zanikajo obstoj poroštva na eni strani in prednosti podjetja La Poste na drugi. |
| --- | --- |

(39)

Francoski organi zanikajo obstoj poroštva na eni strani in prednosti podjetja La Poste na drugi.

3.1.1   NEOBSTOJ POROŠTVA

| (40) | Po mnenju francoskih organov osebe javnega prava niso upravičene do samodejnega poroštva zaradi svojega statusa (A), poleg tega pa je sklepanje Komisije v odločitvi o sprožitvi postopka napačno (B). |
| --- | --- |

(40)

Po mnenju francoskih organov osebe javnega prava niso upravičene do samodejnega poroštva zaradi svojega statusa (A), poleg tega pa je sklepanje Komisije v odločitvi o sprožitvi postopka napačno (B).

A.   
  Osebe javnega prava niso upravičene do samodejnega poroštva zaradi svojega statusa

   (28)

| (41) | Prvič, v nobenem besedilu in tudi v nobeni odločitvi ni določeno načelo, po katerem naj bi država načelno neomejeno jamčila za dolgove EPIC. |
| --- | --- |

(41)

Prvič, v nobenem besedilu in tudi v nobeni odločitvi ni določeno načelo, po katerem naj bi država načelno neomejeno jamčila za dolgove EPIC.

| (42) | Drugič, o neobstoju poroštev je bilo odločeno v sodni praksi. Sodišče Conseil d’Etat je v sodbi v zvezi z družbo Société de l’hôtel d’Albe
   (29) razsodilo, da je „nacionalni urad za turizem, ki je civilnopravna oseba in je finančno neodvisen, [...] oseba javnega prava, zato država ni dolžna poravnavati dolgov te osebe javnega prava; minister za javna dela je tako utemeljeno zavrnil zahtevo [upnika]“. Enako sklepanje naj bi bilo uporabljeno v zvezi z lokalnimi skupnostmi v dveh odločitvah sodišča Conseil d’Etat v zadevi Campoloro
   (30). |
| --- | --- |

(42)

Drugič, o neobstoju poroštev je bilo odločeno v sodni praksi. Sodišče Conseil d’Etat je v sodbi v zvezi z družbo Société de l’hôtel d’Albe
   (29) razsodilo, da je „nacionalni urad za turizem, ki je civilnopravna oseba in je finančno neodvisen, [...] oseba javnega prava, zato država ni dolžna poravnavati dolgov te osebe javnega prava; minister za javna dela je tako utemeljeno zavrnil zahtevo [upnika]“. Enako sklepanje naj bi bilo uporabljeno v zvezi z lokalnimi skupnostmi v dveh odločitvah sodišča Conseil d’Etat v zadevi Campoloro
   (30).

| (43) | Tretjič, temeljni zakon z dne 1. avgusta 2001 o zakonih o financah (31) (v nadaljnjem besedilu: LOLF) določa, da se lahko poroštvo oblikuje samo z določbo zakonov o financah (32). Zato po mnenju izvedenca francoskih organov (33) od 1. januarja 2005, ko je LOLF začel veljati v celoti, ni bilo mogoče zakonito dati nobenega implicitnega poroštva. Za dolgove podjetja La Poste, nastale od 1. januarja 2005, naj torej ne bi obstajalo implicitno poroštvo. Ker po mnenju izvedenca francoskih organov v zvezi z dolgovi, nastalimi pred 1. januarjem 2005, ni sporne odločitve, ni mogoče ugotoviti, ali bi bilo mogoče neveljavnost implicitnih poroštev, ki so bila dana pred 1. januarjem 2005 in katerih odobritev ne bi bila izrecno dovoljena z zakonom o financah, zavrniti – ali ne – na podlagi upoštevanja ustavno zaščitenih pravic upnikov. |
| --- | --- |

(43)

Tretjič, temeljni zakon z dne 1. avgusta 2001 o zakonih o financah (31) (v nadaljnjem besedilu: LOLF) določa, da se lahko poroštvo oblikuje samo z določbo zakonov o financah (32). Zato po mnenju izvedenca francoskih organov (33) od 1. januarja 2005, ko je LOLF začel veljati v celoti, ni bilo mogoče zakonito dati nobenega implicitnega poroštva. Za dolgove podjetja La Poste, nastale od 1. januarja 2005, naj torej ne bi obstajalo implicitno poroštvo. Ker po mnenju izvedenca francoskih organov v zvezi z dolgovi, nastalimi pred 1. januarjem 2005, ni sporne odločitve, ni mogoče ugotoviti, ali bi bilo mogoče neveljavnost implicitnih poroštev, ki so bila dana pred 1. januarjem 2005 in katerih odobritev ne bi bila izrecno dovoljena z zakonom o financah, zavrniti – ali ne – na podlagi upoštevanja ustavno zaščitenih pravic upnikov.

| (44) | Četrtič, če bi bile EPIC upravičene do državnega poroštva, bi bilo treba za spremembo njihovega statusa uvesti ukrepe za ohranitev pravic upnikov. Tak mehanizem pa ni bil nikoli vzpostavljen. Nasprotno, država je pri preoblikovanju uprave za pošto in telekomunikacije v samostojno pravno osebo (La Poste) 1. januarja 1991 z odlokom z dne 31. decembra 1990 odobrila eksplicitno poroštvo za dolgove, ki so nastali pred 31. decembrom 1990 in bili preneseni na podjetje La Poste. To ne bi bilo nujno, če bi bilo podjetje La Poste kot oseba javnega prava, ki se šteje za enakovredno osebi javnega prava industrijske in komercialne narave, zakonsko upravičeno do državnega poroštva. Prav tako so bile sprejete zakonske določbe in predpisi, s katerimi je bilo državno poroštvo odobreno za nekatere dejavnosti podjetja ERAP in Agence française du développement (Francoska agencija za razvoj), ki sta dve EPIC. |
| --- | --- |

(44)

Četrtič, če bi bile EPIC upravičene do državnega poroštva, bi bilo treba za spremembo njihovega statusa uvesti ukrepe za ohranitev pravic upnikov. Tak mehanizem pa ni bil nikoli vzpostavljen. Nasprotno, država je pri preoblikovanju uprave za pošto in telekomunikacije v samostojno pravno osebo (La Poste) 1. januarja 1991 z odlokom z dne 31. decembra 1990 odobrila eksplicitno poroštvo za dolgove, ki so nastali pred 31. decembrom 1990 in bili preneseni na podjetje La Poste. To ne bi bilo nujno, če bi bilo podjetje La Poste kot oseba javnega prava, ki se šteje za enakovredno osebi javnega prava industrijske in komercialne narave, zakonsko upravičeno do državnega poroštva. Prav tako so bile sprejete zakonske določbe in predpisi, s katerimi je bilo državno poroštvo odobreno za nekatere dejavnosti podjetja ERAP in Agence française du développement (Francoska agencija za razvoj), ki sta dve EPIC.

| (45) | Zadnjič, francoski organi navajajo članek (34) nekdanjega predsednika oddelka za spore pri sodišču Conseil d’Etat D. Labetoulla. Po mnenju tega avtorja „v pravu ni nobene samodejnosti pri podeljevanju, koriščenju in obsegu tega poroštva [državnega poroštva, ki naj bi se polnopravno uporabljalo za državne osebe javnega prava]“. |
| --- | --- |

(45)

Zadnjič, francoski organi navajajo članek (34) nekdanjega predsednika oddelka za spore pri sodišču Conseil d’Etat D. Labetoulla. Po mnenju tega avtorja „v pravu ni nobene samodejnosti pri podeljevanju, koriščenju in obsegu tega poroštva [državnega poroštva, ki naj bi se polnopravno uporabljalo za državne osebe javnega prava]“.

B.   
  Sklepanje Komisije o obstoju poroštva je napačno

   (35)

(a)   Poplačilo individualnih terjatev ni zajamčeno

1.   Poroštvo ne more temeljiti na zakonu z dne 16. julija 1980

| (46) | Po mnenju francoskih organov (36) je z zakonom z dne 16. julija 1980 nadzorni organ pooblaščen za nadomestitev izvršilnega organa osebe, ki jo nadomesti. V zvezi s tem lahko nadzorni organ izvaja samo pristojnosti tega izvršilnega organa, ki ne vključujejo možnosti razpolaganja z državnimi sredstvi. Zakon z dne 16. julija 1980 naj torej ne bi določal obveznosti države, da zagotovi lastna sredstva. |
| --- | --- |

(46)

Po mnenju francoskih organov (36) je z zakonom z dne 16. julija 1980 nadzorni organ pooblaščen za nadomestitev izvršilnega organa osebe, ki jo nadomesti. V zvezi s tem lahko nadzorni organ izvaja samo pristojnosti tega izvršilnega organa, ki ne vključujejo možnosti razpolaganja z državnimi sredstvi. Zakon z dne 16. julija 1980 naj torej ne bi določal obveznosti države, da zagotovi lastna sredstva.

| (47) | Francoski organi v podporo tej razlagi navajajo pripravljalna dela v zvezi z zakonom z dne 16. julija 1980. Vlada naj bi med temi razpravami nasprotovala spremembam, s katerimi bi za državo postalo obvezno, da ozemeljski skupnosti, katere sredstva ne bi bila zadostna za izvršitev sodne odločbe, nakaže izredno subvencijo. |
| --- | --- |

(47)

Francoski organi v podporo tej razlagi navajajo pripravljalna dela v zvezi z zakonom z dne 16. julija 1980. Vlada naj bi med temi razpravami nasprotovala spremembam, s katerimi bi za državo postalo obvezno, da ozemeljski skupnosti, katere sredstva ne bi bila zadostna za izvršitev sodne odločbe, nakaže izredno subvencijo.

| (48) | Francoski organi se sklicujejo tudi na članka pravnih strokovnjakov (37). V njiju naj bi bilo opozorjeno, da se izraz „za to poskrbi“ iz člena 1 zakona z dne 16. julija 1980 sklicuje na pooblastilo za „nadomestitev“, pri katerem „velja načelo, da ima subjekt, ki je nadomestil drug subjekt, enake pristojnosti kot nadomeščeni subjekt“, pri čemer naj bi bila dodelitev izredne subvencije „zunaj izvajanja pooblastila za nadomestitev“ in naj torej z zakonom z dne 16. julija 1980 ne bi bila določena. |
| --- | --- |

(48)

Francoski organi se sklicujejo tudi na članka pravnih strokovnjakov (37). V njiju naj bi bilo opozorjeno, da se izraz „za to poskrbi“ iz člena 1 zakona z dne 16. julija 1980 sklicuje na pooblastilo za „nadomestitev“, pri katerem „velja načelo, da ima subjekt, ki je nadomestil drug subjekt, enake pristojnosti kot nadomeščeni subjekt“, pri čemer naj bi bila dodelitev izredne subvencije „zunaj izvajanja pooblastila za nadomestitev“ in naj torej z zakonom z dne 16. julija 1980 ne bi bila določena.

| (49) | Nazadnje francoski organi navajajo odločitvi sodišča Conseil d’Etat z dne 10. novembra 1999 (38) in 18. novembra 2005 (39) o zadevi Campoloro. Po mnenju sodišča Conseil d’Etat nadomestitev finančne odgovornosti države s skupnostjo, ki ni izpolnila svojih obveznosti, ni zajeta na seznamu obveznosti, določenih z zakonom z dne 16. julija 1980. Poleg tega naj bi sodišče Conseil d’Etat pri ugotavljanju, ali je treba odgovornost države uveljavljati samo na podlagi krivde – ki je poleg tega še resna –, načelno izključilo vsakršno obliko „polnopravne“ odgovornosti in torej vsakršno obliko poroštva. |
| --- | --- |

(49)

Nazadnje francoski organi navajajo odločitvi sodišča Conseil d’Etat z dne 10. novembra 1999 (38) in 18. novembra 2005 (39) o zadevi Campoloro. Po mnenju sodišča Conseil d’Etat nadomestitev finančne odgovornosti države s skupnostjo, ki ni izpolnila svojih obveznosti, ni zajeta na seznamu obveznosti, določenih z zakonom z dne 16. julija 1980. Poleg tega naj bi sodišče Conseil d’Etat pri ugotavljanju, ali je treba odgovornost države uveljavljati samo na podlagi krivde – ki je poleg tega še resna –, načelno izključilo vsakršno obliko „polnopravne“ odgovornosti in torej vsakršno obliko poroštva.

2.   Nekrivdne odgovornosti države, obrazložene samo z nezadostnostjo sredstev, ni mogoče uveljavljati

| (50) | Francoski organi trdijo, da možnosti povrnitve škode, ki so upnikom javnih oseb pod omejenimi pogoji na voljo z uveljavljanjem odgovornosti, ni mogoče enačiti z obliko poroštva. Poroštvo za poroka predpostavlja, da prevzame dejanje, za katero je porok. Če gre za prevzem krivde, v primeru nekrivdne odgovornosti pa za posledice ukrepanja, se vprašanje poroštva ne bi smelo pojavljati. |
| --- | --- |

(50)

Francoski organi trdijo, da možnosti povrnitve škode, ki so upnikom javnih oseb pod omejenimi pogoji na voljo z uveljavljanjem odgovornosti, ni mogoče enačiti z obliko poroštva. Poroštvo za poroka predpostavlja, da prevzame dejanje, za katero je porok. Če gre za prevzem krivde, v primeru nekrivdne odgovornosti pa za posledice ukrepanja, se vprašanje poroštva ne bi smelo pojavljati.

| (51) | Francoski organi trdijo, da odgovornosti države nikakor ni mogoče uveljavljati samo zato, ker prefekt ali nadzorni organ zaradi finančnega in premoženjskega položaja skupnosti ali osebe javnega prava ni mogel sprejeti nobenega ukrepa, s katerim bi omogočil poplačilo terjatve. |
| --- | --- |

(51)

Francoski organi trdijo, da odgovornosti države nikakor ni mogoče uveljavljati samo zato, ker prefekt ali nadzorni organ zaradi finančnega in premoženjskega položaja skupnosti ali osebe javnega prava ni mogel sprejeti nobenega ukrepa, s katerim bi omogočil poplačilo terjatve.

| (52) | Kar zadeva krivdo – ki je poleg tega še resna –, dejstvo, da prefekt ali nadzorni organ ni izvedel svojih pristojnosti, kadar noben ukrep ne more omogočiti poplačila terjatve s strani skupnosti ali osebe javnega prava, samo po sebi ne more pomeniti krivdnega ravnanja. |
| --- | --- |

(52)

Kar zadeva krivdo – ki je poleg tega še resna –, dejstvo, da prefekt ali nadzorni organ ni izvedel svojih pristojnosti, kadar noben ukrep ne more omogočiti poplačila terjatve s strani skupnosti ali osebe javnega prava, samo po sebi ne more pomeniti krivdnega ravnanja.

| (53) | Kar zadeva nekrivdno odgovornost, za njeno zavrnitev obstajata najmanj dva elementa:






  — | prvič, odgovornost osebe, od katere se zahteva vračilo, se lahko uveljavlja samo, če je bilo pripisano ji dejanje (vključno z opustitvijo) neposredni vzrok škode. V primeru nezadostnosti sredstev pa naj bi škoda, ki jo je utrpel upnik, ne izhajala iz ukrepanja ali neukrepanja upravnega organa, ampak iz plačilne nesposobnosti skupnosti ali osebe javnega prava, |
| --- | --- | --- |

(53)

Kar zadeva nekrivdno odgovornost, za njeno zavrnitev obstajata najmanj dva elementa:

—

prvič, odgovornost osebe, od katere se zahteva vračilo, se lahko uveljavlja samo, če je bilo pripisano ji dejanje (vključno z opustitvijo) neposredni vzrok škode. V primeru nezadostnosti sredstev pa naj bi škoda, ki jo je utrpel upnik, ne izhajala iz ukrepanja ali neukrepanja upravnega organa, ampak iz plačilne nesposobnosti skupnosti ali osebe javnega prava,

| — | drugič, nekrivdna odgovornost izhaja iz načela enakosti pred javnimi bremeni. Po mnenju francoskih organov pa je v obravnavanem primeru težko razumeti, kako bi lahko škoda, ki jo je utrpel upnik, pomenila kršitev enakosti pred javnimi bremeni. V nasprotju z zadevo, v kateri je bila izrečena sodba Couitéas
   (40), naj bi se namreč v tem primeru noben državni organ ne odločil, da sodbe ne bo izvršil iz razlogov v javnem interesu. V zadevnem primeru naj bi se javni organ znašel pred praktično nezmožnostjo, da sprejme ukrepe, s katerimi bi omogočil izvršitev sodne odločbe in poplačilo upnikov, in ne pred nezmožnostjo zaradi nujnih razlogov v splošnem interesu. Po mnenju francoskih organov sklicevanje na odgovornost zaradi kršitve enakosti pred javnimi bremeni torej ne more izhajati samo iz ugotovitve plačilne nesposobnosti. Kar zadeva trditev Komisije v uvodni izjavi 59 odločitve o sprožitvi postopka, da „če bi se predstavnik države raje odločil za ohranitev kontinuitete javne službe kot za pravico upnika, da se mu dolg povrne, ne bi bilo izključeno, da se lahko uveljavlja nekrivdna odgovornost države“, francoski organi priznavajo, da mora predstavnik države pri izvajanju postopka, uvedenega z zakonom z dne 16. julija 1980, upoštevati zahtevo po kontinuiteti javne službe. Vendar francoski organi menijo, da tudi če bi sodišče odredilo povrnitev škode upniku, bi bil upnik posledično postavljen v položaj, v katerem bi bil na podlagi občega prava, kajti v tem primeru bi bilo zadevno premoženje prodano, masa upnikov pa bi prejela ustrezni znesek. Iz tega naj ne bi izhajala nobena prednost za upnika. |
| --- | --- |

—

drugič, nekrivdna odgovornost izhaja iz načela enakosti pred javnimi bremeni. Po mnenju francoskih organov pa je v obravnavanem primeru težko razumeti, kako bi lahko škoda, ki jo je utrpel upnik, pomenila kršitev enakosti pred javnimi bremeni. V nasprotju z zadevo, v kateri je bila izrečena sodba Couitéas
   (40), naj bi se namreč v tem primeru noben državni organ ne odločil, da sodbe ne bo izvršil iz razlogov v javnem interesu. V zadevnem primeru naj bi se javni organ znašel pred praktično nezmožnostjo, da sprejme ukrepe, s katerimi bi omogočil izvršitev sodne odločbe in poplačilo upnikov, in ne pred nezmožnostjo zaradi nujnih razlogov v splošnem interesu. Po mnenju francoskih organov sklicevanje na odgovornost zaradi kršitve enakosti pred javnimi bremeni torej ne more izhajati samo iz ugotovitve plačilne nesposobnosti. Kar zadeva trditev Komisije v uvodni izjavi 59 odločitve o sprožitvi postopka, da „če bi se predstavnik države raje odločil za ohranitev kontinuitete javne službe kot za pravico upnika, da se mu dolg povrne, ne bi bilo izključeno, da se lahko uveljavlja nekrivdna odgovornost države“, francoski organi priznavajo, da mora predstavnik države pri izvajanju postopka, uvedenega z zakonom z dne 16. julija 1980, upoštevati zahtevo po kontinuiteti javne službe. Vendar francoski organi menijo, da tudi če bi sodišče odredilo povrnitev škode upniku, bi bil upnik posledično postavljen v položaj, v katerem bi bil na podlagi občega prava, kajti v tem primeru bi bilo zadevno premoženje prodano, masa upnikov pa bi prejela ustrezni znesek. Iz tega naj ne bi izhajala nobena prednost za upnika.

(b)   [...]
   (41)

1.   Neuporaba občepravnih postopkov sanacije in likvidacije za javne osebe ne izključuje možnosti stečaja EPIC ali stečajnega postopka zoper njo

| (54) | Po mnenju francoskih organov analiza Komisije temelji na njenem obvestilu iz leta 2000 o državni pomoči v obliki poroštev (42) in zlasti točki 2.1.3 tega obvestila, ki določa, da „Komisija kot pomoč v obliki poroštva obravnava tudi ugodnejše pogoje financiranja, ki jih pridobijo podjetja, katerih pravna narava izključuje stečaj ali druge postopke plačilne nesposobnosti, ali zagotavlja izrecno državno poroštvo ali državni prevzem izgube“. |
| --- | --- |

(54)

Po mnenju francoskih organov analiza Komisije temelji na njenem obvestilu iz leta 2000 o državni pomoči v obliki poroštev (42) in zlasti točki 2.1.3 tega obvestila, ki določa, da „Komisija kot pomoč v obliki poroštva obravnava tudi ugodnejše pogoje financiranja, ki jih pridobijo podjetja, katerih pravna narava izključuje stečaj ali druge postopke plačilne nesposobnosti, ali zagotavlja izrecno državno poroštvo ali državni prevzem izgube“.

| (55) | Francoski organi ob pripombi, da pravila Pogodbe prevladajo nad obvestilom o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000, navajajo dva elementa, zaradi katerih po njihovem mnenju navedenega obvestila ni mogoče uporabiti v obravnavanem primeru:






  — | v obvestilu o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000 je poudarjeno dejstvo, da naj bi morebitna pomoč izhajala iz „ugodnejših pogojev financiranja“, ki naj bi jih bilo treba pripisati izključitvi možnosti stečajnega postopka; Komisija pa naj ne bi dokazala obstoja takih „ugodnejših pogojev financiranja“, |
| --- | --- | --- |

(55)

Francoski organi ob pripombi, da pravila Pogodbe prevladajo nad obvestilom o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000, navajajo dva elementa, zaradi katerih po njihovem mnenju navedenega obvestila ni mogoče uporabiti v obravnavanem primeru:

—

v obvestilu o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000 je poudarjeno dejstvo, da naj bi morebitna pomoč izhajala iz „ugodnejših pogojev financiranja“, ki naj bi jih bilo treba pripisati izključitvi možnosti stečajnega postopka; Komisija pa naj ne bi dokazala obstoja takih „ugodnejših pogojev financiranja“,

| — | obvestilo o državni pomoč v obliki poroštev iz leta 2000 se nanaša na primer, ko pravni status izključuje vsak stečajni postopek ali postopek plačilne nesposobnosti, ne pa enega postopka posebej; Komisija pa naj ne bi dokazala, da podjetje La Poste ne more iti v stečaj niti da ni mogoč postopek plačilne nesposobnosti. |
| --- | --- |

—

obvestilo o državni pomoč v obliki poroštev iz leta 2000 se nanaša na primer, ko pravni status izključuje vsak stečajni postopek ali postopek plačilne nesposobnosti, ne pa enega postopka posebej; Komisija pa naj ne bi dokazala, da podjetje La Poste ne more iti v stečaj niti da ni mogoč postopek plačilne nesposobnosti.

| (56) | Po mnenju francoskih organov je zakon z dne 25. januarja 1985 samo postopkovni zakon. Dejstvo, da EPIC ne spadajo na njegovo področje uporabe, ne pomeni, da se EPIC ne more znajti v položaju, ko se ustavijo plačila, niti ne prepoveduje, da se zoper njo uvede postopek sanacije, likvidacije ali stečaja ad hoc. |
| --- | --- |

(56)

Po mnenju francoskih organov je zakon z dne 25. januarja 1985 samo postopkovni zakon. Dejstvo, da EPIC ne spadajo na njegovo področje uporabe, ne pomeni, da se EPIC ne more znajti v položaju, ko se ustavijo plačila, niti ne prepoveduje, da se zoper njo uvede postopek sanacije, likvidacije ali stečaja ad hoc.

2.   Uporaba „postopka“, uvedenega z zakonom z dne 16. julija 1980, namesto kolektivnega postopka občega prava upniku ne daje nobene prednosti

| (57) | Francoski organi po analizi uvodne izjave 68 odločitve o sprožitvi postopka ugotavljajo, da Komisija uporablja dve merili za oceno, ali z uporabo posebnega postopka v primeru plačilne nesposobnosti subjekt, za katerega se ta postopek uporabi, pridobi prednost v primerjavi s podjetji, za katere velja trgovinsko pravo:






  — | merilo objave: postopek, uporabljen v primeru plačilne nesposobnosti podjetja La Poste, bi moral biti opredeljen in objavljen, |
| --- | --- | --- |

(57)

Francoski organi po analizi uvodne izjave 68 odločitve o sprožitvi postopka ugotavljajo, da Komisija uporablja dve merili za oceno, ali z uporabo posebnega postopka v primeru plačilne nesposobnosti subjekt, za katerega se ta postopek uporabi, pridobi prednost v primerjavi s podjetji, za katere velja trgovinsko pravo:

—

merilo objave: postopek, uporabljen v primeru plačilne nesposobnosti podjetja La Poste, bi moral biti opredeljen in objavljen,

| — | merilo enakovrednosti: ta postopek bi moral biti bodisi postopek zasebnega prava bodisi postopek, s katerim upniki podjetja La Poste pridobijo pravice, ki niso večje od pravic, ki bi jih imeli na podlagi trgovinskega prava. |
| --- | --- |

—

merilo enakovrednosti: ta postopek bi moral biti bodisi postopek zasebnega prava bodisi postopek, s katerim upniki podjetja La Poste pridobijo pravice, ki niso večje od pravic, ki bi jih imeli na podlagi trgovinskega prava.

| (58) | Čeprav francoski organi izpodbijajo potrebo po upoštevanju teh meril (43), ker ju Komisija šteje za potrebni in zadostni, ju uporabljajo za preučitev, ali imajo z uporabo določb zakona z dne 16. julija 1980 upniki pravnih subjektov javnega prava prednost v primerjavi z upniki podjetij, za katere veljajo kolektivni postopki občega prava. |
| --- | --- |

(58)

Čeprav francoski organi izpodbijajo potrebo po upoštevanju teh meril (43), ker ju Komisija šteje za potrebni in zadostni, ju uporabljajo za preučitev, ali imajo z uporabo določb zakona z dne 16. julija 1980 upniki pravnih subjektov javnega prava prednost v primerjavi z upniki podjetij, za katere veljajo kolektivni postopki občega prava.

| (59) | Glede merila objave francoski organi menijo, da bonitetne agencije postopek, uveden z zakonom z dne 16. julija 1980, pravilno opredeljujejo tako, da se uporablja v primeru plačilne nesposobnosti EPIC, kot dokazujejo ocene agencij, ki jih je Komisija navedla v zvezi s podjetjem ERAP. |
| --- | --- |

(59)

Glede merila objave francoski organi menijo, da bonitetne agencije postopek, uveden z zakonom z dne 16. julija 1980, pravilno opredeljujejo tako, da se uporablja v primeru plačilne nesposobnosti EPIC, kot dokazujejo ocene agencij, ki jih je Komisija navedla v zvezi s podjetjem ERAP.

| (60) | Kar zadeva merilo enakovrednosti, francoski organi razlikujejo med primerom, v katerem naj bi se uporabljala zahteva po kontinuiteti javne službe, in primerom, v katerem naj se taka zahteva ne bi uporabljala. |
| --- | --- |

(60)

Kar zadeva merilo enakovrednosti, francoski organi razlikujejo med primerom, v katerem naj bi se uporabljala zahteva po kontinuiteti javne službe, in primerom, v katerem naj se taka zahteva ne bi uporabljala.

(i)   „Postopek“, uveden z zakonom z dne 16. julija 1980, analiziran z vidika preskusa enakovrednosti – zunaj zahteve po kontinuiteti javne službe

| (61) | Če podjetje La Poste ne bi bilo sposobno vrniti svojih dolgov in če ne bi veljala nobena zahteva po kontinuiteti javne službe, bi bil po mnenju francoskih organov izveden naslednji postopek: v neverjetnem primeru izkazanih finančnih težav in preden bi se ugotovilo, da v podjetju ni zadostnih sredstev, bi se moralo podjetje najprej vključiti v pogajanja z upniki, da bi pripravilo načrt sanacije obveznosti. Če načrt ne bi bil zadovoljiv ali ne bi omogočal odprave finančnih težav in če ne bi bilo novega dogovora z upniki, bi lahko nato ti – ali nekateri od njih – zadevo predložili pristojnemu sodišču, da bi dosegli obsodbo dolžnika in priznanje svojih terjatev. Izveden bi bil torej postopek, uveden z zakonom z dne 16. julija 1980. Rezultat tega postopka bi lahko bil, da bi nadzorni organ nadomestil izvršilni organ podjetja La Poste pri sprejemanju odločitev, potrebnih za plačilo njegovih dolgov iz sredstev osebe javnega prava. Če bi se s postopkom, uvedenim z zakonom z dne 16. julija 1980, ugotovilo, da podjetje La Poste nima zadostnih sredstev, in če torej nadzorni organ dejansko ne bi mogel ustvariti potrebnih sredstev za plačilo dolgovanega zneska, ker ne bi imel več nobenega sredstva za prodajo, bi bil postopek, določen z zakonom z dne 16. julija 1980, končan. |
| --- | --- |

(61)

Če podjetje La Poste ne bi bilo sposobno vrniti svojih dolgov in če ne bi veljala nobena zahteva po kontinuiteti javne službe, bi bil po mnenju francoskih organov izveden naslednji postopek: v neverjetnem primeru izkazanih finančnih težav in preden bi se ugotovilo, da v podjetju ni zadostnih sredstev, bi se moralo podjetje najprej vključiti v pogajanja z upniki, da bi pripravilo načrt sanacije obveznosti. Če načrt ne bi bil zadovoljiv ali ne bi omogočal odprave finančnih težav in če ne bi bilo novega dogovora z upniki, bi lahko nato ti – ali nekateri od njih – zadevo predložili pristojnemu sodišču, da bi dosegli obsodbo dolžnika in priznanje svojih terjatev. Izveden bi bil torej postopek, uveden z zakonom z dne 16. julija 1980. Rezultat tega postopka bi lahko bil, da bi nadzorni organ nadomestil izvršilni organ podjetja La Poste pri sprejemanju odločitev, potrebnih za plačilo njegovih dolgov iz sredstev osebe javnega prava. Če bi se s postopkom, uvedenim z zakonom z dne 16. julija 1980, ugotovilo, da podjetje La Poste nima zadostnih sredstev, in če torej nadzorni organ dejansko ne bi mogel ustvariti potrebnih sredstev za plačilo dolgovanega zneska, ker ne bi imel več nobenega sredstva za prodajo, bi bil postopek, določen z zakonom z dne 16. julija 1980, končan.

| (62) | Če se ne uporablja nobena zahteva po javni službi, bi po mnenju francoskih organov uporaba „postopka“, uvedenega z zakonom z dne 16. julija 1980, lahko povzročila unovčenje celotnih sredstev podjetja La Poste, vendar pa ta postopek v primeru nezadostnosti sredstev ne bi omogočal poplačila vseh upnikov podjetja La Poste. Po koncu postopka naj bi upniki subjekta, za katerega velja zakon z dne 16. julija 1980, skupno prejeli povrnjen enak znesek kot upniki subjekta, za katerega velja trgovinsko pravo, to je znesek od unovčenja sredstev. |
| --- | --- |

(62)

Če se ne uporablja nobena zahteva po javni službi, bi po mnenju francoskih organov uporaba „postopka“, uvedenega z zakonom z dne 16. julija 1980, lahko povzročila unovčenje celotnih sredstev podjetja La Poste, vendar pa ta postopek v primeru nezadostnosti sredstev ne bi omogočal poplačila vseh upnikov podjetja La Poste. Po koncu postopka naj bi upniki subjekta, za katerega velja zakon z dne 16. julija 1980, skupno prejeli povrnjen enak znesek kot upniki subjekta, za katerega velja trgovinsko pravo, to je znesek od unovčenja sredstev.

| (63) | Ta postopek naj bi se od postopka, ki se uporablja v trgovinskem pravu, razlikoval samo v dveh pogledih:






  — | po neobstoju hkratne obravnave vseh upnikov: v nasprotju s postopkom zasebnega prava, v katerem se terjatve vseh upnikov obravnavajo hkrati in so upniki odškodovani v padajočem vrstnem redu privilegija ter sorazmerno z razpoložljivimi zneski, je za postopek, uveden z zakonom z dne 16. julija 1980, značilno, da lahko upnik samo z ukrepanjem ohrani svoje pravice. Logika zakona z dne 16. julija 1980 je, „kdor prej pride, prej melje“, |
| --- | --- | --- |

(63)

Ta postopek naj bi se od postopka, ki se uporablja v trgovinskem pravu, razlikoval samo v dveh pogledih:

—

po neobstoju hkratne obravnave vseh upnikov: v nasprotju s postopkom zasebnega prava, v katerem se terjatve vseh upnikov obravnavajo hkrati in so upniki odškodovani v padajočem vrstnem redu privilegija ter sorazmerno z razpoložljivimi zneski, je za postopek, uveden z zakonom z dne 16. julija 1980, značilno, da lahko upnik samo z ukrepanjem ohrani svoje pravice. Logika zakona z dne 16. julija 1980 je, „kdor prej pride, prej melje“,

| — | nalogo, enakovredno nalogi likvidacijskega in sodnega upravitelja, prevzame predstavnik države pod nadzorom upravnega sodišča (nadzor resne krivde, kot jo je dokazalo sodišče Conseil d’Etat v sodbi Campoloro iz novembra 2005). |
| --- | --- |

—

nalogo, enakovredno nalogi likvidacijskega in sodnega upravitelja, prevzame predstavnik države pod nadzorom upravnega sodišča (nadzor resne krivde, kot jo je dokazalo sodišče Conseil d’Etat v sodbi Campoloro iz novembra 2005).

| (64) | Francoski organi menijo, da naj upniki po koncu postopka ne bi več imeli pravnih sredstev. Po njihovem mnenju namreč odgovornosti države ni mogoče uveljavljati samo na podlagi nezadostnosti sredstev. Tudi v postopku zasebnega prava upniki po koncu sodne likvidacije „ne pridobijo pravice do zasebnega pregona“, razen izjemoma (44). |
| --- | --- |

(64)

Francoski organi menijo, da naj upniki po koncu postopka ne bi več imeli pravnih sredstev. Po njihovem mnenju namreč odgovornosti države ni mogoče uveljavljati samo na podlagi nezadostnosti sredstev. Tudi v postopku zasebnega prava upniki po koncu sodne likvidacije „ne pridobijo pravice do zasebnega pregona“, razen izjemoma (44).

(ii)   Postopek, uveden z zakonom z dne 16. julija 1980, analiziran z vidika preskusa enakovrednosti ob upoštevanju zahteve po kontinuiteti javne službe

| (65) | Francoski organi priznavajo, da bi predstavnik države pri izvajanju pooblastil, podeljenih z zakonom z dne 16. julija 1980, lahko odločil, da se nekatera sredstva, potrebna za izpolnjevanje naloge javne službe, ne prodajo, če bi bilo treba zagotoviti kontinuiteto javne službe. Če država ne bi poskrbela za nadomestilo, bi bila posledica neprodaje določenega premoženja iz razlogov, povezanih z zahtevo po kontinuiteti javne službe, manjše unovčenje sredstev in soodnosno zmanjšanje zneskov, ki bi jih upniki lahko dobili povrnjene. S tem postopkom naj bi upniki podjetja La Poste ne dobili večjih pravic, kot bi jih imeli na podlagi trgovinskega prava. Po mnenju francoskih organov naj bi bilo torej merilo enakovrednosti, ki ga je določila Komisija, a fortiori izpolnjeno. |
| --- | --- |

(65)

Francoski organi priznavajo, da bi predstavnik države pri izvajanju pooblastil, podeljenih z zakonom z dne 16. julija 1980, lahko odločil, da se nekatera sredstva, potrebna za izpolnjevanje naloge javne službe, ne prodajo, če bi bilo treba zagotoviti kontinuiteto javne službe. Če država ne bi poskrbela za nadomestilo, bi bila posledica neprodaje določenega premoženja iz razlogov, povezanih z zahtevo po kontinuiteti javne službe, manjše unovčenje sredstev in soodnosno zmanjšanje zneskov, ki bi jih upniki lahko dobili povrnjene. S tem postopkom naj bi upniki podjetja La Poste ne dobili večjih pravic, kot bi jih imeli na podlagi trgovinskega prava. Po mnenju francoskih organov naj bi bilo torej merilo enakovrednosti, ki ga je določila Komisija, a fortiori izpolnjeno.

| (66) | Francoski organi kljub temu priznavajo, da bi se bilo v tem primeru mogoče sklicevati na nekrivdno odgovornost države, ki bi lahko privedla do tega, da bi bili upniki odškodovani v višini škode, ki so jo utrpeli, to je največ v višini prodajne vrednosti sredstev, za katere je predstavnik države zakonito odločil, da se ne prodajo. Po mnenju francoskih organov bi bil učinek te morebitne povrnitve škode vseeno samo ta, da bi bil upnik postavljen v položaj, ki bi izhajal iz uporabe občega prava, in torej glede na preskus enakovrednosti ne bi mogel pridobiti večjih pravic, kot bi jih imel na podlagi občega prava. |
| --- | --- |

(66)

Francoski organi kljub temu priznavajo, da bi se bilo v tem primeru mogoče sklicevati na nekrivdno odgovornost države, ki bi lahko privedla do tega, da bi bili upniki odškodovani v višini škode, ki so jo utrpeli, to je največ v višini prodajne vrednosti sredstev, za katere je predstavnik države zakonito odločil, da se ne prodajo. Po mnenju francoskih organov bi bil učinek te morebitne povrnitve škode vseeno samo ta, da bi bil upnik postavljen v položaj, ki bi izhajal iz uporabe občega prava, in torej glede na preskus enakovrednosti ne bi mogel pridobiti večjih pravic, kot bi jih imel na podlagi občega prava.

| (67) | Francoski organi ugotavljajo, da se pri postopku, uvedenem z zakonom z dne 16. julija 1980, upoštevata merili enakovrednosti in objave, ki ju je določila Komisija in ki zadostujeta za zavrnitev obstoja prednosti. Po njihovem mnenju torej ni upravičeno, da bi za podjetje La Poste neposredno veljal težek in zapleten postopek občega prava. |
| --- | --- |

(67)

Francoski organi ugotavljajo, da se pri postopku, uvedenem z zakonom z dne 16. julija 1980, upoštevata merili enakovrednosti in objave, ki ju je določila Komisija in ki zadostujeta za zavrnitev obstoja prednosti. Po njihovem mnenju torej ni upravičeno, da bi za podjetje La Poste neposredno veljal težek in zapleten postopek občega prava.

3.   Besedila, ki jih Komisija navaja o prihodnosti obveznosti po izčrpanju sredstev oseb javnega prava, se za podjetje La Poste ne uporabljajo

| (68) | Po mnenju francoskih organov besedil, ki jih Komisija navaja v odločitvi o sprožitvi postopka, zlasti v uvodni izjavi 69, ni mogoče za podjetje La Poste niti uporabiti niti jih ni mogoče nanj prenesti. |
| --- | --- |

(68)

Po mnenju francoskih organov besedil, ki jih Komisija navaja v odločitvi o sprožitvi postopka, zlasti v uvodni izjavi 69, ni mogoče za podjetje La Poste niti uporabiti niti jih ni mogoče nanj prenesti.

3.1.2   NEOBSTOJ PREDNOSTI

| (69) | Francoski organi menijo, da analiza Komisije glede obstoja selektivne prednosti poteka z dveh vidikov:






  — | krožnega sklepanja, ki temelji na obvestilu o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000, |
| --- | --- | --- |

(69)

Francoski organi menijo, da analiza Komisije glede obstoja selektivne prednosti poteka z dveh vidikov:

—

krožnega sklepanja, ki temelji na obvestilu o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000,

| — | analize domnevnega vpliva zatrjevanega ukrepa na bonitetne agencije. |
| --- | --- |

—

analize domnevnega vpliva zatrjevanega ukrepa na bonitetne agencije.

A.   
  Na podlagi obvestila Komisije o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000 ni mogoče sklepati o obstoju selektivne prednosti v obravnavanem primeru

| (70) | Francoski organi menijo, da Komisija v uvodni izjavi 77 odločitve o sprožitvi postopka napačno razlaga točko 2.1.3 obvestila o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000. Po njihovem mnenju točka 2.1.3 pomeni, da, če je podjetje, katerega pravni status izključuje možnost stečajnega postopka ali postopka plačilne nesposobnosti, upravičeno do ugodnejših pogojev financiranja, ti pogoji pomenijo pomoč v obliki poroštva. Po mnenju francoskih organov v točki 2.1.3 obvestila Komisije o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000 ni iz ničesar razvidno mnenje Komisije, da dejstvo, da pravni status podjetja izključuje možnost stečajnega postopka, nujno pomeni, da je to podjetje upravičeno do ugodnejših pogojev financiranja. |
| --- | --- |

(70)

Francoski organi menijo, da Komisija v uvodni izjavi 77 odločitve o sprožitvi postopka napačno razlaga točko 2.1.3 obvestila o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000. Po njihovem mnenju točka 2.1.3 pomeni, da, če je podjetje, katerega pravni status izključuje možnost stečajnega postopka ali postopka plačilne nesposobnosti, upravičeno do ugodnejših pogojev financiranja, ti pogoji pomenijo pomoč v obliki poroštva. Po mnenju francoskih organov v točki 2.1.3 obvestila Komisije o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000 ni iz ničesar razvidno mnenje Komisije, da dejstvo, da pravni status podjetja izključuje možnost stečajnega postopka, nujno pomeni, da je to podjetje upravičeno do ugodnejših pogojev financiranja.

| (71) | Poleg tega francoski organi menijo, da se točka 2.1.3 obvestila Komisije o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000 ne uporablja za podjetje La Poste, ker se nanaša na primer, v katerem pravni status podjetja izključuje vsak stečajni postopek ali postopek plačilne nesposobnosti, ne pa prav določenega postopka. Po mnenju francoskih organov Komisija ni dokazala, da podjetje La Poste ne bi moglo iti v stečaj, niti da postopka plačilne nesposobnosti ni bilo mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

(71)

Poleg tega francoski organi menijo, da se točka 2.1.3 obvestila Komisije o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000 ne uporablja za podjetje La Poste, ker se nanaša na primer, v katerem pravni status podjetja izključuje vsak stečajni postopek ali postopek plačilne nesposobnosti, ne pa prav določenega postopka. Po mnenju francoskih organov Komisija ni dokazala, da podjetje La Poste ne bi moglo iti v stečaj, niti da postopka plačilne nesposobnosti ni bilo mogoče uporabiti.

B.   
  Nezmožnost pripisa odgovornosti in neobstoj državnih sredstev

| (72) | Komisija v uvodni izjavi 79 odločitve o sprožitvi postopka opozarja na vpliv bonitetnih agencij na pogoje financiranja, ki jih pridobijo podjetja. |
| --- | --- |

(72)

Komisija v uvodni izjavi 79 odločitve o sprožitvi postopka opozarja na vpliv bonitetnih agencij na pogoje financiranja, ki jih pridobijo podjetja.

| (73) | Francoski organi najprej opozarjajo na slabosti bonitetnih agencij in nato trdijo, da prednost, za katero bi bila odgovorna država in ki bi lahko pomenila državno pomoč, ne more temeljiti na stališču, ki ga zagovarja bonitetna agencija, kadar to ne temelji na natančni analizi veljavnega zakonskega okvira. Poleg tega, tudi če bi EPIC na podlagi te ocene v praksi pridobila prednostni dostop do posojila, pa v pravu in v praksi ne bi pridobila dostopa do državnih sredstev, kar naj bi bilo nujno za opredelitev državne pomoči. |
| --- | --- |

(73)

Francoski organi najprej opozarjajo na slabosti bonitetnih agencij in nato trdijo, da prednost, za katero bi bila odgovorna država in ki bi lahko pomenila državno pomoč, ne more temeljiti na stališču, ki ga zagovarja bonitetna agencija, kadar to ne temelji na natančni analizi veljavnega zakonskega okvira. Poleg tega, tudi če bi EPIC na podlagi te ocene v praksi pridobila prednostni dostop do posojila, pa v pravu in v praksi ne bi pridobila dostopa do državnih sredstev, kar naj bi bilo nujno za opredelitev državne pomoči.

| (74) | Francoski organi dodajajo, da analize agencij niso na objektivni pravni ravni, ampak temeljijo na subjektivni presoji tega, kar naj bi bilo državna podpora v primeru težav obravnavanega podjetja. |
| --- | --- |

(74)

Francoski organi dodajajo, da analize agencij niso na objektivni pravni ravni, ampak temeljijo na subjektivni presoji tega, kar naj bi bilo državna podpora v primeru težav obravnavanega podjetja.

C.   
  Krožnost sklepanja

| (75) | Po mnenju francoskih organov je sklepanje Komisije krožno:






  — | Komisija naj bi se pri dokazovanju gospodarske prednosti oprla predvsem na izjave bonitetnih agencij, |
| --- | --- | --- |

(75)

Po mnenju francoskih organov je sklepanje Komisije krožno:

—

Komisija naj bi se pri dokazovanju gospodarske prednosti oprla predvsem na izjave bonitetnih agencij,

| — | trg in bonitetni agenciji naj bi potrdili neobstoj državnega poroštva za podjetje La Poste, vendar naj bi še naprej izražali pomisleke, ki naj bi izhajali samo iz stališča Komisije. |
| --- | --- |

—

trg in bonitetni agenciji naj bi potrdili neobstoj državnega poroštva za podjetje La Poste, vendar naj bi še naprej izražali pomisleke, ki naj bi izhajali samo iz stališča Komisije.

D.   
  Neobstoj vpliva na bonitetno oceno podjetja La Poste

| (76) | Francoski organi vsekakor menijo, da v odločitvi o sprožitvi postopka nikakor ni dokazano, da naj bi bila bonitetna ocena podjetja La Poste višja zaradi domnevnega neomejenega državnega poroštva. |
| --- | --- |

(76)

Francoski organi vsekakor menijo, da v odločitvi o sprožitvi postopka nikakor ni dokazano, da naj bi bila bonitetna ocena podjetja La Poste višja zaradi domnevnega neomejenega državnega poroštva.

(a)   Doktrina bonitetnih agencij ne zadostuje za dokaz kakršnega koli vpliva

| (77) | Francoski organi imajo več pripomb k študiji bonitetne agencije Standard and Poor’s z naslovom „Influence of Government Support on Ratings“, ki jo Komisija navaja v uvodni izjavi 80 odločitve o sprožitvi postopka. Agencija Standard and Poor’s v tej študiji razlikuje med več kategorijami „government supported postal companies“; na podlagi razvrstitve se določi metodologija, ki jo agencija Standard and Poor’s uporabi za določitev bonitetne ocene navedenega subjekta. |
| --- | --- |

(77)

Francoski organi imajo več pripomb k študiji bonitetne agencije Standard and Poor’s z naslovom „Influence of Government Support on Ratings“, ki jo Komisija navaja v uvodni izjavi 80 odločitve o sprožitvi postopka. Agencija Standard and Poor’s v tej študiji razlikuje med več kategorijami „government supported postal companies“; na podlagi razvrstitve se določi metodologija, ki jo agencija Standard and Poor’s uporabi za določitev bonitetne ocene navedenega subjekta.

| (78) | Francoski organi poudarjajo, da se pri razvrstitvi v kategorijo 1 (45) upoštevajo obširna merila, kot sta narava dejavnosti ali gospodarsko in družbeno okolje, ne pa tudi status ocenjenega operaterja. |
| --- | --- |

(78)

Francoski organi poudarjajo, da se pri razvrstitvi v kategorijo 1 (45) upoštevajo obširna merila, kot sta narava dejavnosti ali gospodarsko in družbeno okolje, ne pa tudi status ocenjenega operaterja.

| (79) | Francoski organi navajajo, da sta bili 22. novembra 2004 francoska in italijanska pošta uvrščeni v kategorijo 2 (46). Francoski organi iz dokumenta agencije Standard and Poor’s sklepajo, da bonitetna ocena italijanske pošte ni temeljila na finančni uspešnosti podjetja Poste Italiane. Po njihovem mnenju je torej italijanska pošta dobila bonitetno oceno, na katero je vplivala ocena njenega lastnika, in to kljub statusu SpA, ki ga ima Poste Italiane po občem pravu. |
| --- | --- |

(79)

Francoski organi navajajo, da sta bili 22. novembra 2004 francoska in italijanska pošta uvrščeni v kategorijo 2 (46). Francoski organi iz dokumenta agencije Standard and Poor’s sklepajo, da bonitetna ocena italijanske pošte ni temeljila na finančni uspešnosti podjetja Poste Italiane. Po njihovem mnenju je torej italijanska pošta dobila bonitetno oceno, na katero je vplivala ocena njenega lastnika, in to kljub statusu SpA, ki ga ima Poste Italiane po občem pravu.

| (80) | Francoski organi poudarjajo, da je agencija Standard and Poor’s podjetje La Poste nazadnje uvrstila v kategorijo 3 (47). Po mnenju francoskih organov ga je postopoma uvrstila v to tretjo kategorijo na podlagi pomembnih reform, ki so bile izvedene od konca leta 2004. Francoski organi iz tega sklepajo, da ni mogoče dokazati, da je treba bonitetno oceno podjetja La Poste pripisati samemu statusu ali kakršnemu koli mehanizmu državnega poroštva in da bi ta bonitetna ocena lahko pomenila državno pomoč. |
| --- | --- |

(80)

Francoski organi poudarjajo, da je agencija Standard and Poor’s podjetje La Poste nazadnje uvrstila v kategorijo 3 (47). Po mnenju francoskih organov ga je postopoma uvrstila v to tretjo kategorijo na podlagi pomembnih reform, ki so bile izvedene od konca leta 2004. Francoski organi iz tega sklepajo, da ni mogoče dokazati, da je treba bonitetno oceno podjetja La Poste pripisati samemu statusu ali kakršnemu koli mehanizmu državnega poroštva in da bi ta bonitetna ocena lahko pomenila državno pomoč.

| (81) | Francoski organi kljub temu priznavajo, da je bilo v študiji agencije Standard and Poor’s iz leta 2004 omenjeno vprašanje statusa podjetja La Poste. Vendar pa zagotavljajo, da naj bi bilo vprašanje mogoče pojasniti s korespondenco, ki je od takrat potekala z agencijo Standard and Poor’s. Francoski organi naj bi tudi agencijo Fitch opozorili na neobstoj kakršnega koli državnega poroštva za podjetje La Poste, in po tem naj bi se agencija lotila ponovne preučitve vprašanja. |
| --- | --- |

(81)

Francoski organi kljub temu priznavajo, da je bilo v študiji agencije Standard and Poor’s iz leta 2004 omenjeno vprašanje statusa podjetja La Poste. Vendar pa zagotavljajo, da naj bi bilo vprašanje mogoče pojasniti s korespondenco, ki je od takrat potekala z agencijo Standard and Poor’s. Francoski organi naj bi tudi agencijo Fitch opozorili na neobstoj kakršnega koli državnega poroštva za podjetje La Poste, in po tem naj bi se agencija lotila ponovne preučitve vprašanja.

(b)   Na zasebnem področju so številni primeri, v katerih je bonitetna ocena hčerinskega podjetja povezana z oceno matičnega podjetja

| (82) | Po mnenju francoskih organov je mogoče vpliv prisotnosti večinskega in stabilnega delničarja, ki so jo bonitetne agencije poudarile v primeru Poste Italiane neodvisno od kakršne koli statutarne posebnosti, videti pri zasebnih skupinah. Francoski organi kot primere navajajo sporočilo agencije Standard and Poor’s z dne 3. decembra 2003 o AGF (48), sporočilo o Volkswagen Bank GmbH (49) in sporočilo o VWFS (50). Po mnenju francoskih organov tovrstni pristop torej nikakor ni posebnost javnega sektorja. |
| --- | --- |

(82)

Po mnenju francoskih organov je mogoče vpliv prisotnosti večinskega in stabilnega delničarja, ki so jo bonitetne agencije poudarile v primeru Poste Italiane neodvisno od kakršne koli statutarne posebnosti, videti pri zasebnih skupinah. Francoski organi kot primere navajajo sporočilo agencije Standard and Poor’s z dne 3. decembra 2003 o AGF (48), sporočilo o Volkswagen Bank GmbH (49) in sporočilo o VWFS (50). Po mnenju francoskih organov tovrstni pristop torej nikakor ni posebnost javnega sektorja.

(c)   Bonitetna ocena podjetja La Poste se ob spremembi statusa ne bi spremenila

| (83) | Francoski organi si na podlagi analize bonitetne ocene agencije Standard and Poor’s za podjetje La Poste prizadevajo dokazati, da ta ocena ni odvisna od statusa podjetja La Poste. |
| --- | --- |

(83)

Francoski organi si na podlagi analize bonitetne ocene agencije Standard and Poor’s za podjetje La Poste prizadevajo dokazati, da ta ocena ni odvisna od statusa podjetja La Poste.

| (84) | Prvič, francoski organi poudarjajo, da je agencija Standard and Poor’s ob oblikovanju svojih pripomb podjetju La Poste dodelila oceno AA– s stabilnimi obeti. Znižanje ocene je utemeljila s prihodnjim poslabšanjem finančne strukture skupine, povezanim z izplačilom dveh milijard EUR podjetja La Poste za reformo financiranja pokojnin uradnikov, in z „večjo avtonomijo podjetja La Poste glede na njegovega delničarja“. Po mnenju francoskih organov tega znižanja, ki ni bilo posledica spremembe statusa podjetja La Poste, ne bi bilo mogoče pojasniti, če bi bila bonitetna ocena podjetja La Poste samo posledica njegovega statusa. |
| --- | --- |

(84)

Prvič, francoski organi poudarjajo, da je agencija Standard and Poor’s ob oblikovanju svojih pripomb podjetju La Poste dodelila oceno AA– s stabilnimi obeti. Znižanje ocene je utemeljila s prihodnjim poslabšanjem finančne strukture skupine, povezanim z izplačilom dveh milijard EUR podjetja La Poste za reformo financiranja pokojnin uradnikov, in z „večjo avtonomijo podjetja La Poste glede na njegovega delničarja“. Po mnenju francoskih organov tega znižanja, ki ni bilo posledica spremembe statusa podjetja La Poste, ne bi bilo mogoče pojasniti, če bi bila bonitetna ocena podjetja La Poste samo posledica njegovega statusa.

| (85) | Drugič, kljub pojasnilu (51), ki ga je agencija Standard and Poor’s zagotovila v obvestilu z dne 3. aprila 2007 in je bilo navedeno v uvodni izjavi 84 odločitve o sprožitvi postopka, francoski organi težko razumejo, kako bi bilo podjetje La Poste, če bi bilo upravičeno do državnega poroštva, lahko ocenjeno s tri notches pod bonitetno oceno države. Podobno, če bi agencije določbe zakona z dne 16. julija 1980 razlagale tako, da v korist upnikov zadevnih pravnih oseb vzpostavljajo mehanizem, ki ga je mogoče enačiti z državnim poroštvom, francoski organi ne razumejo, kako bi bile lahko ozemeljske skupnosti ocenjene BBB+, medtem ko je bonitetna ocena gospodarja AAA. |
| --- | --- |

(85)

Drugič, kljub pojasnilu (51), ki ga je agencija Standard and Poor’s zagotovila v obvestilu z dne 3. aprila 2007 in je bilo navedeno v uvodni izjavi 84 odločitve o sprožitvi postopka, francoski organi težko razumejo, kako bi bilo podjetje La Poste, če bi bilo upravičeno do državnega poroštva, lahko ocenjeno s tri notches pod bonitetno oceno države. Podobno, če bi agencije določbe zakona z dne 16. julija 1980 razlagale tako, da v korist upnikov zadevnih pravnih oseb vzpostavljajo mehanizem, ki ga je mogoče enačiti z državnim poroštvom, francoski organi ne razumejo, kako bi bile lahko ozemeljske skupnosti ocenjene BBB+, medtem ko je bonitetna ocena gospodarja AAA.

| (86) | Tretjič, francoski organi poudarjajo, da obvestilo agencije Standard and Poor’s z dne 3. aprila 2007 temelji na naštevanju dobrih in slabih strani podjetja, pri čemer status ni omenjen. Elementa, ki ju je agencija Standard and Poor’s navedla v podporo bonitetni oceni, to je gospodarski pomen nalog javne službe podjetja La Poste in strong shareholder backing, naj ne bi bila povezana s statusom podjetja La Poste. Po mnenju francoskih organov se namreč z izrazom strong shareholder backing ne sme razumeti finančne podpore v nasprotju s pravom Unije, ampak je treba razumeti interes države za razvoj podjetja La Poste pod pogoji at arm’s length
   (52). Francoski organi na podlagi tega ugotavljajo, da status ne pomeni bistvenega elementa bonitetne ocene. |
| --- | --- |

(86)

Tretjič, francoski organi poudarjajo, da obvestilo agencije Standard and Poor’s z dne 3. aprila 2007 temelji na naštevanju dobrih in slabih strani podjetja, pri čemer status ni omenjen. Elementa, ki ju je agencija Standard and Poor’s navedla v podporo bonitetni oceni, to je gospodarski pomen nalog javne službe podjetja La Poste in strong shareholder backing, naj ne bi bila povezana s statusom podjetja La Poste. Po mnenju francoskih organov se namreč z izrazom strong shareholder backing ne sme razumeti finančne podpore v nasprotju s pravom Unije, ampak je treba razumeti interes države za razvoj podjetja La Poste pod pogoji at arm’s length
   (52). Francoski organi na podlagi tega ugotavljajo, da status ne pomeni bistvenega elementa bonitetne ocene.

| (87) | Četrtič, francoski organi opozarjajo, da bonitetna agencija v tem istem obvestilu z dne 3. aprila 2007 pojasnjuje, da še naprej uporablja metodologijo top-down, na podlagi katere je subjekt mogoče oceniti do dve kategoriji pod gospodarjem. Po mnenju agencije je ta metodologija upravičena zaradi dejstva, da bi morala država srednjeročno ostati 100-odstotni delničar podjetja La Poste. Francoski organi iz tega sklepajo, da ta pristop nikakor ne temelji na podlagi statusa podjetja La Poste. Nazadnje, francoski organi na podlagi navedbe agencije Standard and Poor’s (53) trdijo, da ta metodologije bottom-up za podjetje La Poste ne bi sprejela zaradi spremembe statusa, ampak bi jo sprejela zaradi odprtja kapitala. Dodajajo, da taka sprememba metodologije ob upoštevanju pričakovanega izboljšanja temeljev podjetja La Poste ne bi nujno pripeljala do spremembe ocene. |
| --- | --- |

(87)

Četrtič, francoski organi opozarjajo, da bonitetna agencija v tem istem obvestilu z dne 3. aprila 2007 pojasnjuje, da še naprej uporablja metodologijo top-down, na podlagi katere je subjekt mogoče oceniti do dve kategoriji pod gospodarjem. Po mnenju agencije je ta metodologija upravičena zaradi dejstva, da bi morala država srednjeročno ostati 100-odstotni delničar podjetja La Poste. Francoski organi iz tega sklepajo, da ta pristop nikakor ne temelji na podlagi statusa podjetja La Poste. Nazadnje, francoski organi na podlagi navedbe agencije Standard and Poor’s (53) trdijo, da ta metodologije bottom-up za podjetje La Poste ne bi sprejela zaradi spremembe statusa, ampak bi jo sprejela zaradi odprtja kapitala. Dodajajo, da taka sprememba metodologije ob upoštevanju pričakovanega izboljšanja temeljev podjetja La Poste ne bi nujno pripeljala do spremembe ocene.

| (88) | Petič, francoski organi opozarjajo, da so obeti, ki jih je določila bonitetna agencija, stabilni, kljub postopku, ki ga je Komisija sprožila zoper neomejeno državno poroštvo, ki naj bi ga podjetje La Poste imelo zaradi svojega statusa. Če bi status vplival na plačilno sposobnost podjetja, bi morali biti obeti glede na napovedi njegovih sprememb negativni, ne pa stabilni. Poleg tega agencija Standard and Poor’s stabilne obete utemeljuje z dejstvom, da bi država v prihodnjih dveh letih morala ostati 100-odstotni delničar podjetja, in to kljub mogoči spremembi statusa. Francoski organi na podlagi še ene navedbe agencije Standard and Poor’s (54) ugotavljajo, da ta za določitev razvoja ocene upošteva samo uspešnost podjetja in možnost spremembe delničarskih deležev, mogoče spremembe statusa pa ne. |
| --- | --- |

(88)

Petič, francoski organi opozarjajo, da so obeti, ki jih je določila bonitetna agencija, stabilni, kljub postopku, ki ga je Komisija sprožila zoper neomejeno državno poroštvo, ki naj bi ga podjetje La Poste imelo zaradi svojega statusa. Če bi status vplival na plačilno sposobnost podjetja, bi morali biti obeti glede na napovedi njegovih sprememb negativni, ne pa stabilni. Poleg tega agencija Standard and Poor’s stabilne obete utemeljuje z dejstvom, da bi država v prihodnjih dveh letih morala ostati 100-odstotni delničar podjetja, in to kljub mogoči spremembi statusa. Francoski organi na podlagi še ene navedbe agencije Standard and Poor’s (54) ugotavljajo, da ta za določitev razvoja ocene upošteva samo uspešnost podjetja in možnost spremembe delničarskih deležev, mogoče spremembe statusa pa ne.

| (89) | Šestič, francoski organi, ki navajajo še en izvleček iz obvestila agencije Standard and Poor’s iz leta 2007 (55), poudarjajo, da se bonitetna agencija ne strinja s trditvijo Komisije, da naj se zaradi statusa izboljšali finančni pogoji, odobreni podjetju La Poste. Francoski organi na podlagi navedbe agencije Standard and Poor’s, da „to priporočilo ni vplivalo na bonitetne ocene podjetja La Poste, kajti menimo, da sprememba statusa tega podjetja ne bi nujno izražala zmanjšanja močne državne podpore, na kateri temeljijo ocene podjetja La Poste in ki je bila znova potrjena z nedavnimi vladnimi odločitvami“ (56), ugotavljajo, da status podjetja La Poste ne vpliva na njegovo bonitetno oceno. |
| --- | --- |

(89)

Šestič, francoski organi, ki navajajo še en izvleček iz obvestila agencije Standard and Poor’s iz leta 2007 (55), poudarjajo, da se bonitetna agencija ne strinja s trditvijo Komisije, da naj se zaradi statusa izboljšali finančni pogoji, odobreni podjetju La Poste. Francoski organi na podlagi navedbe agencije Standard and Poor’s, da „to priporočilo ni vplivalo na bonitetne ocene podjetja La Poste, kajti menimo, da sprememba statusa tega podjetja ne bi nujno izražala zmanjšanja močne državne podpore, na kateri temeljijo ocene podjetja La Poste in ki je bila znova potrjena z nedavnimi vladnimi odločitvami“ (56), ugotavljajo, da status podjetja La Poste ne vpliva na njegovo bonitetno oceno.

E.   
  Neobstoj vpliva na pogoje financiranja podjetja La Poste

| (90) | Nazadnje, francoski organi preučujejo dejanske pogoje financiranja podjetja La Poste, da bi ugotovili, ali domnevno državno poroštvo vpliva nanje. |
| --- | --- |

(90)

Nazadnje, francoski organi preučujejo dejanske pogoje financiranja podjetja La Poste, da bi ugotovili, ali domnevno državno poroštvo vpliva nanje.

| (91) | Po mnenju francoskih organov napoved Komisije o obstoju domnevnega poroštva, njegovi domnevni nezdružljivosti s pravom Unije in njegovi posledični prihodnji ukinitvi ter zanikanje francoskih organov glede obstoja poroštva pri bonitetnih agencijah in tisku nikakor ne vplivata na pogoje financiranja podjetja La Poste. Podjetje La Poste je tako oktobra 2006 izdalo obveznice v višini 1,8 milijarde EUR z dvema ročnostma, to je 7 in 15 let, takoj ko je Komisija napovedala priporočilo koristnih ukrepov. Podjetje La Poste je to priporočilo navedlo v prospektu, na konferencah z vlagatelji pa pojasnilo, da ni upravičeno do državnega poroštva. Po izdaji se stroški financiranja podjetja La Poste niso bistveno spremenili (57). Obveznice obeh izdaj so večinoma kupili evropski vlagatelji z običajnim profilom za podjetje La Poste, to je vlagatelji, ki obveznice hranijo do zapadlosti. Francoski organi ugotavljajo, da napoved Komisije, s katero je zahtevala ukinitev domnevnega poroštva, in objava v zvezi s stališčem države do tega vprašanja nista vplivali na pogoje financiranja podjetja La Poste na trgu obveznic. Na trgih naj bi namreč prevladovalo mnenje, da pogoji financiranja podjetja La Poste ne temeljijo na pravnem ali dejanskem obstoju kakršnega koli poroštva. |
| --- | --- |

(91)

Po mnenju francoskih organov napoved Komisije o obstoju domnevnega poroštva, njegovi domnevni nezdružljivosti s pravom Unije in njegovi posledični prihodnji ukinitvi ter zanikanje francoskih organov glede obstoja poroštva pri bonitetnih agencijah in tisku nikakor ne vplivata na pogoje financiranja podjetja La Poste. Podjetje La Poste je tako oktobra 2006 izdalo obveznice v višini 1,8 milijarde EUR z dvema ročnostma, to je 7 in 15 let, takoj ko je Komisija napovedala priporočilo koristnih ukrepov. Podjetje La Poste je to priporočilo navedlo v prospektu, na konferencah z vlagatelji pa pojasnilo, da ni upravičeno do državnega poroštva. Po izdaji se stroški financiranja podjetja La Poste niso bistveno spremenili (57). Obveznice obeh izdaj so večinoma kupili evropski vlagatelji z običajnim profilom za podjetje La Poste, to je vlagatelji, ki obveznice hranijo do zapadlosti. Francoski organi ugotavljajo, da napoved Komisije, s katero je zahtevala ukinitev domnevnega poroštva, in objava v zvezi s stališčem države do tega vprašanja nista vplivali na pogoje financiranja podjetja La Poste na trgu obveznic. Na trgih naj bi namreč prevladovalo mnenje, da pogoji financiranja podjetja La Poste ne temeljijo na pravnem ali dejanskem obstoju kakršnega koli poroštva.

| (92) | Francoski organi ugotavljajo, da:






  — | je analiza, ki jo je Komisija opravila v odločitvi o sprožitvi postopka, napačna: podjetje La Poste namreč ni upravičeno do nikakršnega državnega poroštva, |
| --- | --- | --- |

(92)

Francoski organi ugotavljajo, da:

—

je analiza, ki jo je Komisija opravila v odločitvi o sprožitvi postopka, napačna: podjetje La Poste namreč ni upravičeno do nikakršnega državnega poroštva,

| — | Komisija ni dokazala obstoja prednosti za podjetje La Poste, ki naj bi izhajal iz njegovega statusa, |
| --- | --- |

—

Komisija ni dokazala obstoja prednosti za podjetje La Poste, ki naj bi izhajal iz njegovega statusa,

| — | Komisija zato ni dokazala obstoja pomoči v korist podjetja La Poste. |
| --- | --- |

—

Komisija zato ni dokazala obstoja pomoči v korist podjetja La Poste.

3.2   PREDLOGI FRANCOSKIH ORGANOV

| (93) | Da bi francoski organi odpravili vse pomisleke Komisije, so vseeno navedli, da so pripravljeni izvesti naslednje ukrepe, če bi Komisija privolila v končanje postopka s sklepom o neobstoju pomoči v skladu s členom 7(2) postopkovne uredbe:






  — | pojasnilo odloka o izvajanju zakona z dne 16. julija 1980, |
| --- | --- | --- |

(93)

Da bi francoski organi odpravili vse pomisleke Komisije, so vseeno navedli, da so pripravljeni izvesti naslednje ukrepe, če bi Komisija privolila v končanje postopka s sklepom o neobstoju pomoči v skladu s členom 7(2) postopkovne uredbe:

—

pojasnilo odloka o izvajanju zakona z dne 16. julija 1980,

| — | vključitev navedbe o neobstoju poroštva v pogodbe podjetja La Poste, ki vključujejo terjatve, |
| --- | --- |

—

vključitev navedbe o neobstoju poroštva v pogodbe podjetja La Poste, ki vključujejo terjatve,

| — | mehanizem retrocesije morebitnega negativnega učinka na spread, ki bi bil povezan s tem, da za podjetje La Poste ne veljajo kolektivni postopki občega prava, s podjetja La Poste na državo. |
| --- | --- |

—

mehanizem retrocesije morebitnega negativnega učinka na spread, ki bi bil povezan s tem, da za podjetje La Poste ne veljajo kolektivni postopki občega prava, s podjetja La Poste na državo.

3.2.1   POJASNILO ODLOKA O IZVAJANJU ZAKONA Z DNE 16. JULIJA 1980

| (94) | Francoski organi navajajo, da ne gre za spremembo vsebine zadevnih določb, ampak samo za pojasnilo njihove razlage. Zato predlagajo spremembo odloka o izvajanju zakona (58). Sprememba naj bi se nanašala na četrti odstavek člena 3-1 odloka, s katerim je urejeno pooblastilo za nadzor, podeljeno prefektu ali nadzornemu organu. S spremembo naj bi se odpravil vsak pomislek, ki ga ima Komisija glede pomena izraza „za to poskrbi“. Predlaga se torej pojasnilo, da predstavnik države ali organ, pristojen za nadzor, zagotovi sredstva v okviru proračuna skupnosti ali osebe javnega prava. |
| --- | --- |

(94)

Francoski organi navajajo, da ne gre za spremembo vsebine zadevnih določb, ampak samo za pojasnilo njihove razlage. Zato predlagajo spremembo odloka o izvajanju zakona (58). Sprememba naj bi se nanašala na četrti odstavek člena 3-1 odloka, s katerim je urejeno pooblastilo za nadzor, podeljeno prefektu ali nadzornemu organu. S spremembo naj bi se odpravil vsak pomislek, ki ga ima Komisija glede pomena izraza „za to poskrbi“. Predlaga se torej pojasnilo, da predstavnik države ali organ, pristojen za nadzor, zagotovi sredstva v okviru proračuna skupnosti ali osebe javnega prava.

| (95) | Tako spremenjena določba odloka bi se glasila:
  „Če ob izteku teh rokov opomin ostaja brez učinka, predstavnik države ali organ, pristojen za nadzor, odhodek vpiše v proračun skupnosti ali osebe javnega prava, ki ni izpolnila obveznosti. Po potrebi zagotovi potrebna sredstva v okviru proračuna skupnosti ali osebe javnega prava bodisi z zmanjšanjem sredstev, ki so namenjena za druge odhodke in so še na voljo, bodisi s povečanjem sredstev“ (spremembe so podčrtane). |
| --- | --- |

(95)

Tako spremenjena določba odloka bi se glasila:

„Če ob izteku teh rokov opomin ostaja brez učinka, predstavnik države ali organ, pristojen za nadzor, odhodek vpiše v proračun skupnosti ali osebe javnega prava, ki ni izpolnila obveznosti. Po potrebi zagotovi potrebna sredstva v okviru proračuna skupnosti ali osebe javnega prava bodisi z zmanjšanjem sredstev, ki so namenjena za druge odhodke in so še na voljo, bodisi s povečanjem sredstev“ (spremembe so podčrtane).

| (96) | Po mnenju francoskih organov je s tem predlogom v povezavi s pripombami in članki pravnih teoretikov, poslanimi med razpravami pred dopisom o sprožitvi postopka, izključeno, da bi prefekt ali predstavnik države v okviru postopka, uvedenega z zakonom z dne 16. julija 1980, lahko povečal sredstva zadevne skupnosti ali osebe javnega prava s subvencijo države ali injekcijo javnih sredstev. |
| --- | --- |

(96)

Po mnenju francoskih organov je s tem predlogom v povezavi s pripombami in članki pravnih teoretikov, poslanimi med razpravami pred dopisom o sprožitvi postopka, izključeno, da bi prefekt ali predstavnik države v okviru postopka, uvedenega z zakonom z dne 16. julija 1980, lahko povečal sredstva zadevne skupnosti ali osebe javnega prava s subvencijo države ali injekcijo javnih sredstev.

3.2.2   VKLJUČITEV NAVEDBE O NEOBSTOJU POROŠTVA V POGODBE PODJETJA LA POSTE, KI VKLJUČUJEJO TERJATVE

A.   
  Prvotni predlog francoskih organov

| (97) | Komisija v uvodni izjavi 59 odločitve o sprožitvi postopka meni, da na podlagi predloga francoskih organov za spremembo odloka o izvajanju zakona z dne 16. julija 1980„ni mogoče izključiti, da se bo v primeru izčrpanja sredstev podjetja La Poste upnik, ki mu terjatev ni bila poplačana na podlagi zakona iz leta 1980, obrnil na sodišče in uveljavljal odgovornost države na podlagi kršitve enakosti pred javnimi bremeni“. |
| --- | --- |

(97)

Komisija v uvodni izjavi 59 odločitve o sprožitvi postopka meni, da na podlagi predloga francoskih organov za spremembo odloka o izvajanju zakona z dne 16. julija 1980„ni mogoče izključiti, da se bo v primeru izčrpanja sredstev podjetja La Poste upnik, ki mu terjatev ni bila poplačana na podlagi zakona iz leta 1980, obrnil na sodišče in uveljavljal odgovornost države na podlagi kršitve enakosti pred javnimi bremeni“.

| (98) | Čeprav francoski organi zanikajo, da bi bilo odgovornost države mogoče uveljavljati samo na podlagi plačilne nesposobnosti podjetja La Poste, pa zaradi odprave pomislekov Komisije ponujajo predlog, ki temelji na izjemi sprejetega tveganja. Ta izjema, ki se uporablja za sistem krivdne in nekrivdne odgovornosti države, temelji na načelu, da v zvezi s škodo, nastalo zaradi položaja, ki se mu je žrtev vede izpostavila, ne obstaja pravica do povrnitve škode (glej sodbi sodišča Conseil d’Etat v zadevah Sille (59) in Meunier (60)). |
| --- | --- |

(98)

Čeprav francoski organi zanikajo, da bi bilo odgovornost države mogoče uveljavljati samo na podlagi plačilne nesposobnosti podjetja La Poste, pa zaradi odprave pomislekov Komisije ponujajo predlog, ki temelji na izjemi sprejetega tveganja. Ta izjema, ki se uporablja za sistem krivdne in nekrivdne odgovornosti države, temelji na načelu, da v zvezi s škodo, nastalo zaradi položaja, ki se mu je žrtev vede izpostavila, ne obstaja pravica do povrnitve škode (glej sodbi sodišča Conseil d’Etat v zadevah Sille (59) in Meunier (60)).

| (99) | Da bi si francoski organi zagotovili uporabo te izjeme, predlagajo, naj se upnikom podjetja La Poste uradno potrdi, da za njihovo terjatev ni državnega poroštva in da v primeru plačilne nesposobnosti država ne bo odgovorna za poplačilo terjatev namesto tega podjetja. Taka informacija ni v nasprotju z zakonom, saj zakon nikjer ne določa, da bi morala država v primeru plačilne nesposobnosti podjetja La Poste prevzeti odgovornost za poplačilo njegovih dolgov. |
| --- | --- |

(99)

Da bi si francoski organi zagotovili uporabo te izjeme, predlagajo, naj se upnikom podjetja La Poste uradno potrdi, da za njihovo terjatev ni državnega poroštva in da v primeru plačilne nesposobnosti država ne bo odgovorna za poplačilo terjatev namesto tega podjetja. Taka informacija ni v nasprotju z zakonom, saj zakon nikjer ne določa, da bi morala država v primeru plačilne nesposobnosti podjetja La Poste prevzeti odgovornost za poplačilo njegovih dolgov.

| (100) | Poleg pojasnila odloka o izvajanju zakona z dne 16. julija 1980 se torej francoski organi, skupaj s podjetjem La Poste, obvezujejo, da bodo za vsak postopek v pogodbe o financiranju (za vsak instrument iz pogodbe) vključili naslednje:
  „Za izdajo/program/posojilo ni odobreno nobeno posredno ali neposredno državno poroštvo. V primeru plačilne nesposobnosti podjetja La Poste država ne bo odgovorna za poplačilo terjatev namesto tega podjetja.“ |
| --- | --- |

(100)

Poleg pojasnila odloka o izvajanju zakona z dne 16. julija 1980 se torej francoski organi, skupaj s podjetjem La Poste, obvezujejo, da bodo za vsak postopek v pogodbe o financiranju (za vsak instrument iz pogodbe) vključili naslednje:

„Za izdajo/program/posojilo ni odobreno nobeno posredno ali neposredno državno poroštvo. V primeru plačilne nesposobnosti podjetja La Poste država ne bo odgovorna za poplačilo terjatev namesto tega podjetja.“

B.   
  Pomisleki, ki jih je Komisija izrazila v odločitvi o sprožitvi postopka

| (101) | Komisija je v točki 61 odločitve o sprožitvi postopka navedla naslednje pomisleke glede zgoraj navedenega predloga francoskih organov:






  — | izjema sprejetega tveganja je pravilo, določeno s sodno prakso, ki bi se lahko spremenila, |
| --- | --- | --- |

(101)

Komisija je v točki 61 odločitve o sprožitvi postopka navedla naslednje pomisleke glede zgoraj navedenega predloga francoskih organov:

—

izjema sprejetega tveganja je pravilo, določeno s sodno prakso, ki bi se lahko spremenila,

| — | „ta predlog, ki izhaja iz temeljnih načel javnega prava in temelji na instrumentih sekundarnega prava, se zdi nepopoln, ker bi bili ti instrumenti v primeru spora dokaj zlahka razveljavljeni“, |
| --- | --- |

—

„ta predlog, ki izhaja iz temeljnih načel javnega prava in temelji na instrumentih sekundarnega prava, se zdi nepopoln, ker bi bili ti instrumenti v primeru spora dokaj zlahka razveljavljeni“,

| — | nazadnje, terjatve podjetja La Poste niso samo finančne, ampak so tudi komercialne ali druge narave; ti primeri pa v dodatnem predlogu francoskih organov niso obravnavani. |
| --- | --- |

—

nazadnje, terjatve podjetja La Poste niso samo finančne, ampak so tudi komercialne ali druge narave; ti primeri pa v dodatnem predlogu francoskih organov niso obravnavani.

C.   
  Odgovori francoskih organov na te pomisleke

| (102) | Kot je bilo navedeno zgoraj, francoski organi menijo, da nekrivdne odgovornosti države ni mogoče uveljavljati samo na podlagi nezadostnosti sredstev podjetja La Poste, ker mora za uveljavljanje odgovornosti države obstajati odločitev države o izvršitvi ali opustitvi, tu pa obstaja praktična nezmožnost izvršitve. Predlog francoskih organov torej velja samo kot dodatni ukrep pojasnila za upnike, poleg tega pa zaradi izjeme sprejetega tveganja omogoča izločitev vsakega tveganja uveljavljanja nekrivdne odgovornosti države. |
| --- | --- |

(102)

Kot je bilo navedeno zgoraj, francoski organi menijo, da nekrivdne odgovornosti države ni mogoče uveljavljati samo na podlagi nezadostnosti sredstev podjetja La Poste, ker mora za uveljavljanje odgovornosti države obstajati odločitev države o izvršitvi ali opustitvi, tu pa obstaja praktična nezmožnost izvršitve. Predlog francoskih organov torej velja samo kot dodatni ukrep pojasnila za upnike, poleg tega pa zaradi izjeme sprejetega tveganja omogoča izločitev vsakega tveganja uveljavljanja nekrivdne odgovornosti države.

| (103) | Po mnenju francoskih organov bi prvi ugovor Komisije privedel do ugotovitve, da tudi če v notranjem pravu države članice ni določbe, bi tveganje preobrata sodne prakse, to je spremembe notranjega prava, zadostovalo za utemeljitev državne pomoči. Francoski organi izpodbijajo to sklepanje. Po njihovem mnenju je izjema sprejetega tveganja splošno načelo javnega prava, ki je bilo s sodno prakso mnogokrat potrjeno, nikoli zavrnjeno in obširno obravnavano. Komisija potencialnega ukrepa pomoči ne more utemeljiti z morebitno spremembo prava, ki je v tem primeru več kot neverjetna. |
| --- | --- |

(103)

Po mnenju francoskih organov bi prvi ugovor Komisije privedel do ugotovitve, da tudi če v notranjem pravu države članice ni določbe, bi tveganje preobrata sodne prakse, to je spremembe notranjega prava, zadostovalo za utemeljitev državne pomoči. Francoski organi izpodbijajo to sklepanje. Po njihovem mnenju je izjema sprejetega tveganja splošno načelo javnega prava, ki je bilo s sodno prakso mnogokrat potrjeno, nikoli zavrnjeno in obširno obravnavano. Komisija potencialnega ukrepa pomoči ne more utemeljiti z morebitno spremembo prava, ki je v tem primeru več kot neverjetna.

| (104) | Drugi ugovor Komisije se nanaša na dejstvo, da gre za instrumente sekundarnega prava, ki jih je mogoče v primeru spora zlahka razveljaviti. Res je, da zakon in uredba prevladata nad pogodbo. Toda da bi bil ugovor Komisije dejansko upošteven, bi se moral sklicevati na besedilo višje ravni. Po mnenju francoskih organov nič ne podpira ugovora Komisije v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(104)

Drugi ugovor Komisije se nanaša na dejstvo, da gre za instrumente sekundarnega prava, ki jih je mogoče v primeru spora zlahka razveljaviti. Res je, da zakon in uredba prevladata nad pogodbo. Toda da bi bil ugovor Komisije dejansko upošteven, bi se moral sklicevati na besedilo višje ravni. Po mnenju francoskih organov nič ne podpira ugovora Komisije v zvezi s tem.

| (105) | Vendar pa francoski organi priznavajo, da je tretji ugovor, s katerim je ugotovljeno, da izdaje obveznic niso edini instrumenti, ki ustvarjajo terjatve, upošteven, toda v omejenem obsegu v primeru podjetja La Poste, ker je finančni dolg glavni dolg podjetja La Poste in ker je to podjetje večinoma zadolženo prek izdaje obveznic. |
| --- | --- |

(105)

Vendar pa francoski organi priznavajo, da je tretji ugovor, s katerim je ugotovljeno, da izdaje obveznic niso edini instrumenti, ki ustvarjajo terjatve, upošteven, toda v omejenem obsegu v primeru podjetja La Poste, ker je finančni dolg glavni dolg podjetja La Poste in ker je to podjetje večinoma zadolženo prek izdaje obveznic.

D.   
  Razširitev predloga

| (106) | Francoski organi so torej pojasnili, da so, če bi Komisija končala formalni postopek preiskave s sklepom o neobstoju pomoči v smislu člena 7(2) postopkovne uredbe, pripravljeni razširiti svoj predlog o vključitvi neobstoja poroštva na vse pogodbe, ki vključujejo terjatve. Po mnenju francoskih organov bi bilo na podlagi te razširitve mogoče izključiti vsakršno tveganje uveljavljanja nekrivdne odgovornosti države samo na podlagi plačilne nesposobnosti podjetja La Poste. Poleg tega naj bi bil učinek uveljavljanja nekrivdne odgovornosti države zaradi odločitve nadzornega organa, da ne proda sredstev, potrebnih za kontinuiteto javne službe, samo ta, da bi bili upniki podjetja La Poste postavljeni v položaj, v katerem bi bili, če bi bili upniki delniške družbe. |
| --- | --- |

(106)

Francoski organi so torej pojasnili, da so, če bi Komisija končala formalni postopek preiskave s sklepom o neobstoju pomoči v smislu člena 7(2) postopkovne uredbe, pripravljeni razširiti svoj predlog o vključitvi neobstoja poroštva na vse pogodbe, ki vključujejo terjatve. Po mnenju francoskih organov bi bilo na podlagi te razširitve mogoče izključiti vsakršno tveganje uveljavljanja nekrivdne odgovornosti države samo na podlagi plačilne nesposobnosti podjetja La Poste. Poleg tega naj bi bil učinek uveljavljanja nekrivdne odgovornosti države zaradi odločitve nadzornega organa, da ne proda sredstev, potrebnih za kontinuiteto javne službe, samo ta, da bi bili upniki podjetja La Poste postavljeni v položaj, v katerem bi bili, če bi bili upniki delniške družbe.

E.   
  Presoja francoskih organov glede opredelitve ukrepov kot pomoči po njihovih predlogih

| (107) | Po mnenju francoskih organov naj bi zgoraj predlagana ukrepa pojasnitve omogočila, da se upniki podjetja La Poste seznanijo s svojimi pravicami. Zato za francoske organe ni mogoče šteti, kot je to storila Komisija v uvodni izjavi 74 odločitve o sprožitvi postopka, da so „odgovorni za pričakovanja, ustvarjena pri upnikih podjetja La Poste glede obstoja poroštva,“ in da prostovoljno vzdržujejo „nejasen pravni položaj“, ki bi državo lahko privedel do tega, da „bi morala vrniti dolgove podjetja La Poste, če to podjetje ne bi več moglo izpolnjevati svojih obveznosti“. |
| --- | --- |

(107)

Po mnenju francoskih organov naj bi zgoraj predlagana ukrepa pojasnitve omogočila, da se upniki podjetja La Poste seznanijo s svojimi pravicami. Zato za francoske organe ni mogoče šteti, kot je to storila Komisija v uvodni izjavi 74 odločitve o sprožitvi postopka, da so „odgovorni za pričakovanja, ustvarjena pri upnikih podjetja La Poste glede obstoja poroštva,“ in da prostovoljno vzdržujejo „nejasen pravni položaj“, ki bi državo lahko privedel do tega, da „bi morala vrniti dolgove podjetja La Poste, če to podjetje ne bi več moglo izpolnjevati svojih obveznosti“.

| (108) | Po mnenju francoskih organov namreč po eni strani na podlagi dejstva, da za podjetje La Poste ne veljajo kolektivni postopki občega prava, ampak se zanj uporabljajo določbe zakona z dne 16. julija 1980, ni mogoče ugotoviti obstoja državnega poroštva; po drugi strani se lahko s predlaganima ukrepoma pojasnitve izključiti vsaka odgovornost države za domnevno zaupanje trga v tako poroštvo. |
| --- | --- |

(108)

Po mnenju francoskih organov namreč po eni strani na podlagi dejstva, da za podjetje La Poste ne veljajo kolektivni postopki občega prava, ampak se zanj uporabljajo določbe zakona z dne 16. julija 1980, ni mogoče ugotoviti obstoja državnega poroštva; po drugi strani se lahko s predlaganima ukrepoma pojasnitve izključiti vsaka odgovornost države za domnevno zaupanje trga v tako poroštvo.

| (109) | V teh okoliščinah ni mogoče državi pripisati nobenega morebitnega učinka. Merilo pripisa odgovornosti naj torej ne bi bilo izpolnjeno, kar je v nasprotju s trditvijo Komisije v uvodni izjavi 76 odločitve o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(109)

V teh okoliščinah ni mogoče državi pripisati nobenega morebitnega učinka. Merilo pripisa odgovornosti naj torej ne bi bilo izpolnjeno, kar je v nasprotju s trditvijo Komisije v uvodni izjavi 76 odločitve o sprožitvi postopka.

| (110) | Prav tako naj ne bi držala uvodna izjava 75 odločitve o sprožitvi postopka, v kateri se Komisija sklicuje na svoje obvestilo o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000, navedeno za utemeljitev prisotnosti državnih sredstev, ker naj ne bi nobeno dejstvo potrjevalo obstoja državnega poroštva. |
| --- | --- |

(110)

Prav tako naj ne bi držala uvodna izjava 75 odločitve o sprožitvi postopka, v kateri se Komisija sklicuje na svoje obvestilo o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000, navedeno za utemeljitev prisotnosti državnih sredstev, ker naj ne bi nobeno dejstvo potrjevalo obstoja državnega poroštva.

3.2.3   MEHANIZEM RETROCESIJE

| (111) | Za dopolnitev predlaganega mehanizma naj bi bili francoski organi pripravljeni s Komisijo preučiti naslednji pristop. |
| --- | --- |

(111)

Za dopolnitev predlaganega mehanizma naj bi bili francoski organi pripravljeni s Komisijo preučiti naslednji pristop.

| (112) | Predlagani pristop izhaja iz analize stališča Komisije v odstavku 2.1.3 njenega obvestila o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000: „Komisija kot pomoč v obliki poroštva obravnava tudi ugodnejše pogoje financiranja, ki jih pridobijo podjetja, katerih pravna narava izključuje stečaj ali druge postopke plačilne nesposobnosti, ali zagotavlja izrecno državno poroštvo ali državni prevzem izgube.“ Prav tako Komisija v uvodni izjavi 114 odločitve o sprožitvi postopka navaja, da se ji zdi problematično dejstvo, da „Francija ne sprejme vseh koristnih ukrepov za preprečitev, da bi ta status povzročil gospodarske učinke v korist podjetja, ki deluje na konkurenčnih trgih“. |
| --- | --- |

(112)

Predlagani pristop izhaja iz analize stališča Komisije v odstavku 2.1.3 njenega obvestila o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000: „Komisija kot pomoč v obliki poroštva obravnava tudi ugodnejše pogoje financiranja, ki jih pridobijo podjetja, katerih pravna narava izključuje stečaj ali druge postopke plačilne nesposobnosti, ali zagotavlja izrecno državno poroštvo ali državni prevzem izgube.“ Prav tako Komisija v uvodni izjavi 114 odločitve o sprožitvi postopka navaja, da se ji zdi problematično dejstvo, da „Francija ne sprejme vseh koristnih ukrepov za preprečitev, da bi ta status povzročil gospodarske učinke v korist podjetja, ki deluje na konkurenčnih trgih“.

| (113) | Francoski organi ugovarjajo dejstvu, da se točka 2.1.3 obvestila Komisije o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000 uporablja za podjetje La Poste, in trdijo, da Komisija ni mogla dokazati, da dejstvo, da za podjetje La Poste ne veljajo kolektivni postopki zasebnega prava, vodi do ugodnejših pogojev financiranja. |
| --- | --- |

(113)

Francoski organi ugovarjajo dejstvu, da se točka 2.1.3 obvestila Komisije o državni pomoči v obliki poroštev iz leta 2000 uporablja za podjetje La Poste, in trdijo, da Komisija ni mogla dokazati, da dejstvo, da za podjetje La Poste ne veljajo kolektivni postopki zasebnega prava, vodi do ugodnejših pogojev financiranja.

| (114) | Kljub temu so francoski organi Komisiji predlagali skupno preučitev vzpostavitve mehanizma retrocesije s podjetja La Poste na državo, na podlagi načela euro za euro, za morebitni negativni učinek na spread, ki bi bil povezan z dejstvom, da za podjetje La Poste ne veljajo kolektivni postopki občega prava, v skladu z mehanizmom izračuna, ki bi ga potrdila Komisija in ki bi ga bilo mogoče revidirati. Po mnenju francoskih organov bi bila z izvedbo takega pristopa dopolnjena zgoraj navedena predloga pojasnitve, s čimer bi se končal mit o državnem poroštvu in bi se dokončno izključilo vsako tveganje pomoči. |
| --- | --- |

(114)

Kljub temu so francoski organi Komisiji predlagali skupno preučitev vzpostavitve mehanizma retrocesije s podjetja La Poste na državo, na podlagi načela euro za euro, za morebitni negativni učinek na spread, ki bi bil povezan z dejstvom, da za podjetje La Poste ne veljajo kolektivni postopki občega prava, v skladu z mehanizmom izračuna, ki bi ga potrdila Komisija in ki bi ga bilo mogoče revidirati. Po mnenju francoskih organov bi bila z izvedbo takega pristopa dopolnjena zgoraj navedena predloga pojasnitve, s čimer bi se končal mit o državnem poroštvu in bi se dokončno izključilo vsako tveganje pomoči.

4.   OCENA POMOČI

4.1   OPREDELITEV KOT POMOČ

| (115) | Člen 107(1) PDEU določa: „Razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“ |
| --- | --- |

(115)

Člen 107(1) PDEU določa: „Razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“

4.1.1   OBSTOJ NEOMEJENEGA DRŽAVNEGA POROŠTVA: PRISOTNOST DRŽAVNIH SREDSTEV

| (116) | Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 56 odločitve o sprožitvi postopka, ima podjetje La Poste zaradi svojega statusa osebe javnega prava, ki se šteje za enakovredno osebi javnega prava industrijske in komercialne narave, poseben pravni položaj, kar zadeva poplačilo upnikov in ohranitev obstoja v primeru plačilne nesposobnosti. |
| --- | --- |

(116)

Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 56 odločitve o sprožitvi postopka, ima podjetje La Poste zaradi svojega statusa osebe javnega prava, ki se šteje za enakovredno osebi javnega prava industrijske in komercialne narave, poseben pravni položaj, kar zadeva poplačilo upnikov in ohranitev obstoja v primeru plačilne nesposobnosti.

| (117) | Komisija najprej opozarja, da za podjetje La Poste ne velja obče pravo s področja sanacije in likvidacije podjetij v težavah (61). Francoski organi temu ne ugovarjajo, zanikajo pa obstoj kakršnega koli mehanizma, enakovrednega državnemu poroštvu, v korist podjetja La Poste. Vendar pa se v skladu s četrto alineo drugega odstavka točke 1.2 obvestila Komisije iz leta 2008 o uporabi členov 107 in 108 PDEU za državno pomoč v obliki poroštev (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o poroštvih iz leta 2008) (62) kot pomoč v obliki poroštva obravnavajo ugodnejši pogoji financiranja, ki jih pridobijo podjetja, katerih pravna narava izključuje stečaj ali druge postopke plačilne nesposobnosti, ali zagotavlja izrecno državno poroštvo ali državni prevzem izgube. Treba je torej preučiti trditve francoskih organov, s katerimi želijo dokazati, da ne obstaja nikakršno državno poroštvo. |
| --- | --- |

(117)

Komisija najprej opozarja, da za podjetje La Poste ne velja obče pravo s področja sanacije in likvidacije podjetij v težavah (61). Francoski organi temu ne ugovarjajo, zanikajo pa obstoj kakršnega koli mehanizma, enakovrednega državnemu poroštvu, v korist podjetja La Poste. Vendar pa se v skladu s četrto alineo drugega odstavka točke 1.2 obvestila Komisije iz leta 2008 o uporabi členov 107 in 108 PDEU za državno pomoč v obliki poroštev (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o poroštvih iz leta 2008) (62) kot pomoč v obliki poroštva obravnavajo ugodnejši pogoji financiranja, ki jih pridobijo podjetja, katerih pravna narava izključuje stečaj ali druge postopke plačilne nesposobnosti, ali zagotavlja izrecno državno poroštvo ali državni prevzem izgube. Treba je torej preučiti trditve francoskih organov, s katerimi želijo dokazati, da ne obstaja nikakršno državno poroštvo.

A.   
  Poroštvo za poplačilo individualnih terjatev

| (118) | Da bi ugotovili, ali obstaja poroštvo za individualne terjatve, je treba najprej preučiti, ali je tako poroštvo izključeno z besedili ali sodno prakso, kot trdijo francoski organi (a). |
| --- | --- |

(118)

Da bi ugotovili, ali obstaja poroštvo za individualne terjatve, je treba najprej preučiti, ali je tako poroštvo izključeno z besedili ali sodno prakso, kot trdijo francoski organi (a).

| (119) | Komisija bo nato preučila postopek upnika podjetja La Poste za poravnavo terjatve, če bi bilo to v finančnih težavah in ne bi moglo odplačati dolgov (b). Komisija bo ugotovila, ali je postopek, ki se uporablja, tak, da sta upnik podjetja La Poste in upnik podjetja, za katero velja trgovinsko pravo, v primerljivem položaju. |
| --- | --- |

(119)

Komisija bo nato preučila postopek upnika podjetja La Poste za poravnavo terjatve, če bi bilo to v finančnih težavah in ne bi moglo odplačati dolgov (b). Komisija bo ugotovila, ali je postopek, ki se uporablja, tak, da sta upnik podjetja La Poste in upnik podjetja, za katero velja trgovinsko pravo, v primerljivem položaju.

(a)   V nasprotju s trditvami francoskih organov francosko pravo dopušča obstoj implicitnih poroštev in natančneje obstoj državnega poroštva zaradi statusa osebe javnega prava

1.   Preučitev trditev francoskih organov
   (63)

| (120) | Prvič, francoski organi trdijo, da v nobenem besedilu in tudi v nobeni odločitvi ni določeno načelo, po katerem naj bi država neomejeno jamčila za dolgove EPIC. |
| --- | --- |

(120)

Prvič, francoski organi trdijo, da v nobenem besedilu in tudi v nobeni odločitvi ni določeno načelo, po katerem naj bi država neomejeno jamčila za dolgove EPIC.

| (121) | Komisija ugotavlja, da čeprav ne obstaja besedilo ali odločitev, ki bi izrecno določala državno poroštvo v korist EPIC – prav tako kot ne obstaja besedilo ali odločitev, ki bi izrecno izključevala vsakršno državno poroštvo v korist EPIC –, s tem ni izključena prisotnost implicitnega poroštva. |
| --- | --- |

(121)

Komisija ugotavlja, da čeprav ne obstaja besedilo ali odločitev, ki bi izrecno določala državno poroštvo v korist EPIC – prav tako kot ne obstaja besedilo ali odločitev, ki bi izrecno izključevala vsakršno državno poroštvo v korist EPIC –, s tem ni izključena prisotnost implicitnega poroštva.

| (122) | Drugič, po navedbah francoskih organov naj bi bilo v sodni praksi odločeno o neobstoju poroštev, zlasti v sodbi Société de l’hôtel d’Albe
   (64) in zadevi Campoloro
   (65). |
| --- | --- |

(122)

Drugič, po navedbah francoskih organov naj bi bilo v sodni praksi odločeno o neobstoju poroštev, zlasti v sodbi Société de l’hôtel d’Albe
   (64) in zadevi Campoloro
   (65).

| (123) | Komisija ugotavlja, kot je poudarila njena izvedenka, da sodišče Conseil d’Etat v sodbi Société de l’hôtel d’Albe zavrača ugoditev zahtevku upnika, naslovljenemu neposredno na ministra za javna dela. Za uveljavljanje poroštva se predpostavlja položaj plačilne nesposobnosti. Navedena sodba se ne nanaša na točno določen položaj, v katerem se lahko uveljavlja poroštvo. Mehanizem poroštva ne pomeni, da bo država na preprosto zahtevo upnika dolžna poravnati dolg osebe javnega prava. |
| --- | --- |

(123)

Komisija ugotavlja, kot je poudarila njena izvedenka, da sodišče Conseil d’Etat v sodbi Société de l’hôtel d’Albe zavrača ugoditev zahtevku upnika, naslovljenemu neposredno na ministra za javna dela. Za uveljavljanje poroštva se predpostavlja položaj plačilne nesposobnosti. Navedena sodba se ne nanaša na točno določen položaj, v katerem se lahko uveljavlja poroštvo. Mehanizem poroštva ne pomeni, da bo država na preprosto zahtevo upnika dolžna poravnati dolg osebe javnega prava.

| (124) | Analiza Komisije v zvezi z zadevo Camporolo je predstavljena v oddelku 4.1.1.A(b)(3) tega sklepa. Kot bo prikazano, zadeva Camporolo nasprotno kaže, da ima sistem odgovornosti države pri izvajanju postopka izterjave dolgov oseb javnega prava vse značilnosti mehanizma poroštva. |
| --- | --- |

(124)

Analiza Komisije v zvezi z zadevo Camporolo je predstavljena v oddelku 4.1.1.A(b)(3) tega sklepa. Kot bo prikazano, zadeva Camporolo nasprotno kaže, da ima sistem odgovornosti države pri izvajanju postopka izterjave dolgov oseb javnega prava vse značilnosti mehanizma poroštva.

| (125) | Tretjič, izvedenec francoskih organov trdi, da dolgovi, ki so podjetju La Poste nastali od začetka veljavnosti LOLF, tj. 1. januarja 2005, ne morejo biti upravičeni do implicitnega poroštva. Kar zadeva dolgove, ki so nastali pred 1. januarjem 2005 in ki bi trajali še po tem datumu, izvedenec francoskih organov priznava, da si lahko nasprotujeta dve trditvi:






  — | v skladu s prvo trditvijo ustavni razlogi (zlasti enakost pred javnimi bremeni in lastninska pravica), na podlagi katerih je ustavni svet (66) zavrnil neveljavnost poroštev, katerih dodelitev ni bila izrecno dovoljena v zakonu o financah, veljajo za implicitna in eksplicitna poroštva: torej, če bi za dolgove podjetja La Poste obstajalo implicitno poroštvo, dejstvo, da to poroštvo ni bilo dovoljeno v zakonu o financah, ne bi povzročilo neveljavnosti tega poroštva za dolgove podjetja La Poste, ki so nastali pred 1. januarjem 2005, |
| --- | --- | --- |

(125)

Tretjič, izvedenec francoskih organov trdi, da dolgovi, ki so podjetju La Poste nastali od začetka veljavnosti LOLF, tj. 1. januarja 2005, ne morejo biti upravičeni do implicitnega poroštva. Kar zadeva dolgove, ki so nastali pred 1. januarjem 2005 in ki bi trajali še po tem datumu, izvedenec francoskih organov priznava, da si lahko nasprotujeta dve trditvi:

—

v skladu s prvo trditvijo ustavni razlogi (zlasti enakost pred javnimi bremeni in lastninska pravica), na podlagi katerih je ustavni svet (66) zavrnil neveljavnost poroštev, katerih dodelitev ni bila izrecno dovoljena v zakonu o financah, veljajo za implicitna in eksplicitna poroštva: torej, če bi za dolgove podjetja La Poste obstajalo implicitno poroštvo, dejstvo, da to poroštvo ni bilo dovoljeno v zakonu o financah, ne bi povzročilo neveljavnosti tega poroštva za dolgove podjetja La Poste, ki so nastali pred 1. januarjem 2005,

| — | v skladu z drugo trditvijo imetniki domnevnega implicitnega poroštva ne morejo zahtevati tako nespornih in odločilnih pravic; torej, če bi za dolgove podjetja La Poste obstajalo implicitno poroštvo, bi dejstvo, da to poroštvo ni bilo dovoljeno v zakonu o financah, povzročilo neveljavnost tega poroštva tudi za dolgove, nastale pred 1. januarjem 2005. |
| --- | --- |

—

v skladu z drugo trditvijo imetniki domnevnega implicitnega poroštva ne morejo zahtevati tako nespornih in odločilnih pravic; torej, če bi za dolgove podjetja La Poste obstajalo implicitno poroštvo, bi dejstvo, da to poroštvo ni bilo dovoljeno v zakonu o financah, povzročilo neveljavnost tega poroštva tudi za dolgove, nastale pred 1. januarjem 2005.

| (126) | Komisija ugotavlja, da izvedenec francoskih organov priznava, da ni gotovo, da dejstvo, da implicitno poroštvo ni dovoljeno v zakonu o financah, povzroči neveljavnost tega poroštva za dolgove, nastale pred 1. januarjem 2005. Z bolj temeljnega vidika Komisija meni, da je treba za ugotovitev, ali je implicitno poroštvo države za podjetje La Poste z LOLF postalo neveljavno ali ne, preučiti, od kdaj je podjetje La Poste upravičeno do tega implicitnega poroštva, ne pa datumov nastanka dolgov podjetja La Poste. Tu obravnavano poroštvo je namreč poroštvo, ki povezuje državo in podjetje La Poste (upniki podjetja La Poste so samo posredni upravičenci): poleg tega se poroštvo nanaša ne samo na poplačilo individualnih terjatev (glej oddelek 4.1.1.A tega sklepa), ampak tudi na ohranitev obstoja podjetja La Poste in/ali njegovih obveznosti (glej oddelek 4.1.1.B tega sklepa). Ker je implicitno poroštvo države v korist podjetja La Poste veljalo pred 1. januarjem 2005, Komisija meni, da trditev, da implicitno poroštvo ne more obstajati po 1. januarju 2005, ni upoštevna. |
| --- | --- |

(126)

Komisija ugotavlja, da izvedenec francoskih organov priznava, da ni gotovo, da dejstvo, da implicitno poroštvo ni dovoljeno v zakonu o financah, povzroči neveljavnost tega poroštva za dolgove, nastale pred 1. januarjem 2005. Z bolj temeljnega vidika Komisija meni, da je treba za ugotovitev, ali je implicitno poroštvo države za podjetje La Poste z LOLF postalo neveljavno ali ne, preučiti, od kdaj je podjetje La Poste upravičeno do tega implicitnega poroštva, ne pa datumov nastanka dolgov podjetja La Poste. Tu obravnavano poroštvo je namreč poroštvo, ki povezuje državo in podjetje La Poste (upniki podjetja La Poste so samo posredni upravičenci): poleg tega se poroštvo nanaša ne samo na poplačilo individualnih terjatev (glej oddelek 4.1.1.A tega sklepa), ampak tudi na ohranitev obstoja podjetja La Poste in/ali njegovih obveznosti (glej oddelek 4.1.1.B tega sklepa). Ker je implicitno poroštvo države v korist podjetja La Poste veljalo pred 1. januarjem 2005, Komisija meni, da trditev, da implicitno poroštvo ne more obstajati po 1. januarju 2005, ni upoštevna.

| (127) | Ustavni svet je v odstavku 110 sklepa z dne 25. julija 2001 o LOLF (67) pojasnil, da poroštva, ki so bila dodeljena pred začetkom veljavnosti LOLF in niso bila popisana, niso neveljavna. Po mnenju izvedenke Komisije se to sklepanje popolnoma uporablja za obstoj implicitnih poroštev, povezanih s statusom oseb javnega prava, ki še niso bila popisana, toda kljub temu ostajajo veljavna. |
| --- | --- |

(127)

Ustavni svet je v odstavku 110 sklepa z dne 25. julija 2001 o LOLF (67) pojasnil, da poroštva, ki so bila dodeljena pred začetkom veljavnosti LOLF in niso bila popisana, niso neveljavna. Po mnenju izvedenke Komisije se to sklepanje popolnoma uporablja za obstoj implicitnih poroštev, povezanih s statusom oseb javnega prava, ki še niso bila popisana, toda kljub temu ostajajo veljavna.

| (128) | Izvedenec francoskih organov ima kljub temu pomisleke o dejstvu, ali razlogi, na podlagi katerih je ustavni svet zavrnil neveljavnost poroštev, katerih dodelitev ni bila dovoljena v zakonu o financah, veljajo za implicitne in eksplicitne terjatve. Po njegovem mnenju imetniki domnevnega implicitnega poroštva ne morejo zahtevati tako nespornih in odločilnih pravic kot imetniki eksplicitnega poroštva. |
| --- | --- |

(128)

Izvedenec francoskih organov ima kljub temu pomisleke o dejstvu, ali razlogi, na podlagi katerih je ustavni svet zavrnil neveljavnost poroštev, katerih dodelitev ni bila dovoljena v zakonu o financah, veljajo za implicitne in eksplicitne terjatve. Po njegovem mnenju imetniki domnevnega implicitnega poroštva ne morejo zahtevati tako nespornih in odločilnih pravic kot imetniki eksplicitnega poroštva.

| (129) | Poleg dejstva, da je trditev izvedenca francoskih organov omejena na izražanje pomislekov in torej ni odločilna, Komisija ugotavlja, da nič v uvodni izjavi 110 ne kaže, da samo eksplicitna poroštva niso neveljavna. Tudi člen 61 LOLF, na katerega se uvodna izjava nanaša, ni omejen samo na eksplicitna poroštva. Zato Komisija meni, da se mnenje ustavnega sveta, v skladu s katerim kazen za morebitni neobstoj dovoljenja v zakonu o financah ne more biti neveljavnost poroštva, uporablja za implicitna in eksplicitna poroštva. Komisija tako meni, da zaradi neobstoja dovoljenja implicitnega poroštva države za podjetje La Poste v zakonu o financah to poroštvo ni neveljavno. |
| --- | --- |

(129)

Poleg dejstva, da je trditev izvedenca francoskih organov omejena na izražanje pomislekov in torej ni odločilna, Komisija ugotavlja, da nič v uvodni izjavi 110 ne kaže, da samo eksplicitna poroštva niso neveljavna. Tudi člen 61 LOLF, na katerega se uvodna izjava nanaša, ni omejen samo na eksplicitna poroštva. Zato Komisija meni, da se mnenje ustavnega sveta, v skladu s katerim kazen za morebitni neobstoj dovoljenja v zakonu o financah ne more biti neveljavnost poroštva, uporablja za implicitna in eksplicitna poroštva. Komisija tako meni, da zaradi neobstoja dovoljenja implicitnega poroštva države za podjetje La Poste v zakonu o financah to poroštvo ni neveljavno.

| (130) | Poleg tega je, kot je poudarila izvedenka Komisije, področje uporabe obveznosti, da se državna poroštva navedejo v zakonu o financah, omejeno na „dodelitev“ takih poroštev. Dodelitev poroštva obsega primere, v katerih se država z izrecnim izrazom volje odloči, da bo poroštvo podelila organu ali postopku. Področje uporabe obveznosti, da se poroštva vpišejo v zakon o financah, torej ne obsega poroštev, izhajajočih iz statusa ali sodne obveznosti, za katera je značilna implicitna in samodejna narava. Ta druga kategorija ne izhaja iz odločitve države, ampak izhaja iz dejstva, da se država postavi v že obstoječ pravni okvir, pri čemer je poroštvo samo njegova posledica. Dejstvo, da obstoj te druge kategorije ne spada na področje člena 34 LOLF, pojasnjuje, da sodna praksa o poroštvu zaradi koncesionarjev vztraja še po letu 2001. Pojasnjuje tudi, da vsakokrat, ko je država delničarka ali družbenica družbe ali skupine, za katero poroštvo za dolgove ni omejeno s trgovinskim zakonikom, državi tega ni treba določiti v zakonu o financah. |
| --- | --- |

(130)

Poleg tega je, kot je poudarila izvedenka Komisije, področje uporabe obveznosti, da se državna poroštva navedejo v zakonu o financah, omejeno na „dodelitev“ takih poroštev. Dodelitev poroštva obsega primere, v katerih se država z izrecnim izrazom volje odloči, da bo poroštvo podelila organu ali postopku. Področje uporabe obveznosti, da se poroštva vpišejo v zakon o financah, torej ne obsega poroštev, izhajajočih iz statusa ali sodne obveznosti, za katera je značilna implicitna in samodejna narava. Ta druga kategorija ne izhaja iz odločitve države, ampak izhaja iz dejstva, da se država postavi v že obstoječ pravni okvir, pri čemer je poroštvo samo njegova posledica. Dejstvo, da obstoj te druge kategorije ne spada na področje člena 34 LOLF, pojasnjuje, da sodna praksa o poroštvu zaradi koncesionarjev vztraja še po letu 2001. Pojasnjuje tudi, da vsakokrat, ko je država delničarka ali družbenica družbe ali skupine, za katero poroštvo za dolgove ni omejeno s trgovinskim zakonikom, državi tega ni treba določiti v zakonu o financah.

| (131) | Komisija ugotavlja, da trditev francoskih organov, ki temelji na LOLF, ni prepričljiva in da dejstvo, da v nobenem zakonu o financah ni določeno, da država zagotavlja poroštvo za podjetje La Poste zaradi njegovega statusa, ne izključuje obstoja takega poroštva. Vsekakor Komisija poudarja, da je ne zavezuje opredelitev ukrepa kot poroštva v francoskem pravu niti dejstvo, da naj bi šlo za poroštvo, za katero velja LOLF. Po mnenju Komisije je upoštevna samo opredelitev tega ukrepa na podlagi prava Evropske unije in zlasti glede na obvestilo o poroštvih. Komisija poudarja, da se v pravu Evropske unije priznava obstoj implicitnega poroštva, kadar je država članica pravno zavezana poplačati terjatev druge osebe v primeru neizpolnitve obveznosti te osebe (68). |
| --- | --- |

(131)

Komisija ugotavlja, da trditev francoskih organov, ki temelji na LOLF, ni prepričljiva in da dejstvo, da v nobenem zakonu o financah ni določeno, da država zagotavlja poroštvo za podjetje La Poste zaradi njegovega statusa, ne izključuje obstoja takega poroštva. Vsekakor Komisija poudarja, da je ne zavezuje opredelitev ukrepa kot poroštva v francoskem pravu niti dejstvo, da naj bi šlo za poroštvo, za katero velja LOLF. Po mnenju Komisije je upoštevna samo opredelitev tega ukrepa na podlagi prava Evropske unije in zlasti glede na obvestilo o poroštvih. Komisija poudarja, da se v pravu Evropske unije priznava obstoj implicitnega poroštva, kadar je država članica pravno zavezana poplačati terjatev druge osebe v primeru neizpolnitve obveznosti te osebe (68).

| (132) | Četrtič, francoski organi menijo, da če bi bile EPIC upravičene do državnega poroštva, bi bilo treba za spremembo njihovega statusa sprejeti ukrepe poroštev, s katerimi bi se ohranile pravice upnikov, nastale pred preoblikovanjem zadevne javne osebe. Ker tak mehanizem ni bil nikoli vzpostavljen (glej zlasti preoblikovanje družb France Télécom, Gaz de France, EDF in ADP) (69), naj bi to dokazovalo, da poroštvo ne obstaja. |
| --- | --- |

(132)

Četrtič, francoski organi menijo, da če bi bile EPIC upravičene do državnega poroštva, bi bilo treba za spremembo njihovega statusa sprejeti ukrepe poroštev, s katerimi bi se ohranile pravice upnikov, nastale pred preoblikovanjem zadevne javne osebe. Ker tak mehanizem ni bil nikoli vzpostavljen (glej zlasti preoblikovanje družb France Télécom, Gaz de France, EDF in ADP) (69), naj bi to dokazovalo, da poroštvo ne obstaja.

| (133) | Kot pojasnjuje izvedenka Komisije, naj bi taka trditev izhajala iz zelo široke razlage ustavnega varstva lastninske pravice. Glede na trditev francoskih organov naj bi varstvo lastninske pravice zahtevalo ohranitev vsake terjatve. Glede na to, da se ustavno varstvo lastninske pravice ne nanaša samo na primer, v katerem je ta odvisna od javne osebe, bi taka razlaga pomenila, da bi bilo treba v primeru dogodka v življenju katere koli družbe terjatve zavarovati, če so zaradi nastale spremembe „postale ranljive“. Vendar pa nič v sedanjem stanju francoskega veljavnega prava ne ohranja terjatev. Če bi bilo treba trditev nadalje omejiti na primere terjatev, za katere jamči država, bi to pomenilo, da bi morala biti lastninska pravica, za katero je sprva jamčila država, upravičena do večjega ustavnega varstva kot druge lastninske pravice. Nič ne kaže na to. Nazadnje, terjatev je osebna pravica, ki se ne sme zamenjevati z lastninsko pravico, ki je v bistvu stvarna pravica. Okrepljenega varstva, ki velja za stvarne pravice, ni mogoče razširiti tudi na osebne pravice. |
| --- | --- |

(133)

Kot pojasnjuje izvedenka Komisije, naj bi taka trditev izhajala iz zelo široke razlage ustavnega varstva lastninske pravice. Glede na trditev francoskih organov naj bi varstvo lastninske pravice zahtevalo ohranitev vsake terjatve. Glede na to, da se ustavno varstvo lastninske pravice ne nanaša samo na primer, v katerem je ta odvisna od javne osebe, bi taka razlaga pomenila, da bi bilo treba v primeru dogodka v življenju katere koli družbe terjatve zavarovati, če so zaradi nastale spremembe „postale ranljive“. Vendar pa nič v sedanjem stanju francoskega veljavnega prava ne ohranja terjatev. Če bi bilo treba trditev nadalje omejiti na primere terjatev, za katere jamči država, bi to pomenilo, da bi morala biti lastninska pravica, za katero je sprva jamčila država, upravičena do večjega ustavnega varstva kot druge lastninske pravice. Nič ne kaže na to. Nazadnje, terjatev je osebna pravica, ki se ne sme zamenjevati z lastninsko pravico, ki je v bistvu stvarna pravica. Okrepljenega varstva, ki velja za stvarne pravice, ni mogoče razširiti tudi na osebne pravice.

| (134) | Komisija ugotavlja, da lastninska pravica ne zahteva, da se za zagotovitev pravic upnikov ob preoblikovanju EPIC v družbo, za katero veljajo postopki sanacije in sodne likvidacije, določi poseben ukrep. Zato neobstoj takih ukrepov ni znak, da implicitno poroštvo ne obstaja. |
| --- | --- |

(134)

Komisija ugotavlja, da lastninska pravica ne zahteva, da se za zagotovitev pravic upnikov ob preoblikovanju EPIC v družbo, za katero veljajo postopki sanacije in sodne likvidacije, določi poseben ukrep. Zato neobstoj takih ukrepov ni znak, da implicitno poroštvo ne obstaja.

| (135) | Po mnenju francoskih organov naj v nasprotju s predhodnim položajem ne bi bilo nujno dodeliti eksplicitnega poroštva za dolgove, ki so nastali upravi za pošte in telekomunikacije ter bili preneseni na podjetje La Poste, če bi bilo slednje po statusu upravičeno do državnega poroštva. Vendar pa je bilo to storjeno z odlokom z dne 31. decembra 1990. |
| --- | --- |

(135)

Po mnenju francoskih organov naj v nasprotju s predhodnim položajem ne bi bilo nujno dodeliti eksplicitnega poroštva za dolgove, ki so nastali upravi za pošte in telekomunikacije ter bili preneseni na podjetje La Poste, če bi bilo slednje po statusu upravičeno do državnega poroštva. Vendar pa je bilo to storjeno z odlokom z dne 31. decembra 1990.

| (136) | Komisija poudarja, da dejstvo, da so se francoski organi odločili dodeliti eksplicitno poroštvo, ne dokazuje, da implicitnega poroštva ni bilo. Enako sklepanje se uporablja za trditev francoskih organov v zvezi s poroštvom, ki ga je država dodelila za nekatere dejavnosti podjetja ERAP in Agence Française du Développement. Dejstvo, da se je država v nekaterih primerih odločila dati eksplicitno poroštvo, čeprav je že obstajalo implicitno poroštvo, bi bilo mogoče pojasniti s skrbjo za preglednost in željo po povečanju pravne varnosti upnikov. Kot namreč trdi izvedenec francoskih organov, „imetniki domnevnega implicitnega poroštva ne morejo zahtevati tako nespornih in odločilnih pravic kot imetniki eksplicitnega poroštva“. |
| --- | --- |

(136)

Komisija poudarja, da dejstvo, da so se francoski organi odločili dodeliti eksplicitno poroštvo, ne dokazuje, da implicitnega poroštva ni bilo. Enako sklepanje se uporablja za trditev francoskih organov v zvezi s poroštvom, ki ga je država dodelila za nekatere dejavnosti podjetja ERAP in Agence Française du Développement. Dejstvo, da se je država v nekaterih primerih odločila dati eksplicitno poroštvo, čeprav je že obstajalo implicitno poroštvo, bi bilo mogoče pojasniti s skrbjo za preglednost in željo po povečanju pravne varnosti upnikov. Kot namreč trdi izvedenec francoskih organov, „imetniki domnevnega implicitnega poroštva ne morejo zahtevati tako nespornih in odločilnih pravic kot imetniki eksplicitnega poroštva“.

| (137) | Nazadnje, francoski organi navajajo članek (70) nekdanjega predsednika oddelka za spore pri Conseil d’Etat D. Labetoulla. Ta članek in sodna praksa v zadevi Campoloro bosta preučena v oddelku tega sklepa o uveljavljanju odgovornosti države (71). |
| --- | --- |

(137)

Nazadnje, francoski organi navajajo članek (70) nekdanjega predsednika oddelka za spore pri Conseil d’Etat D. Labetoulla. Ta članek in sodna praksa v zadevi Campoloro bosta preučena v oddelku tega sklepa o uveljavljanju odgovornosti države (71).

| (138) | Komisija ugotavlja, da:






  — | po eni strani, v nasprotju s trditvami francoskih organov nobeno besedilo in nobena odločitev ne izključujeta obstoja državnega poroštva v korist podjetja La Poste, |
| --- | --- | --- |

(138)

Komisija ugotavlja, da:

—

po eni strani, v nasprotju s trditvami francoskih organov nobeno besedilo in nobena odločitev ne izključujeta obstoja državnega poroštva v korist podjetja La Poste,

| — | po drugi strani, dejstvo, da to poroštvo ni izrecno določeno v nobenem besedilu, ne izključuje obstoja implicitnega poroštva. |
| --- | --- |

—

po drugi strani, dejstvo, da to poroštvo ni izrecno določeno v nobenem besedilu, ne izključuje obstoja implicitnega poroštva.

2.   Obstoj implicitnih poroštev, povezanih s statusom osebe javnega prava, je potrjen z obvestilom francoskega sodišča Conseil d’Etat

| (139) | Obstoj implicitnega poroštva, povezanega s statusom osebe javnega prava, je potrjen z obvestilom sodišča Conseil d’Etat, ki je bilo predloženo leta 1995 v zadevi Crédit Lyonnais in je že bilo navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka (72). Sodišče Conseil d’Etat je v tem obvestilu implicitno poroštvo oprlo na samo naravo organa kot osebe javnega prava: „Sodišče Conseil d’Etat je [...] ob osnutku zakona o ukrepanju države pri načrtih sanacije Crédit Lyonnais in Comptoir des Entrepreneurs menilo, da bo državno poroštvo za to osebo javnega prava brez izrecne zakonodajne določbe izhajalo iz same narave organa kot osebe javnega prava (73).“ |
| --- | --- |

(139)

Obstoj implicitnega poroštva, povezanega s statusom osebe javnega prava, je potrjen z obvestilom sodišča Conseil d’Etat, ki je bilo predloženo leta 1995 v zadevi Crédit Lyonnais in je že bilo navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka (72). Sodišče Conseil d’Etat je v tem obvestilu implicitno poroštvo oprlo na samo naravo organa kot osebe javnega prava: „Sodišče Conseil d’Etat je [...] ob osnutku zakona o ukrepanju države pri načrtih sanacije Crédit Lyonnais in Comptoir des Entrepreneurs menilo, da bo državno poroštvo za to osebo javnega prava brez izrecne zakonodajne določbe izhajalo iz same narave organa kot osebe javnega prava (73).“

| (140) | Komisija je francoske organe večkrat prosila, naj ji pošljejo celotno obvestilo. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je francoske organe večkrat prosila, naj ji pošljejo celotno obvestilo.

| (141) | Francoski organi so odgovorili (74), da zadevno obvestilo, ki ni bilo izdano na zahtevo vlade, ni bilo oblikovano v uradni dokument. Po navedbah francoskih organov naj bi obvestilo, na katero se sklicuje Komisija, sestavljal samo zadevni stavek iz letnega poročila. |
| --- | --- |

(141)

Francoski organi so odgovorili (74), da zadevno obvestilo, ki ni bilo izdano na zahtevo vlade, ni bilo oblikovano v uradni dokument. Po navedbah francoskih organov naj bi obvestilo, na katero se sklicuje Komisija, sestavljal samo zadevni stavek iz letnega poročila.

| (142) | Poleg tega naj po mnenju francoskih organov tega mnenja ne bi bilo mogoče uporabiti za podjetje La Poste, ker se uporablja za osebo javnega prava z javnim računovodjo, posebej ustanovljeno za zagotovitev upravljanja državne podpore za sanacijo družbe Crédit Lyonnais, ker je bilo sprejeto pred temeljnim zakonom z dne 1. avgusta 2001 o zakonih o financah (LOLF) in ker naj bi bila njegova uporaba v nasprotju s poznejšo sodno prakso Conseil d’Etat. |
| --- | --- |

(142)

Poleg tega naj po mnenju francoskih organov tega mnenja ne bi bilo mogoče uporabiti za podjetje La Poste, ker se uporablja za osebo javnega prava z javnim računovodjo, posebej ustanovljeno za zagotovitev upravljanja državne podpore za sanacijo družbe Crédit Lyonnais, ker je bilo sprejeto pred temeljnim zakonom z dne 1. avgusta 2001 o zakonih o financah (LOLF) in ker naj bi bila njegova uporaba v nasprotju s poznejšo sodno prakso Conseil d’Etat.

| (143) | Komisija poudarja, da je razlaga francoskih organov, v skladu s katero naj mnenja sodišča Conseil d’Etat ne bi bilo mogoče uporabiti za podjetje La Poste, v nasprotju z izrazi iz tega mnenja. Sodišče Conseil d’Etat se namreč v mnenju nikjer ne sklicuje na nalogo osebe javnega prava. Poleg tega se sklicuje na naravo osebe javnega prava, ne pa na naravo oseb javnega prava z javnim računovodjo. Francoski organi tudi ne pojasnjujejo, zakaj naj bi se to mnenje uporabljalo samo za osebe javnega prava z javnim računovodjo. |
| --- | --- |

(143)

Komisija poudarja, da je razlaga francoskih organov, v skladu s katero naj mnenja sodišča Conseil d’Etat ne bi bilo mogoče uporabiti za podjetje La Poste, v nasprotju z izrazi iz tega mnenja. Sodišče Conseil d’Etat se namreč v mnenju nikjer ne sklicuje na nalogo osebe javnega prava. Poleg tega se sklicuje na naravo osebe javnega prava, ne pa na naravo oseb javnega prava z javnim računovodjo. Francoski organi tudi ne pojasnjujejo, zakaj naj bi se to mnenje uporabljalo samo za osebe javnega prava z javnim računovodjo.

| (144) | Kar zadeva trditve francoskih organov, da naj se mnenje ne bi uporabljalo, ker je bilo sprejeto pred LOLF in v nasprotju s poznejšo sodno prakso sodišča Conseil d’Etat, je Komisija zgoraj dokazala, da LOLF ne ovira obstoja implicitnega državnega poroštva v korist podjetja La Poste. |
| --- | --- |

(144)

Kar zadeva trditve francoskih organov, da naj se mnenje ne bi uporabljalo, ker je bilo sprejeto pred LOLF in v nasprotju s poznejšo sodno prakso sodišča Conseil d’Etat, je Komisija zgoraj dokazala, da LOLF ne ovira obstoja implicitnega državnega poroštva v korist podjetja La Poste.

| (145) | Komisija torej meni, da se mnenje sodišča Conseil d’Etat uporablja za podjetje La Poste in da sodišče Conseil d’Etat priznava obstoj državnega poroštva, ki izhaja iz javne narave organa. |
| --- | --- |

(145)

Komisija torej meni, da se mnenje sodišča Conseil d’Etat uporablja za podjetje La Poste in da sodišče Conseil d’Etat priznava obstoj državnega poroštva, ki izhaja iz javne narave organa.

| (146) | Poleg tega je obstoj implicitnih poroštev, ki izhajajo iz upravnega ali zakonodajnega akta, ki „ustvarja in vsebuje finančne posledice za državo,“ potrjen z obvestilom ministra za gospodarstvo, finance in industrijo z dne 22. julija 2003, katerega namen je bil „popis mehanizmov implicitnega ali eksplicitnega poroštva države“. To obvestilo dokazuje, da lahko državno poroštvo izhaja iz zelo različnih pravnih aktov (75). |
| --- | --- |

(146)

Poleg tega je obstoj implicitnih poroštev, ki izhajajo iz upravnega ali zakonodajnega akta, ki „ustvarja in vsebuje finančne posledice za državo,“ potrjen z obvestilom ministra za gospodarstvo, finance in industrijo z dne 22. julija 2003, katerega namen je bil „popis mehanizmov implicitnega ali eksplicitnega poroštva države“. To obvestilo dokazuje, da lahko državno poroštvo izhaja iz zelo različnih pravnih aktov (75).

| (147) | Komisija tudi poudarja, da v pojasnilu, priloženem temu obvestilu, natančneje v delu 3 z naslovom „na podlagi izkušenj z aktiviranjem poroštva in sodne prakse Conseil je bilo mogoče izboljšati določeno število šolskih primerov implicitnega poroštva, ki jih je treba opredeliti,“ francoski organi navajajo, da „nekatere pravne oblike po sestavi vključujejo odgovornost svojih delničarjev, zlasti družbe z neomejeno odgovornostjo in gospodarska interesna združenja (začasna skupina podjetij). Pri teh zadnjih dveh oblikah bodo tretje osebe sistematično iskale državnega delničarja. Enako velja za ustanovitev oseb javnega prava in nekatere deleže v delniških družbah.“ Tako francoski organi sami opozarjajo, da ustanovitev osebe javnega prava vključuje implicitno državno poroštvo v korist upnikov te osebe javnega prava. |
| --- | --- |

(147)

Komisija tudi poudarja, da v pojasnilu, priloženem temu obvestilu, natančneje v delu 3 z naslovom „na podlagi izkušenj z aktiviranjem poroštva in sodne prakse Conseil je bilo mogoče izboljšati določeno število šolskih primerov implicitnega poroštva, ki jih je treba opredeliti,“ francoski organi navajajo, da „nekatere pravne oblike po sestavi vključujejo odgovornost svojih delničarjev, zlasti družbe z neomejeno odgovornostjo in gospodarska interesna združenja (začasna skupina podjetij). Pri teh zadnjih dveh oblikah bodo tretje osebe sistematično iskale državnega delničarja. Enako velja za ustanovitev oseb javnega prava in nekatere deleže v delniških družbah.“ Tako francoski organi sami opozarjajo, da ustanovitev osebe javnega prava vključuje implicitno državno poroštvo v korist upnikov te osebe javnega prava.

(b)   Upniku podjetja La Poste je zagotovljeno, da bo njegova terjatev poplačana

| (148) | Komisija namerava zdaj preučiti postopek upnika podjetja La Poste za poravnavo njegove terjatve, če bi bilo podjetje La Poste v finančnih težavah in ne bi moglo plačati svojih dolgov. Komisija bo ugotovila, ali je upnik po koncu vnaprej opredeljenega in objavljenega postopka v primerljivem položaju kot upnik podjetja, za katero velja trgovinsko pravo. |
| --- | --- |

(148)

Komisija namerava zdaj preučiti postopek upnika podjetja La Poste za poravnavo njegove terjatve, če bi bilo podjetje La Poste v finančnih težavah in ne bi moglo plačati svojih dolgov. Komisija bo ugotovila, ali je upnik po koncu vnaprej opredeljenega in objavljenega postopka v primerljivem položaju kot upnik podjetja, za katero velja trgovinsko pravo.

| (149) | Ta preučitev bo pokazala, da:






  — | običajne ovire, ki nasprotujejo poravnavi terjatve organa zasebnega prava, ne obstajajo pri osebah javnega prava (1), |
| --- | --- | --- |

(149)

Ta preučitev bo pokazala, da:

—

običajne ovire, ki nasprotujejo poravnavi terjatve organa zasebnega prava, ne obstajajo pri osebah javnega prava (1),

| — | postopek izterjave dolgov oseb javnega prava, obsojenih s sodno odločbo, določen z zakonom z dne 16. julija 1980, nikakor ne vodi do izginitve dolga (2), |
| --- | --- |

—

postopek izterjave dolgov oseb javnega prava, obsojenih s sodno odločbo, določen z zakonom z dne 16. julija 1980, nikakor ne vodi do izginitve dolga (2),

| — | ima sistem odgovornosti države pri izvajanju postopka izterjave dolgov oseb javnega prava vse značilnosti mehanizma poroštva (3), |
| --- | --- |

—

ima sistem odgovornosti države pri izvajanju postopka izterjave dolgov oseb javnega prava vse značilnosti mehanizma poroštva (3),

| — | tudi če upnik ne bi dobil zadoščenja, lahko uveljavlja pravne učinke upravičene napake, ki jo je storil pri ustvarjanju terjatve glede tega, da naj bi bila vedno poplačana (4). |
| --- | --- |

—

tudi če upnik ne bi dobil zadoščenja, lahko uveljavlja pravne učinke upravičene napake, ki jo je storil pri ustvarjanju terjatve glede tega, da naj bi bila vedno poplačana (4).

1.   Običajne ovire, ki nasprotujejo poravnavi terjatve organa zasebnega prava, ne obstajajo pri osebah javnega prava

| (150) | Kot je bilo pojasnjeno v opisu ukrepa, za podjetje La Poste ne velja obče pravo s področja sanacije in sodne likvidacije podjetij v težavah. Upnik podjetja La Poste torej ne tvega, da bi njegova terjatev izginila zaradi sprožitve sodnega postopka likvidacije (76) ali da bi po koncu občepravnega postopka sanacije ali sodne likvidacije dobil samo delno poplačilo svoje prvotne terjatve. |
| --- | --- |

(150)

Kot je bilo pojasnjeno v opisu ukrepa, za podjetje La Poste ne velja obče pravo s področja sanacije in sodne likvidacije podjetij v težavah. Upnik podjetja La Poste torej ne tvega, da bi njegova terjatev izginila zaradi sprožitve sodnega postopka likvidacije (76) ali da bi po koncu občepravnega postopka sanacije ali sodne likvidacije dobil samo delno poplačilo svoje prvotne terjatve.

| (151) | Poleg tega, kot je poudarila izvedenka Komisije, dejstvo, da je podjetje La Poste pravna oseba, ni ovira za obstoj poroštva francoske države. Čeprav namreč obstajajo komercialne družbe, na primer delniške družbe (d.d.) in družbe z omejeno odgovornostjo (d.o.o.), v katerih družbeniki niso dolžni vrniti dolgov strukture, v kateri so udeleženi, pa nasprotno obstajajo številne kategorije družb ali pravnih oseb s komercialno dejavnostjo, katerih zasebni družbeniki odgovarjajo za dolgove ustanovljene družbe. To velja za družbe z neomejeno odgovornostjo, gospodarska interesna združenja in družbe po civilnem pravu. Ni torej izrecnega načela občega prava na področju poroštva družbenikov za dolgove. Ni torej mogoče trditi, da se uporablja načelo neobstoja poroštva za dolgove in izgube, kadar besedilo ne obstaja. Neodvisnost, ki jo daje pravna oseba, in tudi obstoj lastnega premoženja v francoskem pravu nista merilo, na podlagi katerega je mogoče določiti sistem poroštva za dolgove, ki nastanejo pravni osebi. Iz zgornjih razmislekov je mogoče tudi sklepati, da zakonodajalcu ne bi nič preprečevalo določitve, da lahko osebo javnega prava ustanovi javna oseba, ki bi izgube krila samo v višini svojega vložka ali prvotne dotacije. |
| --- | --- |

(151)

Poleg tega, kot je poudarila izvedenka Komisije, dejstvo, da je podjetje La Poste pravna oseba, ni ovira za obstoj poroštva francoske države. Čeprav namreč obstajajo komercialne družbe, na primer delniške družbe (d.d.) in družbe z omejeno odgovornostjo (d.o.o.), v katerih družbeniki niso dolžni vrniti dolgov strukture, v kateri so udeleženi, pa nasprotno obstajajo številne kategorije družb ali pravnih oseb s komercialno dejavnostjo, katerih zasebni družbeniki odgovarjajo za dolgove ustanovljene družbe. To velja za družbe z neomejeno odgovornostjo, gospodarska interesna združenja in družbe po civilnem pravu. Ni torej izrecnega načela občega prava na področju poroštva družbenikov za dolgove. Ni torej mogoče trditi, da se uporablja načelo neobstoja poroštva za dolgove in izgube, kadar besedilo ne obstaja. Neodvisnost, ki jo daje pravna oseba, in tudi obstoj lastnega premoženja v francoskem pravu nista merilo, na podlagi katerega je mogoče določiti sistem poroštva za dolgove, ki nastanejo pravni osebi. Iz zgornjih razmislekov je mogoče tudi sklepati, da zakonodajalcu ne bi nič preprečevalo določitve, da lahko osebo javnega prava ustanovi javna oseba, ki bi izgube krila samo v višini svojega vložka ali prvotne dotacije.

| (152) | Izvedenka Komisije je sklepanje dopolnila z iskanjem obstoja (implicitnega) načela občega prava na področju poroštva za dolgove, kadar se družbeniki ali člani strukture niso postavili v okvir, ki ga ponuja zakonodajalec, odgovor pa je našla v členu 1871 in naslednjih členih civilnega zakonika. V teh členih so obravnavani družbeniki, ki svoje družbe niso registrirali. Člen 1871-1 civilnega zakonika določa naslednji mehanizem: „Razen če ni bila predvidena drugačna organizacija, so razmerja med družbeniki, če je to razumno, urejena bodisi z določbami, ki se uporabljajo za družbe po civilnem pravu, če je družba civilne narave, bodisi z določbami, ki se uporabljajo za družbe z neomejeno odgovornostjo, če je družba komercialne narave.“ Zgoraj pa je bilo pojasnjeno, da so družbe po civilnem pravu in družbe z neomejeno odgovornostjo del pravnih oseb, katerih člani neomejeno odgovarjajo za dolgove. Izvedenka iz tega sklepa, da če bi bilo treba izpeljati načelo občega prava, bi to bilo načelo poroštva za dolgove ustanovljenih pravnih oseb. |
| --- | --- |

(152)

Izvedenka Komisije je sklepanje dopolnila z iskanjem obstoja (implicitnega) načela občega prava na področju poroštva za dolgove, kadar se družbeniki ali člani strukture niso postavili v okvir, ki ga ponuja zakonodajalec, odgovor pa je našla v členu 1871 in naslednjih členih civilnega zakonika. V teh členih so obravnavani družbeniki, ki svoje družbe niso registrirali. Člen 1871-1 civilnega zakonika določa naslednji mehanizem: „Razen če ni bila predvidena drugačna organizacija, so razmerja med družbeniki, če je to razumno, urejena bodisi z določbami, ki se uporabljajo za družbe po civilnem pravu, če je družba civilne narave, bodisi z določbami, ki se uporabljajo za družbe z neomejeno odgovornostjo, če je družba komercialne narave.“ Zgoraj pa je bilo pojasnjeno, da so družbe po civilnem pravu in družbe z neomejeno odgovornostjo del pravnih oseb, katerih člani neomejeno odgovarjajo za dolgove. Izvedenka iz tega sklepa, da če bi bilo treba izpeljati načelo občega prava, bi to bilo načelo poroštva za dolgove ustanovljenih pravnih oseb.

| (153) | Francoski organi v obvestilu z dne 27. oktobra 2009 ugovarjajo tej ugotovitvi, ki naj ne bi temeljila na nobenem besedilu, saj se sklicevanje na člen 1871-1 civilnega zakonika nanaša na „razmerja med družbeniki“, ne pa na razmerja do tretjih oseb. V besedilih naj torej to ne bi bilo opredeljeno, zato naj ne bi bilo mogoče sklepati o načelu poroštva, razen če se kršijo pravice do obrambe v francoskem pravu in pravu Unije. |
| --- | --- |

(153)

Francoski organi v obvestilu z dne 27. oktobra 2009 ugovarjajo tej ugotovitvi, ki naj ne bi temeljila na nobenem besedilu, saj se sklicevanje na člen 1871-1 civilnega zakonika nanaša na „razmerja med družbeniki“, ne pa na razmerja do tretjih oseb. V besedilih naj torej to ne bi bilo opredeljeno, zato naj ne bi bilo mogoče sklepati o načelu poroštva, razen če se kršijo pravice do obrambe v francoskem pravu in pravu Unije.

| (154) | Komisija vseeno poudarja, da člen 1872-1 civilnega zakonika določa, da vsak družbenik neregistrirane družbe sklepa pogodbe v svojem imenu in ima torej edini obveznosti do tretjih oseb. Vsak družbenik je torej neomejeno odgovoren za nastale dolgove. Komisija seveda iz tega edinega razmisleka ne namerava sklepati, da je država odgovorna za dolgove podjetja La Poste, ampak meni, da trditev francoskih organov ne more ovreči trditve njene izvedenke, da če bi bilo treba izpeljati načelo občega prava, bi to bilo načelo poroštva. Poleg tega Komisija opozarja, da francoski organi v pojasnilu, priloženem obvestilu ministra za gospodarstvo, finance in industrijo z dne 22. julija 2003 (77), sami primerjajo odgovornost delničarja za družbo z neomejeno odgovornostjo in odgovornost države za osebo javnega prava. |
| --- | --- |

(154)

Komisija vseeno poudarja, da člen 1872-1 civilnega zakonika določa, da vsak družbenik neregistrirane družbe sklepa pogodbe v svojem imenu in ima torej edini obveznosti do tretjih oseb. Vsak družbenik je torej neomejeno odgovoren za nastale dolgove. Komisija seveda iz tega edinega razmisleka ne namerava sklepati, da je država odgovorna za dolgove podjetja La Poste, ampak meni, da trditev francoskih organov ne more ovreči trditve njene izvedenke, da če bi bilo treba izpeljati načelo občega prava, bi to bilo načelo poroštva. Poleg tega Komisija opozarja, da francoski organi v pojasnilu, priloženem obvestilu ministra za gospodarstvo, finance in industrijo z dne 22. julija 2003 (77), sami primerjajo odgovornost delničarja za družbo z neomejeno odgovornostjo in odgovornost države za osebo javnega prava.

| (155) | Komisija na podlagi zgornjih elementov ugotavlja, da:






  — | v nasprotju z upniki podjetij, za katere velja trgovinsko pravo, upniki podjetja La Poste (glede na to, da zanj ne velja obče pravo s področja sanacije in sodne likvidacije podjetij v težavah) ne tvegajo, da bi njihova terjatev po koncu sodnega postopka likvidacije popolnoma ali deloma izginila, |
| --- | --- | --- |

(155)

Komisija na podlagi zgornjih elementov ugotavlja, da:

—

v nasprotju z upniki podjetij, za katere velja trgovinsko pravo, upniki podjetja La Poste (glede na to, da zanj ne velja obče pravo s področja sanacije in sodne likvidacije podjetij v težavah) ne tvegajo, da bi njihova terjatev po koncu sodnega postopka likvidacije popolnoma ali deloma izginila,

| — | dejstvo, da je podjetje La Poste pravna oseba, ni ovira za državno poroštvo v korist podjetja La Poste, |
| --- | --- |

—

dejstvo, da je podjetje La Poste pravna oseba, ni ovira za državno poroštvo v korist podjetja La Poste,

| — | ker odgovornost države v zvezi s podjetjem La Poste ni izrecno omejena, se upniki podjetja La Poste lahko zakonito oprejo na načelo, po katerem država krije dolgove podjetja La Poste, čeprav je La Poste pravna oseba. |
| --- | --- |

—

ker odgovornost države v zvezi s podjetjem La Poste ni izrecno omejena, se upniki podjetja La Poste lahko zakonito oprejo na načelo, po katerem država krije dolgove podjetja La Poste, čeprav je La Poste pravna oseba.

2.   Postopek izterjave dolgov oseb javnega prava, obsojenih s sodno odločbo, določen z zakonom z dne 16. julija 1980, nikakor ne vodi do izginitve dolga

| (156) | Komisija namerava zdaj preučiti postopek izterjave dolgov oseb javnega prava, obsojenih s sodno odločbo, da bi ugotovila, ali lahko ta postopek vodi do ugasnitve terjatve do podjetja La Poste, pri čemer je rezultat za upnika podoben rezultatu, ki izhaja iz uporabe sodnih postopkov, kot trdijo francoski organi. Ta postopek je bil določen z zakonom z dne 16. julija 1980 in različnimi izvedbenimi besedili (78), ki so navedena v oddelku tega sklepa o opisu ukrepa. |
| --- | --- |

(156)

Komisija namerava zdaj preučiti postopek izterjave dolgov oseb javnega prava, obsojenih s sodno odločbo, da bi ugotovila, ali lahko ta postopek vodi do ugasnitve terjatve do podjetja La Poste, pri čemer je rezultat za upnika podoben rezultatu, ki izhaja iz uporabe sodnih postopkov, kot trdijo francoski organi. Ta postopek je bil določen z zakonom z dne 16. julija 1980 in različnimi izvedbenimi besedili (78), ki so navedena v oddelku tega sklepa o opisu ukrepa.

(i)   Z zakonom z dne 16. julija 1980 so državi podeljene pomembne posebne pravice: plačilo po uradni dolžnosti in ustvarjanje zadostnih sredstev

| (157) | Kot je bilo pojasnjeno pri opisu ukrepa, zakon z dne 16. julija 1980 določa: „če posvetovalni organ skupnosti ali osebe javnega prava ni zagotovil ali ustvaril sredstev, za to poskrbi [...] nadzorni organ ter po potrebi izvrši plačilo po uradni dolžnosti“. Poleg tega je v odloku z dne 12. maja 1981, ki v tej točki ni bil spremenjen z odlokom iz leta 2008, pojasnjeno, da predstavnik države ali organ, pristojen za nadzor, „po potrebi zagotovi potrebna sredstva bodisi z zmanjšanjem sredstev, ki so namenjena za druge odhodke in so še na voljo, bodisi s povečanjem sredstev“. |
| --- | --- |

(157)

Kot je bilo pojasnjeno pri opisu ukrepa, zakon z dne 16. julija 1980 določa: „če posvetovalni organ skupnosti ali osebe javnega prava ni zagotovil ali ustvaril sredstev, za to poskrbi [...] nadzorni organ ter po potrebi izvrši plačilo po uradni dolžnosti“. Poleg tega je v odloku z dne 12. maja 1981, ki v tej točki ni bil spremenjen z odlokom iz leta 2008, pojasnjeno, da predstavnik države ali organ, pristojen za nadzor, „po potrebi zagotovi potrebna sredstva bodisi z zmanjšanjem sredstev, ki so namenjena za druge odhodke in so še na voljo, bodisi s povečanjem sredstev“.

| (158) | Z zakonom z dne 16. julija 1980 in njegovimi izvedbenimi ukrepi je država torej določena kot pristojni organ za izterjavo dolgov oseb javnega prava. Poleg tega sta ji s temi besedili podeljeni pomembni posebni pravici: plačilo po uradni dolžnosti in ustvarjanje zadostnih sredstev. |
| --- | --- |

(158)

Z zakonom z dne 16. julija 1980 in njegovimi izvedbenimi ukrepi je država torej določena kot pristojni organ za izterjavo dolgov oseb javnega prava. Poleg tega sta ji s temi besedili podeljeni pomembni posebni pravici: plačilo po uradni dolžnosti in ustvarjanje zadostnih sredstev.

| (159) | Francoski organi zavračajo zamisel, da bi navedena sredstva lahko bila državna sredstva. Kot je navedeno v delu v zvezi s pripombami države članice (79), francoski organi namreč trdijo, da je z zakonom z dne 16. julija 1980 nadzornemu organu podeljeno pooblastilo za nadomestitev. V zvezi s tem naj bi nadzorni organ lahko izvajal samo pristojnosti tega izvršilnega organa, ki ne vključujejo možnosti razpolaganja z državnimi sredstvi. V podporo tej razlagi so navedeni pripravljalna dela za zakon z dne 16. julija 1980, članki pravnih teoretikov ter odločitve sodišča Conseil d’Etat v zvezi z zadevo Campoloro. Francoski organi vseeno priznavajo, da zakon iz leta 1980 načelno ne prepoveduje finančnega posredovanja države v podporo zadevni javni osebi. |
| --- | --- |

(159)

Francoski organi zavračajo zamisel, da bi navedena sredstva lahko bila državna sredstva. Kot je navedeno v delu v zvezi s pripombami države članice (79), francoski organi namreč trdijo, da je z zakonom z dne 16. julija 1980 nadzornemu organu podeljeno pooblastilo za nadomestitev. V zvezi s tem naj bi nadzorni organ lahko izvajal samo pristojnosti tega izvršilnega organa, ki ne vključujejo možnosti razpolaganja z državnimi sredstvi. V podporo tej razlagi so navedeni pripravljalna dela za zakon z dne 16. julija 1980, članki pravnih teoretikov ter odločitve sodišča Conseil d’Etat v zvezi z zadevo Campoloro. Francoski organi vseeno priznavajo, da zakon iz leta 1980 načelno ne prepoveduje finančnega posredovanja države v podporo zadevni javni osebi.

| (160) | Komisija priznava, da v besedilih ni izrecno določena obveznost države, da v primeru, da ima oseba javnega prava finančne težave, tej izplača izredno subvencijo. Vendar pa to nikakor ne more ovreči dokaza obstoja implicitnega poroštva. |
| --- | --- |

(160)

Komisija priznava, da v besedilih ni izrecno določena obveznost države, da v primeru, da ima oseba javnega prava finančne težave, tej izplača izredno subvencijo. Vendar pa to nikakor ne more ovreči dokaza obstoja implicitnega poroštva.

| (161) | Komisija tudi priznava, da so sredstva, ki jih je treba zagotoviti, najprej lastna sredstva osebe javnega prava. Kljub temu se lahko ugotovi, da je mogoče dolgove osebe javnega prava, ki je dolžnica, po izčrpanju lastnih sredstev plačati samo z državnimi sredstvi (80). Ta ugotovitev je v skladu z dejstvom, da je mehanizem poroštva podreden v tem smislu, da se sredstva dolžnika zberejo pred sredstvi njegovega poroka. |
| --- | --- |

(161)

Komisija tudi priznava, da so sredstva, ki jih je treba zagotoviti, najprej lastna sredstva osebe javnega prava. Kljub temu se lahko ugotovi, da je mogoče dolgove osebe javnega prava, ki je dolžnica, po izčrpanju lastnih sredstev plačati samo z državnimi sredstvi (80). Ta ugotovitev je v skladu z dejstvom, da je mehanizem poroštva podreden v tem smislu, da se sredstva dolžnika zberejo pred sredstvi njegovega poroka.

(ii)   Zakon z dne 16. julija 1980 in njegovi izvedbeni ukrepi ne določajo postopka likvidacije–prenehanja obstoja s prenehanjem obveznosti; položaj nezadostnosti sredstev je krit ali samo začasen

| (162) | Komisija bo zdaj preučila razlago francoskih organov, v skladu s katero bi po koncu postopka, določenega z zakonom z dne 16. julija 1980, nekaterim upnikom njihova terjatev lahko prenehala brez možnosti pravnega sredstva (81) in bi bil njihov položaj enak položaju upnikov podjetij, za katera veljajo sodni postopki. |
| --- | --- |

(162)

Komisija bo zdaj preučila razlago francoskih organov, v skladu s katero bi po koncu postopka, določenega z zakonom z dne 16. julija 1980, nekaterim upnikom njihova terjatev lahko prenehala brez možnosti pravnega sredstva (81) in bi bil njihov položaj enak položaju upnikov podjetij, za katera veljajo sodni postopki.

| (163) | Izvedenka Komisije (82) poudarja, da zakon z dne 16. julija 1980 in njegov izvedbeni odlok kažeta, da sta v primeru nezadostnosti sredstev mogoča samo dva primera: bodisi nadzorni organ zagotovi potrebna sredstva bodisi se plačilo odloži. Nikjer ni navedeno, da bi bil postopek v primeru trajne nezadostnosti sredstev ustavljen. |
| --- | --- |

(163)

Izvedenka Komisije (82) poudarja, da zakon z dne 16. julija 1980 in njegov izvedbeni odlok kažeta, da sta v primeru nezadostnosti sredstev mogoča samo dva primera: bodisi nadzorni organ zagotovi potrebna sredstva bodisi se plačilo odloži. Nikjer ni navedeno, da bi bil postopek v primeru trajne nezadostnosti sredstev ustavljen.

| (164) | Čeprav je namreč položaj nezadostnosti sredstev predviden z zakonom z dne 16. julija 1980 in njegovimi izvedbenimi ukrepi, se ta položaj šteje samo za začasnega, dokler se ne ustvarijo dodatna sredstva, kar je edini izhod, predviden z besedili. Nikjer ni predvideno, da bi bilo to ustvarjanje dodatnih sredstev nemogoče ali nezadostno. Po tej fazi ustvarjanja sredstev je v besedilih navedeno, da pristojni organ izvrši plačilo po uradni dolžnosti. Zgoraj navedena okrožnica iz leta 1989 je še natančnejša v zvezi z nezadostnostjo sredstev in vztraja pri nujno začasni naravi te nezadostnosti, kajti v tem primeru je treba upniku sporočiti preostanek, ki bo plačan pozneje. Kot navaja izvedenka Komisije, „lahko upniki z branjem teh besedil sklepajo, da bo njihova terjatev, če ne bo poplačana takoj, poplačana pozneje“. |
| --- | --- |

(164)

Čeprav je namreč položaj nezadostnosti sredstev predviden z zakonom z dne 16. julija 1980 in njegovimi izvedbenimi ukrepi, se ta položaj šteje samo za začasnega, dokler se ne ustvarijo dodatna sredstva, kar je edini izhod, predviden z besedili. Nikjer ni predvideno, da bi bilo to ustvarjanje dodatnih sredstev nemogoče ali nezadostno. Po tej fazi ustvarjanja sredstev je v besedilih navedeno, da pristojni organ izvrši plačilo po uradni dolžnosti. Zgoraj navedena okrožnica iz leta 1989 je še natančnejša v zvezi z nezadostnostjo sredstev in vztraja pri nujno začasni naravi te nezadostnosti, kajti v tem primeru je treba upniku sporočiti preostanek, ki bo plačan pozneje. Kot navaja izvedenka Komisije, „lahko upniki z branjem teh besedil sklepajo, da bo njihova terjatev, če ne bo poplačana takoj, poplačana pozneje“.

| (165) | Poleg tega izvedenka Komisije upravičeno ugotavlja, da je postopek, določen s francoskim pravom, samo postopek izterjave terjatev, brez postopka likvidacije. Kar zadeva zasebne osebe, besedila položaj ustavitve plačil povezujejo s položajem likvidacije. Tako lahko tveganje ustavitve plačil sproži zaščitni postopek (83), sodna likvidacija pa je izrecno predstavljena kot posledica ustavitve plačil (84). Po drugi strani zakonodajalec in zakonodajna oblast pri javnih osebah na splošno in še posebej osebah javnega prava s tem, ko zakrijeta položaj ustavitve plačil in ga nikakor ne povežeta s položajem likvidacije, upnikom sporočata, da bodo njihove terjatve neomejeno poplačane, po potrebi s strani tretjega, kot je država. |
| --- | --- |

(165)

Poleg tega izvedenka Komisije upravičeno ugotavlja, da je postopek, določen s francoskim pravom, samo postopek izterjave terjatev, brez postopka likvidacije. Kar zadeva zasebne osebe, besedila položaj ustavitve plačil povezujejo s položajem likvidacije. Tako lahko tveganje ustavitve plačil sproži zaščitni postopek (83), sodna likvidacija pa je izrecno predstavljena kot posledica ustavitve plačil (84). Po drugi strani zakonodajalec in zakonodajna oblast pri javnih osebah na splošno in še posebej osebah javnega prava s tem, ko zakrijeta položaj ustavitve plačil in ga nikakor ne povežeta s položajem likvidacije, upnikom sporočata, da bodo njihove terjatve neomejeno poplačane, po potrebi s strani tretjega, kot je država.

| (166) | Nazadnje, izvedenka Komisije ugotavlja, da francoski organi z reformo iz leta 2008, ki je bila izvedena po sprejetju odločitve o sprožitvi postopka, niso pojasnili, da morajo biti sredstva, ki jih je treba zagotoviti, lastna sredstva osebe javnega prava in ne smejo vključevati državnih sredstev. Tako pojasnilo bi lahko pomenilo močan znak zoper upnike na datum, ko so postopki, ki jih je sprožila Komisije, državno poroštvo izrecno povezovali s pomanjkljivim oblikovanjem besedil. Ker potrebno pojasnilo ni bilo zagotovljeno, to govori v prid trditvi, da francoska država ne želi zanikati, da lahko sama zagotovi potrebna sredstva. |
| --- | --- |

(166)

Nazadnje, izvedenka Komisije ugotavlja, da francoski organi z reformo iz leta 2008, ki je bila izvedena po sprejetju odločitve o sprožitvi postopka, niso pojasnili, da morajo biti sredstva, ki jih je treba zagotoviti, lastna sredstva osebe javnega prava in ne smejo vključevati državnih sredstev. Tako pojasnilo bi lahko pomenilo močan znak zoper upnike na datum, ko so postopki, ki jih je sprožila Komisije, državno poroštvo izrecno povezovali s pomanjkljivim oblikovanjem besedil. Ker potrebno pojasnilo ni bilo zagotovljeno, to govori v prid trditvi, da francoska država ne želi zanikati, da lahko sama zagotovi potrebna sredstva.

| (167) | Francoski organi v obvestilu z dne 27. oktobra 2009 trdijo, da trditev izvedenke Komisije, da „lahko upniki z branjem teh besedil sklepajo, da bo njihova terjatev, če ne bo poplačana takoj, poplačana pozneje,“ temelji na pristranskem branju besedil, ki – poleg tega da to niso zakonodajna besedila (okrožnice) – nikakor ne dokazujejo morebitne nadomestitve sredstev osebe javnega prava z državnimi sredstvi. Nič naj ne bi prepovedovalo pojava zaprtih oseb javnega prava, katerih upnikom ne bi uspelo doseči, da plačajo svoje dolgove. Francoski organi poleg tega menijo, da je mogoče, da osebe javnega prava ne plačajo svojih terjatev, ne da bi se zato samodejno znašle v položaju ustavitve plačil. |
| --- | --- |

(167)

Francoski organi v obvestilu z dne 27. oktobra 2009 trdijo, da trditev izvedenke Komisije, da „lahko upniki z branjem teh besedil sklepajo, da bo njihova terjatev, če ne bo poplačana takoj, poplačana pozneje,“ temelji na pristranskem branju besedil, ki – poleg tega da to niso zakonodajna besedila (okrožnice) – nikakor ne dokazujejo morebitne nadomestitve sredstev osebe javnega prava z državnimi sredstvi. Nič naj ne bi prepovedovalo pojava zaprtih oseb javnega prava, katerih upnikom ne bi uspelo doseči, da plačajo svoje dolgove. Francoski organi poleg tega menijo, da je mogoče, da osebe javnega prava ne plačajo svojih terjatev, ne da bi se zato samodejno znašle v položaju ustavitve plačil.

| (168) | Komisija bo zdaj preučila, ali je zakonsko mogoče, da se oseba javnega prava, ki ji je bilo s pravnomočno sodno odločbo naloženo plačilo denarnega zneska, zapre in da se terjatev nikoli ne plača, kot trdijo francoski organi. Določbe zakona z dne 16. julija 1980 in njegovih izvedbenih besedil veljajo za državo. V najmanj ugodnem scenariju za upnika mora država na podlagi teh besedil upniku sporočiti preostanek, ki bo plačan pozneje. Če temu ne bi sledilo nobeno poplačilo, bo upnik vedno imel možnost (to bo obravnavano v oddelku 3 tega sklepa) uveljavljati odgovornost države. V teh okoliščinah teoretična hipoteza zaprtja nikakor ne bi povzročila ugasnitve dolga. Poleg tega francoski organi niso zagotovili nobenega konkretnega primera, v katerem bi se to zgodilo. |
| --- | --- |

(168)

Komisija bo zdaj preučila, ali je zakonsko mogoče, da se oseba javnega prava, ki ji je bilo s pravnomočno sodno odločbo naloženo plačilo denarnega zneska, zapre in da se terjatev nikoli ne plača, kot trdijo francoski organi. Določbe zakona z dne 16. julija 1980 in njegovih izvedbenih besedil veljajo za državo. V najmanj ugodnem scenariju za upnika mora država na podlagi teh besedil upniku sporočiti preostanek, ki bo plačan pozneje. Če temu ne bi sledilo nobeno poplačilo, bo upnik vedno imel možnost (to bo obravnavano v oddelku 3 tega sklepa) uveljavljati odgovornost države. V teh okoliščinah teoretična hipoteza zaprtja nikakor ne bi povzročila ugasnitve dolga. Poleg tega francoski organi niso zagotovili nobenega konkretnega primera, v katerem bi se to zgodilo.

| (169) | Komisija na podlagi teh elementov ugotavlja, da:






  — | je poseben postopek, opredeljen z zakonom z dne 16. julija 1980 in njegovimi izvedbenimi besedili, samo postopek izterjave terjatev, brez postopka likvidacije; terjatev po koncu tega postopka ne izgine, po koncu postopka likvidacije pa je v sodbo o zaprtju zaradi nezadostnosti sredstev brez kazni vključena prepoved za upnike, da znova sprožijo pregon, |
| --- | --- | --- |

(169)

Komisija na podlagi teh elementov ugotavlja, da:

—

je poseben postopek, opredeljen z zakonom z dne 16. julija 1980 in njegovimi izvedbenimi besedili, samo postopek izterjave terjatev, brez postopka likvidacije; terjatev po koncu tega postopka ne izgine, po koncu postopka likvidacije pa je v sodbo o zaprtju zaradi nezadostnosti sredstev brez kazni vključena prepoved za upnike, da znova sprožijo pregon,

| — | na podlagi zakona z dne 16. julija 1980 in njegovih izvedbenih besedil, ki določajo časovni odlog plačila in nikjer ne predvidevajo položaja ustavitve plačil, lahko upniki domnevajo, da obstajajo ali da bodo vedno obstajala potrebna sredstva za poravnavo terjatev, ki jih imajo do pravnega subjekta javnega prava, |
| --- | --- |

—

na podlagi zakona z dne 16. julija 1980 in njegovih izvedbenih besedil, ki določajo časovni odlog plačila in nikjer ne predvidevajo položaja ustavitve plačil, lahko upniki domnevajo, da obstajajo ali da bodo vedno obstajala potrebna sredstva za poravnavo terjatev, ki jih imajo do pravnega subjekta javnega prava,

| — | iz tega sledi, da je položaj nezadostnosti sredstev krit, po potrebi ga krije država, ali samo začasen. Po drugi strani ni pri nobenem likvidacijskem postopku predvidena možnost, da za dolgove plačilno nesposobne osebe postane odgovorna tretja oseba, razen očitno – pri poroku ali družbi z neomejeno odgovornostjo. |
| --- | --- |

—

iz tega sledi, da je položaj nezadostnosti sredstev krit, po potrebi ga krije država, ali samo začasen. Po drugi strani ni pri nobenem likvidacijskem postopku predvidena možnost, da za dolgove plačilno nesposobne osebe postane odgovorna tretja oseba, razen očitno – pri poroku ali družbi z neomejeno odgovornostjo.

(iii)   Izredno subvencijo države, s katero se osebi javnega prava omogoči, da je kos svojim obveznostim, je mogoče predvideti in je dejansko predvidena z nekaterimi besedili

| (170) | V zvezi s tem je izvedenka Komisije poudarila, da: |
| --- | --- |

(170)

V zvezi s tem je izvedenka Komisije poudarila, da:

(α)   [...] (41)

| (171) | Ne da bi bil ta dokaz potreben za opredelitev poroštva, izhajajočega iz statusa podjetja La Poste, kot državne pomoči, Komisija ugotavlja, da so lastna sredstva, ki jih to podjetje lahko zagotovi v primeru nezadostnosti likvidnih sredstev, omejena. Francoski zakonodajalec je namreč za prodajo premoženja (85) in povišanje tarif za storitve univerzalne poštne storitve (86) določil zelo strog okvir. Kadar je težko zagotoviti dodatna lastna sredstva za reševanje dolgov, se v primeru nezadostnosti sredstev poveča potreba po državnem posredovanju. Prvič, glede na mehanizem vzročne zveze se zaradi nezmožnosti zagotovitve sredstev s prodajo premoženja poveča pogostnost uporabe drugih mehanizmov poroštva (predujmi, iskanje odgovornosti države itd.). Drugič, ker je zakonodajalec izdelal sistem varstva premoženja, bi se lahko povečalo število sporov o nekrivdni odgovornosti države ob morebitnem neizpolnjevanju obveznosti podjetja La Poste (87). |
| --- | --- |

(171)

Ne da bi bil ta dokaz potreben za opredelitev poroštva, izhajajočega iz statusa podjetja La Poste, kot državne pomoči, Komisija ugotavlja, da so lastna sredstva, ki jih to podjetje lahko zagotovi v primeru nezadostnosti likvidnih sredstev, omejena. Francoski zakonodajalec je namreč za prodajo premoženja (85) in povišanje tarif za storitve univerzalne poštne storitve (86) določil zelo strog okvir. Kadar je težko zagotoviti dodatna lastna sredstva za reševanje dolgov, se v primeru nezadostnosti sredstev poveča potreba po državnem posredovanju. Prvič, glede na mehanizem vzročne zveze se zaradi nezmožnosti zagotovitve sredstev s prodajo premoženja poveča pogostnost uporabe drugih mehanizmov poroštva (predujmi, iskanje odgovornosti države itd.). Drugič, ker je zakonodajalec izdelal sistem varstva premoženja, bi se lahko povečalo število sporov o nekrivdni odgovornosti države ob morebitnem neizpolnjevanju obveznosti podjetja La Poste (87).

| (172) | Francoski organi v obvestilu z dne 27. oktobra 2009 izpodbijajo „nezmožnost“ zagotovitve lastnih sredstev za podjetje La Poste:






  — | kar zadeva prodajo premoženja, lahko država po lastnem preudarku presodi, ali določeno premoženje šteje za „nepogrešljivo“ ali ne za izvajanje javne službe; poleg tega, tudi če taki prodaji nasprotuje, to ne pomeni, da jo mora izravnati z mehanizmi poroštva; nazadnje, država dejansko ni nikoli nasprotovala prodaji premoženja na podlagi člena 23 zakona z dne 2. julija 1990, ki je poleg tega postal zastarel, potem ko je podjetje La Poste leta 2005 skoraj vse svoje nepremičninsko premoženje (vključno s poštnimi uradi) preneslo na hčerinsko podjetje, za katero ta sistem predhodnega dovoljenja ne velja, |
| --- | --- | --- |

(172)

Francoski organi v obvestilu z dne 27. oktobra 2009 izpodbijajo „nezmožnost“ zagotovitve lastnih sredstev za podjetje La Poste:

—

kar zadeva prodajo premoženja, lahko država po lastnem preudarku presodi, ali določeno premoženje šteje za „nepogrešljivo“ ali ne za izvajanje javne službe; poleg tega, tudi če taki prodaji nasprotuje, to ne pomeni, da jo mora izravnati z mehanizmi poroštva; nazadnje, država dejansko ni nikoli nasprotovala prodaji premoženja na podlagi člena 23 zakona z dne 2. julija 1990, ki je poleg tega postal zastarel, potem ko je podjetje La Poste leta 2005 skoraj vse svoje nepremičninsko premoženje (vključno s poštnimi uradi) preneslo na hčerinsko podjetje, za katero ta sistem predhodnega dovoljenja ne velja,

| — | kar zadeva povišanje tarif za storitve univerzalne poštne storitve, francoski organi navajajo, da ARCEP ne sprejema tarif, ampak določi price cap samo za regulirane dejavnosti podjetja La Poste, pod katerim se tarife podjetja La Poste prosto spreminjajo (razen cene znamke, ki jo z odlokom določi minister, pristojen za pošto, ob upoštevanju price cap); poleg tega si lahko mislimo, da bi ARCEP težko zavrnil povišanje tarif, ki bi bilo nepogrešljivo za preživetje subjekta in nalog javne službe, ki jih zagotavlja; nazadnje, ta price cap se nanaša samo na regulirani sektor, ki predstavlja manj kot polovico poslovnega rezultata skupine La Poste. |
| --- | --- |

—

kar zadeva povišanje tarif za storitve univerzalne poštne storitve, francoski organi navajajo, da ARCEP ne sprejema tarif, ampak določi price cap samo za regulirane dejavnosti podjetja La Poste, pod katerim se tarife podjetja La Poste prosto spreminjajo (razen cene znamke, ki jo z odlokom določi minister, pristojen za pošto, ob upoštevanju price cap); poleg tega si lahko mislimo, da bi ARCEP težko zavrnil povišanje tarif, ki bi bilo nepogrešljivo za preživetje subjekta in nalog javne službe, ki jih zagotavlja; nazadnje, ta price cap se nanaša samo na regulirani sektor, ki predstavlja manj kot polovico poslovnega rezultata skupine La Poste.

| (173) | Komisija upošteva pojasnila francoskih organov in navaja dve ugotovitvi:






  — | francoski organi trdijo, da tudi če bi država nasprotovala prodaji, to nikakor ne bi pomenilo poroštva. Kljub temu so priznali (čeprav zanikajo, da bi podjetje La Poste lahko od tega imelo prednost), da mora predstavnik države pri izvajanju postopka, uvedenega z zakonom z dne 16. julija 1980 (88), upoštevati zahtevo po kontinuiteti javne službe, kar bi lahko sprožilo nekrivdno odgovornost države zaradi kršitve enakosti pred javnimi bremeni, kot je prikazano v nadaljevanju (89), |
| --- | --- | --- |

(173)

Komisija upošteva pojasnila francoskih organov in navaja dve ugotovitvi:

—

francoski organi trdijo, da tudi če bi država nasprotovala prodaji, to nikakor ne bi pomenilo poroštva. Kljub temu so priznali (čeprav zanikajo, da bi podjetje La Poste lahko od tega imelo prednost), da mora predstavnik države pri izvajanju postopka, uvedenega z zakonom z dne 16. julija 1980 (88), upoštevati zahtevo po kontinuiteti javne službe, kar bi lahko sprožilo nekrivdno odgovornost države zaradi kršitve enakosti pred javnimi bremeni, kot je prikazano v nadaljevanju (89),

| — | ker naj se upnik podjetja La Poste ne bi mogel obrniti na drugo družbo iz skupine La Poste, da bi dobil poplačilo svoje terjatve, je treba preučiti delež reguliranega sektorja in rezerviranega sektorja v prometu podjetja La Poste, in ne v prometu skupine La Poste. Glede na področje regulacije v Franciji (90) je jasno, da so regulirane dejavnosti pretežni del dejavnosti osebe javnega prava La Poste. Za določanje tarif velikega dela dejavnosti podjetja La Poste torej velja price cap; poleg tega so tarife rezerviranih storitev določene z ministrskim odlokom. |
| --- | --- |

—

ker naj se upnik podjetja La Poste ne bi mogel obrniti na drugo družbo iz skupine La Poste, da bi dobil poplačilo svoje terjatve, je treba preučiti delež reguliranega sektorja in rezerviranega sektorja v prometu podjetja La Poste, in ne v prometu skupine La Poste. Glede na področje regulacije v Franciji (90) je jasno, da so regulirane dejavnosti pretežni del dejavnosti osebe javnega prava La Poste. Za določanje tarif velikega dela dejavnosti podjetja La Poste torej velja price cap; poleg tega so tarife rezerviranih storitev določene z ministrskim odlokom.

(β)   Nekatere naloge in programi iz državnega proračuna bi se lahko uporabili za pomoč osebi javnega prava, da reši vprašanje vračila svojih dolgov

| (174) | Programi, ki jih je opredelila izvedenka Komisije, so:






  — | program št. 823, Predujmi za organe, ki so ločeni od države in upravljajo javne službe: njegov namen je „omogočiti državi, da odobri predujme različnim organom, ki so ločeni od države in ki upravljajo javne službe“ (91). „Cilj teh predujmov je poskrbeti za nujne primere, naj bo to zagotovitev kontinuitete javnega delovanja ali pospešena izvedba takega ali drugačnega ukrepa. Z njimi se lahko tudi začasno pokrije nepredvidena potreba po sredstvih, ki jo je treba pozneje trajno zagotoviti s trajnim virom. Omogočajo torej izognitev bančnemu ali tržnemu financiranju in sočasno preprečitev večje razdrobljenosti dolga javnih uprav ali povečanja njihovega obrestnega bremena“, |
| --- | --- | --- |

(174)

Programi, ki jih je opredelila izvedenka Komisije, so:

—

program št. 823, Predujmi za organe, ki so ločeni od države in upravljajo javne službe: njegov namen je „omogočiti državi, da odobri predujme različnim organom, ki so ločeni od države in ki upravljajo javne službe“ (91). „Cilj teh predujmov je poskrbeti za nujne primere, naj bo to zagotovitev kontinuitete javnega delovanja ali pospešena izvedba takega ali drugačnega ukrepa. Z njimi se lahko tudi začasno pokrije nepredvidena potreba po sredstvih, ki jo je treba pozneje trajno zagotoviti s trajnim virom. Omogočajo torej izognitev bančnemu ali tržnemu financiranju in sočasno preprečitev večje razdrobljenosti dolga javnih uprav ali povečanja njihovega obrestnega bremena“,

| — | v okviru naloge „Finančne udeležbe države“ sta dva programa z naslovom „Kapitalske transakcije, ki zadevajo finančne deleže države“ (program št. 731) in „Razdolževanje države in oseb javnega prava države“ (program št. 732). V okviru tega programa se ukrep št. 1 nanaša na „povečanja kapitala, povečanja obsega lastnega kapitala, delničarske predujme in podobna posojila“. |
| --- | --- |

—

v okviru naloge „Finančne udeležbe države“ sta dva programa z naslovom „Kapitalske transakcije, ki zadevajo finančne deleže države“ (program št. 731) in „Razdolževanje države in oseb javnega prava države“ (program št. 732). V okviru tega programa se ukrep št. 1 nanaša na „povečanja kapitala, povečanja obsega lastnega kapitala, delničarske predujme in podobna posojila“.

| (175) | Sredstva, namenjena tem predujmom, so velika. V okviru programa št. 731 je izrecno predvidena rezerva v višini 85 milijonov EUR. Odobritve plačil za ukrep št. 01 iz programa št. 732 znašajo 660 milijonov EUR. Odobritve plačil iz programa št. 823 pa znašajo 50 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(175)

Sredstva, namenjena tem predujmom, so velika. V okviru programa št. 731 je izrecno predvidena rezerva v višini 85 milijonov EUR. Odobritve plačil za ukrep št. 01 iz programa št. 732 znašajo 660 milijonov EUR. Odobritve plačil iz programa št. 823 pa znašajo 50 milijonov EUR.

| (176) | Država bi v primeru finančnih težav podjetja La Poste lahko črpala iz teh programov, da bi mu pomagala. Z nobenim besedilom namreč niso omejene možnosti odobritve predujmov EPIC, ki opravljajo gospodarsko dejavnost in delujejo v konkurenčnem sektorju. |
| --- | --- |

(176)

Država bi v primeru finančnih težav podjetja La Poste lahko črpala iz teh programov, da bi mu pomagala. Z nobenim besedilom namreč niso omejene možnosti odobritve predujmov EPIC, ki opravljajo gospodarsko dejavnost in delujejo v konkurenčnem sektorju.

| (177) | Francoski organi v obvestilu z dne 27. oktobra 2009 pojasnjujejo, da niso nikoli ugovarjali trditvi, da lahko osebe javnega prava prejmejo predujme države, ki so poleg tega eksplicitni, ampak da to ne pomeni nobene pravice oseb javnega prava do črpanja iz proračuna države; kot je navedla izvedenka Komisije, lahko sistem delničarskih predujmov koristi vsem finančnim deležem države, ne glede na njihovo pravno obliko, zaradi česar se iz tega ne more izpeljati kakršen koli sklep samo za EPIC; poleg tega in v nasprotju s trditvami izvedenke Komisije se pri teh predujmih v celoti upoštevajo omejitve Skupnosti, ker spadajo v logiko preudarnega vlagatelja. |
| --- | --- |

(177)

Francoski organi v obvestilu z dne 27. oktobra 2009 pojasnjujejo, da niso nikoli ugovarjali trditvi, da lahko osebe javnega prava prejmejo predujme države, ki so poleg tega eksplicitni, ampak da to ne pomeni nobene pravice oseb javnega prava do črpanja iz proračuna države; kot je navedla izvedenka Komisije, lahko sistem delničarskih predujmov koristi vsem finančnim deležem države, ne glede na njihovo pravno obliko, zaradi česar se iz tega ne more izpeljati kakršen koli sklep samo za EPIC; poleg tega in v nasprotju s trditvami izvedenke Komisije se pri teh predujmih v celoti upoštevajo omejitve Skupnosti, ker spadajo v logiko preudarnega vlagatelja.

| (178) | Komisija ugotavlja, da:






  — | je z besedili francoskega prava državi dovoljeno ali je ta celo spodbujena, naj osebam javnega prava v primeru nezadostnosti sredstev raje odobri dotacije kot klasična bančna posojila; dostop do teh sredstev ni pogojen s predhodnim upoštevanjem pravil o državnih pomočeh; te dotacije lahko pomenijo „dodatna sredstva“, na katera se nanaša zakon z dne 16. julija 1980, |
| --- | --- | --- |

(178)

Komisija ugotavlja, da:

—

je z besedili francoskega prava državi dovoljeno ali je ta celo spodbujena, naj osebam javnega prava v primeru nezadostnosti sredstev raje odobri dotacije kot klasična bančna posojila; dostop do teh sredstev ni pogojen s predhodnim upoštevanjem pravil o državnih pomočeh; te dotacije lahko pomenijo „dodatna sredstva“, na katera se nanaša zakon z dne 16. julija 1980,

| — | so upniki s temi besedili seznanjeni in lahko torej utemeljeno menijo, da bo nadzorni organ sposoben najti potrebna sredstva za poravnavo njihovih terjatev, |
| --- | --- |

—

so upniki s temi besedili seznanjeni in lahko torej utemeljeno menijo, da bo nadzorni organ sposoben najti potrebna sredstva za poravnavo njihovih terjatev,

| — | podjetje La Poste kljub temu nima pravice do črpanja iz teh sredstev. |
| --- | --- |

—

podjetje La Poste kljub temu nima pravice do črpanja iz teh sredstev.

| (179) | Ob upoštevanju, da:






  — | zakon z dne 16. julija 1980 in njegovi izvedbeni ukrepi ne določajo postopka likvidacije–prenehanja obstoja s prenehanjem pravic in obveznosti; |
| --- | --- | --- |

(179)

Ob upoštevanju, da:

—

zakon z dne 16. julija 1980 in njegovi izvedbeni ukrepi ne določajo postopka likvidacije–prenehanja obstoja s prenehanjem pravic in obveznosti;

| — | v zakonu z dne 16. julija 1980 in njegovih izvedbenih ukrepih ni nikjer predvideno, da sredstev ne bi bilo mogoče zagotoviti, |
| --- | --- |

—

v zakonu z dne 16. julija 1980 in njegovih izvedbenih ukrepih ni nikjer predvideno, da sredstev ne bi bilo mogoče zagotoviti,

| — | je iz proračunskih dokumentov razvidno, da lahko EPIC v primeru nujne potrebe po sredstvih prejmejo izredne predujme, |
| --- | --- |

—

je iz proračunskih dokumentov razvidno, da lahko EPIC v primeru nujne potrebe po sredstvih prejmejo izredne predujme,

Komisija meni, da je primer, v katerem upniku ne bi uspelo doseči poravnave terjatve z uporabo postopkov iz zakona z dne 16. julija 1980, malo verjeten.

| (180) | Po drugi strani Komisija ni ugotovila neposrednega dostopa oseb javnega prava do državne blagajne, če se z „neposrednim dostopom“ razume možnost EPIC, da sama sprejme odločitev o črpanju neposredno iz sredstev, ki pripadajo državi in so ji na voljo, ne da bi bilo potrebno posredovanje države. |
| --- | --- |

(180)

Po drugi strani Komisija ni ugotovila neposrednega dostopa oseb javnega prava do državne blagajne, če se z „neposrednim dostopom“ razume možnost EPIC, da sama sprejme odločitev o črpanju neposredno iz sredstev, ki pripadajo državi in so ji na voljo, ne da bi bilo potrebno posredovanje države.

(iv)   Predlog francoskih organov za pojasnilo odloka o izvajanju zakona z dne 16. julija 1980 je nezadosten

| (181) | Komisija najprej poudarja, da francoski organi niso izvedli spremembe zakona z dne 16. julija 1980, ki bo analizirana v tem oddelku. Zato mora preučitev Komisije glede obstoja poroštva v korist podjetja La Poste nujno temeljiti na veljavnem pravu, ne pa na primernosti ali neprimernosti nikoli uradno potrjenih predlogov francoskih organov, namenjenih izključitvi kakršnega koli poroštva. Iz tega sledi, da je bistveni cilj analize Komisije v tem oddelku celovit opis postopka, ki je potekal pred Komisijo. |
| --- | --- |

(181)

Komisija najprej poudarja, da francoski organi niso izvedli spremembe zakona z dne 16. julija 1980, ki bo analizirana v tem oddelku. Zato mora preučitev Komisije glede obstoja poroštva v korist podjetja La Poste nujno temeljiti na veljavnem pravu, ne pa na primernosti ali neprimernosti nikoli uradno potrjenih predlogov francoskih organov, namenjenih izključitvi kakršnega koli poroštva. Iz tega sledi, da je bistveni cilj analize Komisije v tem oddelku celovit opis postopka, ki je potekal pred Komisijo.

| (182) | Francoski organi so za dokaz, da sredstva, ki jih zagotovi nadzorni organ, lahko izhajajo samo iz sredstev skupnosti ali osebe javnega prava, predlagali naslednjo spremembo odloka o izvajanju zakona z dne 16. julija 1980: „Če ob izteku teh rokov opomin ostaja brez učinka, predstavnik države ali organ, pristojen za nadzor, odhodek vpiše v proračun skupnosti ali osebe javnega prava, ki ni izpolnila obveznosti. Po potrebi zagotovi potrebna sredstva v okviru proračuna skupnosti ali osebe javnega prava bodisi z zmanjšanjem sredstev, ki so namenjena za druge odhodke in so še na voljo, bodisi s povečanjem sredstev.“ (spremembe so podčrtane) |
| --- | --- |

(182)

Francoski organi so za dokaz, da sredstva, ki jih zagotovi nadzorni organ, lahko izhajajo samo iz sredstev skupnosti ali osebe javnega prava, predlagali naslednjo spremembo odloka o izvajanju zakona z dne 16. julija 1980: „Če ob izteku teh rokov opomin ostaja brez učinka, predstavnik države ali organ, pristojen za nadzor, odhodek vpiše v proračun skupnosti ali osebe javnega prava, ki ni izpolnila obveznosti. Po potrebi zagotovi potrebna sredstva v okviru proračuna skupnosti ali osebe javnega prava bodisi z zmanjšanjem sredstev, ki so namenjena za druge odhodke in so še na voljo, bodisi s povečanjem sredstev.“ (spremembe so podčrtane)

| (183) | Komisija vseeno poudarja, kakor je storila že v uvodni izjavi 58 odločitve o sprožitvi postopka, da besedila niti v sedanji različici niti v različici, spremenjeni na podlagi predloga francoskih organov, ne izključujejo, da se sredstva lahko zagotovijo s povečanjem sredstev, ki je bilo predhodno omogočeno s subvencijo ali injekcijo javnih sredstev. |
| --- | --- |

(183)

Komisija vseeno poudarja, kakor je storila že v uvodni izjavi 58 odločitve o sprožitvi postopka, da besedila niti v sedanji različici niti v različici, spremenjeni na podlagi predloga francoskih organov, ne izključujejo, da se sredstva lahko zagotovijo s povečanjem sredstev, ki je bilo predhodno omogočeno s subvencijo ali injekcijo javnih sredstev.

| (184) | Komisija bo zdaj preučila pravna sredstva, ki bi upniku ostala v malo verjetnem primeru, da mu postopek iz zakona z dne 16. julija 1980 ne bi omogočal poplačila terjatve. Komisija bo preučila zlasti sistem odgovornosti države, da bi ugotovila, ali ima značilnosti mehanizma poroštva. |
| --- | --- |

(184)

Komisija bo zdaj preučila pravna sredstva, ki bi upniku ostala v malo verjetnem primeru, da mu postopek iz zakona z dne 16. julija 1980 ne bi omogočal poplačila terjatve. Komisija bo preučila zlasti sistem odgovornosti države, da bi ugotovila, ali ima značilnosti mehanizma poroštva.

3.   Sistem odgovornosti države pri izvajanju postopka izterjave dolgov oseb javnega prava ima značilnosti mehanizma poroštva

| (185) | Po navedbah francoskih organov se odgovornost države načelno lahko uveljavlja samo kot krivdna ali nekrivdna (92). Francoski organi vseeno priznavajo, da če bi obstajala zahteva po kontinuiteti javne službe in bi predstavnik države pri izvajanju postopka, določenega z zakonom z dne 16. julija 1980, moral upoštevati to zahtevo, bi se lahko zgodilo, da bi sodišče odredilo odškodovanje upnika. Vendar bi bil v tem primeru učinek povrnitve škode samo ta, da bi bil upnik postavljen v položaj, v katerem bi bil na podlagi občega prava; upnik torej ne bi pridobil nikakršne prednosti. |
| --- | --- |

(185)

Po navedbah francoskih organov se odgovornost države načelno lahko uveljavlja samo kot krivdna ali nekrivdna (92). Francoski organi vseeno priznavajo, da če bi obstajala zahteva po kontinuiteti javne službe in bi predstavnik države pri izvajanju postopka, določenega z zakonom z dne 16. julija 1980, moral upoštevati to zahtevo, bi se lahko zgodilo, da bi sodišče odredilo odškodovanje upnika. Vendar bi bil v tem primeru učinek povrnitve škode samo ta, da bi bil upnik postavljen v položaj, v katerem bi bil na podlagi občega prava; upnik torej ne bi pridobil nikakršne prednosti.

| (186) | Komisija vseeno poudarja, da na podlagi občega prava upniki, vsekakor navadni upniki, načelno ne dobijo poplačanega celotnega dolga. Poleg tega dolgov podjetja v likvidaciji ne plača tretja oseba, kot to velja v tem primeru. |
| --- | --- |

(186)

Komisija vseeno poudarja, da na podlagi občega prava upniki, vsekakor navadni upniki, načelno ne dobijo poplačanega celotnega dolga. Poleg tega dolgov podjetja v likvidaciji ne plača tretja oseba, kot to velja v tem primeru.

| (187) | Francoski organi trdijo tudi, da možnosti povrnitve škode, ki so upnikom na voljo z uveljavljanjem odgovornosti, nikakor ni mogoče izenačiti z obliko poroštva. |
| --- | --- |

(187)

Francoski organi trdijo tudi, da možnosti povrnitve škode, ki so upnikom na voljo z uveljavljanjem odgovornosti, nikakor ni mogoče izenačiti z obliko poroštva.

| (188) | Komisija vseeno meni, da je, kot bo dokazala, uveljavljanje odgovornosti države (krivdne ali nekrivdne) pri izvajanju postopka izterjave dolgov javnih oseb iz zakona z dne 16. julija 1980 enako mehanizmu poroštva za namene prava Evropske unije, ker upnikom zagotavlja plačilo njihove terjatve, s tem ko državo obvezuje za poplačilo te terjatve v primeru neizpolnitve obveznosti podjetja La Poste. Poleg tega je s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP) v zadevi Campoloro uvedeno samodejno poroštvo. Francoski organi niso omejili teh mehanizmov odgovornosti ali poroštva, čeprav bi to lahko storili. |
| --- | --- |

(188)

Komisija vseeno meni, da je, kot bo dokazala, uveljavljanje odgovornosti države (krivdne ali nekrivdne) pri izvajanju postopka izterjave dolgov javnih oseb iz zakona z dne 16. julija 1980 enako mehanizmu poroštva za namene prava Evropske unije, ker upnikom zagotavlja plačilo njihove terjatve, s tem ko državo obvezuje za poplačilo te terjatve v primeru neizpolnitve obveznosti podjetja La Poste. Poleg tega je s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP) v zadevi Campoloro uvedeno samodejno poroštvo. Francoski organi niso omejili teh mehanizmov odgovornosti ali poroštva, čeprav bi to lahko storili.

(i)   Predhodna sodna praksa: izraz posebnosti sistema, vzpostavljenega z zadevo Campoloro

| (189) | Kot poudarja izvedenka Komisije, če je upnik javne osebe, za katero je veljal zakon z dne 16. julija 1980, pred zadevo Campoloro (preučeno spodaj) uveljavljal odgovornost države zaradi uporabe posebnih pravic, določenih s tem besedilom, je upravno sodišče razlikovalo med dvema škodama. Po eni strani je upnik utrpel škodo, ker njegova terjatev ni bila poravnana, to je škodo, ki je izvirala samo iz položaja plačilne nesposobnosti dolžnika. Po drugi strani je upnik lahko utrpel posebno škodo zaradi pomanjkljivosti pri izvajanju posebnih pravic države (zamuda, nepripravljenost, zavrnitev uvedbe postopkov, delna uvedba postopkov itd.). Ta druga škoda se ni ocenila na podlagi zneska dolga, ampak se je ocenila na podlagi ocene stroškov zamude ali zavrnitve uporabe posebnih pravic, določenih z zakonom. Tako se je odzvalo upravno pritožbeno sodišče v Lyonu v zadevi Campoloro
   (93). |
| --- | --- |

(189)

Kot poudarja izvedenka Komisije, če je upnik javne osebe, za katero je veljal zakon z dne 16. julija 1980, pred zadevo Campoloro (preučeno spodaj) uveljavljal odgovornost države zaradi uporabe posebnih pravic, določenih s tem besedilom, je upravno sodišče razlikovalo med dvema škodama. Po eni strani je upnik utrpel škodo, ker njegova terjatev ni bila poravnana, to je škodo, ki je izvirala samo iz položaja plačilne nesposobnosti dolžnika. Po drugi strani je upnik lahko utrpel posebno škodo zaradi pomanjkljivosti pri izvajanju posebnih pravic države (zamuda, nepripravljenost, zavrnitev uvedbe postopkov, delna uvedba postopkov itd.). Ta druga škoda se ni ocenila na podlagi zneska dolga, ampak se je ocenila na podlagi ocene stroškov zamude ali zavrnitve uporabe posebnih pravic, določenih z zakonom. Tako se je odzvalo upravno pritožbeno sodišče v Lyonu v zadevi Campoloro
   (93).

(ii)   Sodba, ki jo je leta 2005 izdalo sodišče Conseil d’Etat v zadevi Campoloro

| (190) | Po mnenju izvedenke Komisije je sodba, ki jo je sodišče Conseil d’Etat izdalo v zadevi Campoloro, pomenila prvi preobrat, kajti eden od primerov, ki so v njej predvideni, ni več primer odgovornosti v pravem pomenu besede, ampak deluje kot mehanizem poroštva. |
| --- | --- |

(190)

Po mnenju izvedenke Komisije je sodba, ki jo je sodišče Conseil d’Etat izdalo v zadevi Campoloro, pomenila prvi preobrat, kajti eden od primerov, ki so v njej predvideni, ni več primer odgovornosti v pravem pomenu besede, ampak deluje kot mehanizem poroštva.

| (191) | Najprej je treba opozoriti na načelno uvodno izjavo iz sodbe sodišča Conseil d’Etat de Section z dne 18. novembra 2005 v zadevi Société fermière de Campoloro, št. 271898:
  „zakonodajalec je s temi določbami nameraval predstavnika države pooblastiti, da nadomesti organe ozemeljske skupnosti, če ta ne bi zagotovila izvršitve pravnomočne sodne odločbe in po opominu v zvezi s tem, da bi zagotovil ali ustvaril sredstva, ki bi omogočala izvršitev te sodne odločbe v celoti; zato mora pod nadzorom sodišča ter ob upoštevanju položaja skupnosti in nujnih razlogov v splošnem interesu sprejeti potrebne ukrepe; ti vključujejo možnost prodaje premoženja skupnosti, če to ni nepogrešljivo za dobro delovanje javnih služb, za katere je pristojna; če prefekt ne uporabi posebnih pravic, ki so mu podeljene z zakonom, ali jih zanemari, ima upnik ozemeljske skupnosti pravico, da v primeru resne napake pri izvajanju pooblastila nadzora uveljavlja odgovornost države; poleg tega, če je glede na položaj skupnosti, zlasti glede na nezadostnost sredstev, ali zaradi nujnih razlogov v splošnem interesu prefekt lahko zakonito zavrnil sprejetje nekaterih ukrepov, s katerimi bi zagotovil izvršitev sodne odločbe v celoti, se lahko za škodo, ki za upnika izhaja iz ozemeljske skupnosti, uveljavlja odgovornost javne oblasti, če je ta škoda neobičajna in posebna“. |
| --- | --- |

(191)

Najprej je treba opozoriti na načelno uvodno izjavo iz sodbe sodišča Conseil d’Etat de Section z dne 18. novembra 2005 v zadevi Société fermière de Campoloro, št. 271898:

„zakonodajalec je s temi določbami nameraval predstavnika države pooblastiti, da nadomesti organe ozemeljske skupnosti, če ta ne bi zagotovila izvršitve pravnomočne sodne odločbe in po opominu v zvezi s tem, da bi zagotovil ali ustvaril sredstva, ki bi omogočala izvršitev te sodne odločbe v celoti; zato mora pod nadzorom sodišča ter ob upoštevanju položaja skupnosti in nujnih razlogov v splošnem interesu sprejeti potrebne ukrepe; ti vključujejo možnost prodaje premoženja skupnosti, če to ni nepogrešljivo za dobro delovanje javnih služb, za katere je pristojna; če prefekt ne uporabi posebnih pravic, ki so mu podeljene z zakonom, ali jih zanemari, ima upnik ozemeljske skupnosti pravico, da v primeru resne napake pri izvajanju pooblastila nadzora uveljavlja odgovornost države; poleg tega, če je glede na položaj skupnosti, zlasti glede na nezadostnost sredstev, ali zaradi nujnih razlogov v splošnem interesu prefekt lahko zakonito zavrnil sprejetje nekaterih ukrepov, s katerimi bi zagotovil izvršitev sodne odločbe v celoti, se lahko za škodo, ki za upnika izhaja iz ozemeljske skupnosti, uveljavlja odgovornost javne oblasti, če je ta škoda neobičajna in posebna“.

| (192) | Sodišče Conseil d’Etat tako vzpostavlja mehanizem z dvojnim sprožilcem. |
| --- | --- |

(192)

Sodišče Conseil d’Etat tako vzpostavlja mehanizem z dvojnim sprožilcem.

| (193) | Prvič, uvaja sistem odgovornosti države, ki temelji samo na pomanjkljivi uporabi posebnih pravic, vzpostavljenih z zakonom z dne 16. julija 1980 in njegovimi izvedbenimi ukrepi. To je sistem odgovornosti zaradi resne napake. Izbira resne napake se utemeljuje z željo, da se dolg skupnosti dolžnice samodejno ne prenese na državo. Kot navaja preudaren komentator (94), „če prefekt sprejme ukrepe, s katerimi poskuša zagotoviti dodatna sredstva, vendar se ti ukrepi ob upoštevanju višine dolga skupnosti izkažejo za nezadostne, bo sodišče verjetno menilo, da resna napaka ni bila storjena“. Tu je odgovornost zaradi resne napake „klasična“ in ne deluje kot mehanizem poroštva v primeru plačilne nesposobnosti organa dolžnika, ker ne more ublažiti samega položaja plačilne nesposobnosti. |
| --- | --- |

(193)

Prvič, uvaja sistem odgovornosti države, ki temelji samo na pomanjkljivi uporabi posebnih pravic, vzpostavljenih z zakonom z dne 16. julija 1980 in njegovimi izvedbenimi ukrepi. To je sistem odgovornosti zaradi resne napake. Izbira resne napake se utemeljuje z željo, da se dolg skupnosti dolžnice samodejno ne prenese na državo. Kot navaja preudaren komentator (94), „če prefekt sprejme ukrepe, s katerimi poskuša zagotoviti dodatna sredstva, vendar se ti ukrepi ob upoštevanju višine dolga skupnosti izkažejo za nezadostne, bo sodišče verjetno menilo, da resna napaka ni bila storjena“. Tu je odgovornost zaradi resne napake „klasična“ in ne deluje kot mehanizem poroštva v primeru plačilne nesposobnosti organa dolžnika, ker ne more ublažiti samega položaja plačilne nesposobnosti.

| (194) | Drugič, v sodbi je predvideno uveljavljanje nekrivdne odgovornosti v dveh primerih. |
| --- | --- |

(194)

Drugič, v sodbi je predvideno uveljavljanje nekrivdne odgovornosti v dveh primerih.

| (195) | V prvem primeru je „zaradi nujnih razlogov v splošnem interesu prefekt lahko zakonito zavrnil sprejetje nekaterih ukrepov, s katerimi bi zagotovil izvršitev sodne odločbe v celoti“. To je klasični primer opustitve dejanja uprave zaradi razloga v splošnem interesu, na podlagi katere se uveljavlja njena odgovornost zaradi kršitve enakosti pred javnimi bremeni. Dolžnik teoretično ni plačilno nesposoben, vendar se država odloči, da zaradi razloga v splošnem interesu ne bo izčrpala njegovega potenciala sredstev. Iz tega položaja ne izhaja mehanizem poroštva, ker škoda za upnika izhaja iz odločitve države, ne pa iz finančnega položaja plačilne sposobnosti dolžnika. Vendar pa so posledice enake posledicam mehanizma poroštva. |
| --- | --- |

(195)

V prvem primeru je „zaradi nujnih razlogov v splošnem interesu prefekt lahko zakonito zavrnil sprejetje nekaterih ukrepov, s katerimi bi zagotovil izvršitev sodne odločbe v celoti“. To je klasični primer opustitve dejanja uprave zaradi razloga v splošnem interesu, na podlagi katere se uveljavlja njena odgovornost zaradi kršitve enakosti pred javnimi bremeni. Dolžnik teoretično ni plačilno nesposoben, vendar se država odloči, da zaradi razloga v splošnem interesu ne bo izčrpala njegovega potenciala sredstev. Iz tega položaja ne izhaja mehanizem poroštva, ker škoda za upnika izhaja iz odločitve države, ne pa iz finančnega položaja plačilne sposobnosti dolžnika. Vendar pa so posledice enake posledicam mehanizma poroštva.

| (196) | Nasprotno je drugi primer nekrivdne odgovornosti bližje mehanizmu poroštva. Sodišče Conseil d’Etat je odločilo, da „če je glede na položaj skupnosti, zlasti glede na nezadostnost sredstev, [...] prefekt lahko zakonito zavrnil sprejetje nekaterih ukrepov, s katerimi bi zagotovil izvršitev sodne odločbe v celoti, se lahko za škodo, ki za upnika izhaja iz ozemeljske skupnosti, uveljavlja odgovornost javne oblasti, če je ta škoda neobičajna in posebna“. Opažamo, da je odločilno dejstvo za vzpostavitev odgovornosti sam finančni položaj skupnosti dolžnice. Izbira sistema nekrivdne odgovornosti upnika razbremeni bremena dokazovanja, ker mora ta dokazati samo odločilno dejstvo, vzročno zvezo in škodo. |
| --- | --- |

(196)

Nasprotno je drugi primer nekrivdne odgovornosti bližje mehanizmu poroštva. Sodišče Conseil d’Etat je odločilo, da „če je glede na položaj skupnosti, zlasti glede na nezadostnost sredstev, [...] prefekt lahko zakonito zavrnil sprejetje nekaterih ukrepov, s katerimi bi zagotovil izvršitev sodne odločbe v celoti, se lahko za škodo, ki za upnika izhaja iz ozemeljske skupnosti, uveljavlja odgovornost javne oblasti, če je ta škoda neobičajna in posebna“. Opažamo, da je odločilno dejstvo za vzpostavitev odgovornosti sam finančni položaj skupnosti dolžnice. Izbira sistema nekrivdne odgovornosti upnika razbremeni bremena dokazovanja, ker mora ta dokazati samo odločilno dejstvo, vzročno zvezo in škodo.

| (197) | Izvedenka Komisije tudi meni, da sta si ta sistem odgovornosti in sistem poroštva podobna v dveh točkah. Prvič, odločilnega dejstva ni mogoče objektivno pripisati državi, ker gre za položaj organa dolžnika: ta sistem odgovornosti temelji na enakem dejstvu kot mehanizem poroštva, to je plačilni nesposobnosti dolžnika. Drugič, zdi se, da je škoda, na katero se sodišče Conseil d’Etat sklicuje, če drugi podatki ne obstajajo, neporavnava dolga, to je dejstvo, ki sproži tudi poroštvo. |
| --- | --- |

(197)

Izvedenka Komisije tudi meni, da sta si ta sistem odgovornosti in sistem poroštva podobna v dveh točkah. Prvič, odločilnega dejstva ni mogoče objektivno pripisati državi, ker gre za položaj organa dolžnika: ta sistem odgovornosti temelji na enakem dejstvu kot mehanizem poroštva, to je plačilni nesposobnosti dolžnika. Drugič, zdi se, da je škoda, na katero se sodišče Conseil d’Etat sklicuje, če drugi podatki ne obstajajo, neporavnava dolga, to je dejstvo, ki sproži tudi poroštvo.

| (198) | Res je, da sodišče Conseil d’Etat uveljavljanje odgovornosti države omejuje na neobičajno in posebno škodo. Po mnenju izvedenke Komisije se lahko v zvezi z neobičajnostjo škode sklepa z izločanjem. Bodisi je dolg majhen in je mogoče utemeljeno domnevati, da ne bo povzročil plačilne nesposobnosti nacionalne osebe javnega prava (zlasti podjetja La Poste). Bodisi je dolg velik, posledica česar bo neobičajna narava škode. Kar zadeva posebnost škode, je mogoče domnevati, da upnikov oseb javnega prava z velikim dolgom ni veliko. Zato omejitev, ki je bila vzpostavljena s sodbo sodišča Conseil d’Etat, dejansko ni omejitev, ker je mogoče domnevati, da se bo resnično upoštevalo samo stanje velikih terjatev, to je položaj, v katerem bo vedno neobičajno velika škoda. |
| --- | --- |

(198)

Res je, da sodišče Conseil d’Etat uveljavljanje odgovornosti države omejuje na neobičajno in posebno škodo. Po mnenju izvedenke Komisije se lahko v zvezi z neobičajnostjo škode sklepa z izločanjem. Bodisi je dolg majhen in je mogoče utemeljeno domnevati, da ne bo povzročil plačilne nesposobnosti nacionalne osebe javnega prava (zlasti podjetja La Poste). Bodisi je dolg velik, posledica česar bo neobičajna narava škode. Kar zadeva posebnost škode, je mogoče domnevati, da upnikov oseb javnega prava z velikim dolgom ni veliko. Zato omejitev, ki je bila vzpostavljena s sodbo sodišča Conseil d’Etat, dejansko ni omejitev, ker je mogoče domnevati, da se bo resnično upoštevalo samo stanje velikih terjatev, to je položaj, v katerem bo vedno neobičajno velika škoda.

| (199) | To je poleg tega tudi razlaga, ki so jo sprejeli najpreudarnejši pravni teoretiki. Tako (zgoraj navedeni) P. Bon navaja: „V tem primeru, ki se verjetno ujema z obravnavanim primerom glede na očitno nesorazmerje med zneskom kazni, ki ga je občini naložilo sodišče, in neznatnostjo sredstev te občine, je prefekt na neki način v slepi ulici, ker je vprašljivo, ali lahko zagotovi zadostna sredstva, ki bi občini omogočila, da v celoti poplača svoj dolg. Res je, da pravičnost zahteva, da se tožečima družbama po toliko letih povrne škoda.“„Državo spremeni v zavezanega zavarovalca škodljivih posledic navedene nesposobnosti [občine].“ Po mnenju izvedenke Komisije ustrezen izraz ni „zavarovalec“, ampak „zavezani porok“. |
| --- | --- |

(199)

To je poleg tega tudi razlaga, ki so jo sprejeli najpreudarnejši pravni teoretiki. Tako (zgoraj navedeni) P. Bon navaja: „V tem primeru, ki se verjetno ujema z obravnavanim primerom glede na očitno nesorazmerje med zneskom kazni, ki ga je občini naložilo sodišče, in neznatnostjo sredstev te občine, je prefekt na neki način v slepi ulici, ker je vprašljivo, ali lahko zagotovi zadostna sredstva, ki bi občini omogočila, da v celoti poplača svoj dolg. Res je, da pravičnost zahteva, da se tožečima družbama po toliko letih povrne škoda.“„Državo spremeni v zavezanega zavarovalca škodljivih posledic navedene nesposobnosti [občine].“ Po mnenju izvedenke Komisije ustrezen izraz ni „zavarovalec“, ampak „zavezani porok“.

| (200) | C. Landais in F. Lenica, vodji dokumentacijske službe sodišča Conseil d’Etat v času razprave o sodbi, v poročilu o sodbi Société fermière de Campoloro
   (95) poudarjata posebnost tega drugega primera in zavračata njegovo razlago, v skladu s katero se na državo prenese breme dolgov ozemeljskih skupnosti. Toda izvedenka Komisije poudarja, da če se razlagi oporeka, jo je treba upoštevati ob branju sodbe. Poleg tega mnogo pove konec komentarja: komentatorja govorita o posojilu ali izredni subvenciji. Opažamo torej, da se tisti, ki zavračajo izenačitev uporabljenega sistema odgovornosti z mehanizmom poroštva, nazadnje sklicujejo na druge elemente mehanizma poroštva (subvencijo). |
| --- | --- |

(200)

C. Landais in F. Lenica, vodji dokumentacijske službe sodišča Conseil d’Etat v času razprave o sodbi, v poročilu o sodbi Société fermière de Campoloro
   (95) poudarjata posebnost tega drugega primera in zavračata njegovo razlago, v skladu s katero se na državo prenese breme dolgov ozemeljskih skupnosti. Toda izvedenka Komisije poudarja, da če se razlagi oporeka, jo je treba upoštevati ob branju sodbe. Poleg tega mnogo pove konec komentarja: komentatorja govorita o posojilu ali izredni subvenciji. Opažamo torej, da se tisti, ki zavračajo izenačitev uporabljenega sistema odgovornosti z mehanizmom poroštva, nazadnje sklicujejo na druge elemente mehanizma poroštva (subvencijo).

| (201) | Izvedenka Komisije zavrača tudi presojo D. Labetoulla v njegovem članku o nekrivdni odgovornosti v upravnem pravu (96), ki ga francoska vlada navaja v pripombah. Ta avtor navaja odločitev sodišča Conseil d’Etat v zadevi Campoloro, da se „odgovornost države lahko uveljavlja“ samo na podlagi zakonite odločitve prefekta. Iz tega sklepa, da ne obstaja nikakršna samodejnost. Po mnenju izvedenke Komisije se s to razlago ni mogoče strinjati. Sodišče Conseil d’Etat je namreč razsodilo, da se odgovornost države lahko uveljavlja na podlagi odločitve prefekta, „če je [škoda] neobičajna in posebna“. Negotovost ne obstaja pri načelu obstoja odgovornosti in njenega uveljavljanja, če so izpolnjeni njeni sestavni elementi, ampak obstaja pri obstoju škode, ki mora imeti določene lastnosti. Vendar kot smo videli, če je škoda posebna in neobičajna, nič ne nasprotuje uveljavljanju odgovornosti. Zato dejansko obstaja samodejnost na ravni samega načela uveljavljanja odgovornosti, ki ima vse značilnosti poroštva. |
| --- | --- |

(201)

Izvedenka Komisije zavrača tudi presojo D. Labetoulla v njegovem članku o nekrivdni odgovornosti v upravnem pravu (96), ki ga francoska vlada navaja v pripombah. Ta avtor navaja odločitev sodišča Conseil d’Etat v zadevi Campoloro, da se „odgovornost države lahko uveljavlja“ samo na podlagi zakonite odločitve prefekta. Iz tega sklepa, da ne obstaja nikakršna samodejnost. Po mnenju izvedenke Komisije se s to razlago ni mogoče strinjati. Sodišče Conseil d’Etat je namreč razsodilo, da se odgovornost države lahko uveljavlja na podlagi odločitve prefekta, „če je [škoda] neobičajna in posebna“. Negotovost ne obstaja pri načelu obstoja odgovornosti in njenega uveljavljanja, če so izpolnjeni njeni sestavni elementi, ampak obstaja pri obstoju škode, ki mora imeti določene lastnosti. Vendar kot smo videli, če je škoda posebna in neobičajna, nič ne nasprotuje uveljavljanju odgovornosti. Zato dejansko obstaja samodejnost na ravni samega načela uveljavljanja odgovornosti, ki ima vse značilnosti poroštva.

| (202) | Nazadnje izvedenka Komisije poudarja, da noben pojasnjevalec sodne prakse v zadevi Campoloro ni pomislil, da bi terjatev lahko ostala neplačana. |
| --- | --- |

(202)

Nazadnje izvedenka Komisije poudarja, da noben pojasnjevalec sodne prakse v zadevi Campoloro ni pomislil, da bi terjatev lahko ostala neplačana.

| (203) | Izvedenka Komisije ugotavlja, da je bil z zgoraj navedeno sodbo sodišča Conseil d’Etat v zadevi Campoloro uveden sistem odgovornosti, ki ima vse značilnosti mehanizma poroštva. |
| --- | --- |

(203)

Izvedenka Komisije ugotavlja, da je bil z zgoraj navedeno sodbo sodišča Conseil d’Etat v zadevi Campoloro uveden sistem odgovornosti, ki ima vse značilnosti mehanizma poroštva.

(iii)   Odločitev Evropskega sodišča za človekove pravice o zadevi Campoloro

| (204) | Evropsko sodišče za človekove pravice je v sodbi z dne 6. decembra 2006 v zadevi Société de gestion du port de Campoloro in Société fermière de Campoloro proti Franciji
   (97) odločilo o zadevi Campoloro, tako da je državi v breme naložilo vse dolgove, ki jih je tožečima družbama dolgovala Commune de Santa-Maria-Poggio. Iz te zadeve je razvidno, da v tem primeru uveljavljanje odgovornosti francoske države deluje kot implicitno poroštvo za dolgove javnih organov in ni povezano z nobenim pogojem škode. |
| --- | --- |

(204)

Evropsko sodišče za človekove pravice je v sodbi z dne 6. decembra 2006 v zadevi Société de gestion du port de Campoloro in Société fermière de Campoloro proti Franciji
   (97) odločilo o zadevi Campoloro, tako da je državi v breme naložilo vse dolgove, ki jih je tožečima družbama dolgovala Commune de Santa-Maria-Poggio. Iz te zadeve je razvidno, da v tem primeru uveljavljanje odgovornosti francoske države deluje kot implicitno poroštvo za dolgove javnih organov in ni povezano z nobenim pogojem škode.

| (205) | Francoski organi so se pred Sodiščem poskušali opreti, po eni strani, na neobstoj odločilnega dejstva, ki bi ga bilo mogoče pripisati državi, in, po drugi strani, na neobstoj poroštva države za javne organe, ki so pravne osebe. Beremo lahko, da „[francoska vlada] meni, da so popolno izvršitev sodb zadržali samo objektivni razlogi, povezani izključno z materialno nezmožnostjo občine, da zagotovi zadostna sredstva“; „vlada zato trdi, da neizvršitev izdanih sodb ne izhaja iz prostovoljne opustitve dejanja nacionalnih organov, države ali občine. Neobstoj sredstev ni pretveza, ampak je resničnost zaradi plačilne nesposobnosti pravne osebe dolžnice“; „neplačilo dolga izhaja izključno iz finančnih težav občine, in te okoliščine se ne zdijo take, da bi se lahko skupnost izognila svojim obveznostim niti da bi breme svojega dolga prenesla na državo (Conseil d’Etat, Commune de Batz sur Mer, 25. september 1970). V notranjem pravu ni nobene zakonske podlage za to, da država nadomesti občino pri poravnavi odškodnin. Ta nadomestitev tudi ne more temeljiti na členu 6(1) Konvencije, ker bi bila taka rešitev v nasprotju s samim pojmom pravne osebe, za katero se predpostavljata neodvisnost in ločeno premoženje.“ Čeprav se je francoska vlada poskušala sklicevati prav na zgoraj predstavljene razlike med sistemom odgovornosti in mehanizmom poroštva, Sodišče nazadnje teh trditev ni sprejelo. |
| --- | --- |

(205)

Francoski organi so se pred Sodiščem poskušali opreti, po eni strani, na neobstoj odločilnega dejstva, ki bi ga bilo mogoče pripisati državi, in, po drugi strani, na neobstoj poroštva države za javne organe, ki so pravne osebe. Beremo lahko, da „[francoska vlada] meni, da so popolno izvršitev sodb zadržali samo objektivni razlogi, povezani izključno z materialno nezmožnostjo občine, da zagotovi zadostna sredstva“; „vlada zato trdi, da neizvršitev izdanih sodb ne izhaja iz prostovoljne opustitve dejanja nacionalnih organov, države ali občine. Neobstoj sredstev ni pretveza, ampak je resničnost zaradi plačilne nesposobnosti pravne osebe dolžnice“; „neplačilo dolga izhaja izključno iz finančnih težav občine, in te okoliščine se ne zdijo take, da bi se lahko skupnost izognila svojim obveznostim niti da bi breme svojega dolga prenesla na državo (Conseil d’Etat, Commune de Batz sur Mer, 25. september 1970). V notranjem pravu ni nobene zakonske podlage za to, da država nadomesti občino pri poravnavi odškodnin. Ta nadomestitev tudi ne more temeljiti na členu 6(1) Konvencije, ker bi bila taka rešitev v nasprotju s samim pojmom pravne osebe, za katero se predpostavljata neodvisnost in ločeno premoženje.“ Čeprav se je francoska vlada poskušala sklicevati prav na zgoraj predstavljene razlike med sistemom odgovornosti in mehanizmom poroštva, Sodišče nazadnje teh trditev ni sprejelo.

| (206) | Za dopolnitev dokaza je treba navesti tudi trditve tožečih strank, ki pa jih je Sodišče sprejelo:
  „Tako ni v notranjem pravu določeno nobeno zasilno sredstvo za spoprijem s položajem ustavitve plačil občine“; „država se ne more rešiti svoje obveznosti izvršitve sodnih odločb s sklicevanjem na neobstoj sredstev ali samostojnost lokalnih skupnosti, ki je do tega dne ni mogla zagotoviti, saj občina ni sposobna plačati svojih dolgov. Tožeči stranki zato kritizirata nezmožnost države, da sprejme pozitivne ukrepe, na podlagi katerih bi občina lahko izvršila prispevno obveznost.“„Tožeči stranki ugotavljata, da je sodišče Conseil d’Etat v sodbi z dne 18. novembra 2005 razsodilo, da je zakonodajalec nameraval predstavnika države pooblastiti, naj nadomesti organe ozemeljske skupnosti, če ta ne bi zagotovila izvršitve sodne odločbe, da bi zagotovil ali ustvaril sredstva, ki bi omogočala izvršitev te sodne odločbe v celoti. Tožeči stranki na podlagi teh neizpolnitev obveznosti francoske države predlagata, naj se ugotovi kršitev člena 6(1), in posledično nadomestilo, ker to ne vključuje nobenega protislovja s samim pojmom pravne osebe in tudi ne s pojmoma neodvisnosti in ločenega premoženja.“ |
| --- | --- |

(206)

Za dopolnitev dokaza je treba navesti tudi trditve tožečih strank, ki pa jih je Sodišče sprejelo:

„Tako ni v notranjem pravu določeno nobeno zasilno sredstvo za spoprijem s položajem ustavitve plačil občine“; „država se ne more rešiti svoje obveznosti izvršitve sodnih odločb s sklicevanjem na neobstoj sredstev ali samostojnost lokalnih skupnosti, ki je do tega dne ni mogla zagotoviti, saj občina ni sposobna plačati svojih dolgov. Tožeči stranki zato kritizirata nezmožnost države, da sprejme pozitivne ukrepe, na podlagi katerih bi občina lahko izvršila prispevno obveznost.“„Tožeči stranki ugotavljata, da je sodišče Conseil d’Etat v sodbi z dne 18. novembra 2005 razsodilo, da je zakonodajalec nameraval predstavnika države pooblastiti, naj nadomesti organe ozemeljske skupnosti, če ta ne bi zagotovila izvršitve sodne odločbe, da bi zagotovil ali ustvaril sredstva, ki bi omogočala izvršitev te sodne odločbe v celoti. Tožeči stranki na podlagi teh neizpolnitev obveznosti francoske države predlagata, naj se ugotovi kršitev člena 6(1), in posledično nadomestilo, ker to ne vključuje nobenega protislovja s samim pojmom pravne osebe in tudi ne s pojmoma neodvisnosti in ločenega premoženja.“

| (207) | Sodišče je nazadnje ugotovilo kršitev člena 6(1) Evropske konvencije o človekovih pravicah, zlasti ker: „Te sodbe je torej treba izvršiti, pri čemer Sodišče opozarja, da se državni organ ne more izgovarjati na pomanjkanje sredstev, da ne bi poplačal dolga, ki temelji na sodni odločbi (zgoraj navedena sodba Bourdov, točka 30).“ |
| --- | --- |

(207)

Sodišče je nazadnje ugotovilo kršitev člena 6(1) Evropske konvencije o človekovih pravicah, zlasti ker: „Te sodbe je torej treba izvršiti, pri čemer Sodišče opozarja, da se državni organ ne more izgovarjati na pomanjkanje sredstev, da ne bi poplačal dolga, ki temelji na sodni odločbi (zgoraj navedena sodba Bourdov, točka 30).“

| (208) | Sodišče je ugotovilo tudi kršitev člena 1 Protokola št. 1 k Evropski konvenciji o človekovih pravicah: „Nezmožnost zadevnih strank, da bi dosegli izvršitev teh sodb, pomeni poseg v njuno lastninsko pravico, ki spada pod prvi stavek prvega odstavka člena 1 Protokola št. 1. Vlada ni predložila nobene utemeljitve za ta poseg, zato Sodišče meni, da pomanjkanje sredstev ne more biti veljaven razlog za tako opustitev (ibid).“„Sodišče na splošno meni, da sta tožeči stranki utrpeli ter še vedno nosita posebno in pretirano breme zaradi neizplačila zneskov, ki bi jih morali prejeti na podlagi izvršitve zgoraj navedenih sodb z dne 10. julija 1992. S tem je bil kršen člen 1 Protokola št. 1.“ Nazadnje je Sodišče državi v breme naložilo celotni dolg občin dolžnic: „Glede na zgoraj navedeno Sodišče meni, da mora tožena država tožečima strankama, ali kjer je to ustrezno, njunim upravičencem zagotoviti plačilo terjatev, do katerih sta upravičeni od sodb upravnega sodišča v Bastii z dne 10. julija 1992 (ibidem), vključno z obrestmi do dneva izreka te sodbe“. |
| --- | --- |

(208)

Sodišče je ugotovilo tudi kršitev člena 1 Protokola št. 1 k Evropski konvenciji o človekovih pravicah: „Nezmožnost zadevnih strank, da bi dosegli izvršitev teh sodb, pomeni poseg v njuno lastninsko pravico, ki spada pod prvi stavek prvega odstavka člena 1 Protokola št. 1. Vlada ni predložila nobene utemeljitve za ta poseg, zato Sodišče meni, da pomanjkanje sredstev ne more biti veljaven razlog za tako opustitev (ibid).“„Sodišče na splošno meni, da sta tožeči stranki utrpeli ter še vedno nosita posebno in pretirano breme zaradi neizplačila zneskov, ki bi jih morali prejeti na podlagi izvršitve zgoraj navedenih sodb z dne 10. julija 1992. S tem je bil kršen člen 1 Protokola št. 1.“ Nazadnje je Sodišče državi v breme naložilo celotni dolg občin dolžnic: „Glede na zgoraj navedeno Sodišče meni, da mora tožena država tožečima strankama, ali kjer je to ustrezno, njunim upravičencem zagotoviti plačilo terjatev, do katerih sta upravičeni od sodb upravnega sodišča v Bastii z dne 10. julija 1992 (ibidem), vključno z obrestmi do dneva izreka te sodbe“.

| (209) | Izvedenka Komisije iz te sodne prakse sklepa, da mora država kriti dolgove javnih organov. |
| --- | --- |

(209)

Izvedenka Komisije iz te sodne prakse sklepa, da mora država kriti dolgove javnih organov.

| (210) | Po mnenju Komisije iz tega izhajajo trije pomembni elementi:






  — | odgovornost deluje kot implicitno poroštvo. Po eni strani je francoska država prisiljena plačati celotni dolg, pri čemer ni bila opravljena nikakršna razdelitev med tem, kar bi lahko spadalo v položaj plačilne nesposobnosti javne skupnosti dolžnice, in morebitnimi neizpolnitvami obveznosti, za katere je odgovorna država. Treba je poudariti uporabljeno besedišče, kajti Sodišče ne navaja morebitne odgovornosti države, ampak meni, da mora država „zagotoviti“ plačilo. To besedišče izhaja bolj iz poroštva kot iz odgovornosti. Še pomembneje je, da si Sodišče nikjer ne prizadeva poiskati odločilnega dejstva, za katerega bi bila odgovorna država, ampak se nanaša samo na položaj plačilne nesposobnosti dolžnika. Nazadnje, Sodišče celotni dolg obsojenih občin prenese na državo. Ti različni elementi dokazujejo, da ta sistem odgovornosti v resnici deluje kot mehanizem poroštva. Vendar je treba opozoriti, da morajo tožeče stranke najprej dobiti sodno odločbo, s katero se njihova terjatev prizna. Poleg tega je to poroštvo implicitno, ker ni zapisano v nobenem besedilu. To dokazuje, da je mogoče pravni mehanizem notranjega prava razlagati kot implicitno poroštvo, |
| --- | --- | --- |

(210)

Po mnenju Komisije iz tega izhajajo trije pomembni elementi:

—

odgovornost deluje kot implicitno poroštvo. Po eni strani je francoska država prisiljena plačati celotni dolg, pri čemer ni bila opravljena nikakršna razdelitev med tem, kar bi lahko spadalo v položaj plačilne nesposobnosti javne skupnosti dolžnice, in morebitnimi neizpolnitvami obveznosti, za katere je odgovorna država. Treba je poudariti uporabljeno besedišče, kajti Sodišče ne navaja morebitne odgovornosti države, ampak meni, da mora država „zagotoviti“ plačilo. To besedišče izhaja bolj iz poroštva kot iz odgovornosti. Še pomembneje je, da si Sodišče nikjer ne prizadeva poiskati odločilnega dejstva, za katerega bi bila odgovorna država, ampak se nanaša samo na položaj plačilne nesposobnosti dolžnika. Nazadnje, Sodišče celotni dolg obsojenih občin prenese na državo. Ti različni elementi dokazujejo, da ta sistem odgovornosti v resnici deluje kot mehanizem poroštva. Vendar je treba opozoriti, da morajo tožeče stranke najprej dobiti sodno odločbo, s katero se njihova terjatev prizna. Poleg tega je to poroštvo implicitno, ker ni zapisano v nobenem besedilu. To dokazuje, da je mogoče pravni mehanizem notranjega prava razlagati kot implicitno poroštvo,

| — | ta odgovornost obsega dolgove javnih organov, ki so kljub temu pravne osebe. Obstoj pravne osebe in lastnega premoženja je izrecno navedla francoska vlada, ko je nasprotovala uveljavljanju odgovornosti francoske države. Sodišče je to trditev zavrnilo, |
| --- | --- |

—

ta odgovornost obsega dolgove javnih organov, ki so kljub temu pravne osebe. Obstoj pravne osebe in lastnega premoženja je izrecno navedla francoska vlada, ko je nasprotovala uveljavljanju odgovornosti francoske države. Sodišče je to trditev zavrnilo,

| — | področje uporabe državnega poroštva zajema javne organe države. Poroštvo je torej tesno povezano z javnopravnim statusom dolžnika. |
| --- | --- |

—

področje uporabe državnega poroštva zajema javne organe države. Poroštvo je torej tesno povezano z javnopravnim statusom dolžnika.

| (211) | Opozoriti je treba, da rešitev, ki jo je Evropsko sodišče za človekove pravice uporabilo v zadevi Campoloro, ni osamljena, ampak izhaja iz zelo uveljavljene usmeritve sodne prakse. Tako je Evropsko sodišče za človekove pravice v sodbi z dne 13. maja 1980 v zadevi Artico proti Italiji
   (98) odločilo, da kadar je za neizpolnitev obveznosti odgovorna druga oseba, in ne država, mora ta država, ki je zavezana zagotoviti jamstvo iz člena 6(1), ravnati tako, da tožeči stranki zagotovi dejansko uživanje pravice, ki ji je priznana s tem členom. Sodišče je v sodbi z dne 19. marca 1997 v zadevi Bourdov proti Rusiji št. 59498/00 tudi razsodilo, da „se državni organ ne more izgovarjati na neobstoj sredstev, da ne bi poplačal svojega dolga“. |
| --- | --- |

(211)

Opozoriti je treba, da rešitev, ki jo je Evropsko sodišče za človekove pravice uporabilo v zadevi Campoloro, ni osamljena, ampak izhaja iz zelo uveljavljene usmeritve sodne prakse. Tako je Evropsko sodišče za človekove pravice v sodbi z dne 13. maja 1980 v zadevi Artico proti Italiji
   (98) odločilo, da kadar je za neizpolnitev obveznosti odgovorna druga oseba, in ne država, mora ta država, ki je zavezana zagotoviti jamstvo iz člena 6(1), ravnati tako, da tožeči stranki zagotovi dejansko uživanje pravice, ki ji je priznana s tem členom. Sodišče je v sodbi z dne 19. marca 1997 v zadevi Bourdov proti Rusiji št. 59498/00 tudi razsodilo, da „se državni organ ne more izgovarjati na neobstoj sredstev, da ne bi poplačal svojega dolga“.

(iv)   Preučitev pripomb francoskih organov

(α)   Pripomba v zvezi z razliko med ozemeljskimi skupnostmi in osebami javnega prava

| (212) | Po mnenju francoskih organov (99) dokaz izvedenke Komisije nikakor ne vodi do dokončne ugotovitve, ampak je omejen samo na navajanje različnih razlag sodbe Campoloro, pri čemer ni nobeni razlagi dana prednost; predvsem ne razlikuje med osebami javnega prava in lokalnimi skupnostmi, čeprav je ta razlika osrednjega pomena pri vprašanju, ali lahko terjatev ostane neplačana. Francoski organi tu povzemajo mnenje svojega izvedenca. Ta izpodbija trditev, ki podpira sklepanje Komisije na podlagi sodne prakse v zadevi Campoloro: sklepanje Komisije temelji na dejstvu, da se ozemeljske skupnosti in osebe javnega prava štejejo za enakovredne, skupno pa jim je to, da so pravne osebe javnega prava, ločene od države. Ti vrsti subjektov pa nimata enakega ustavnega statusa. Tako je obstoj lokalnih skupnosti ustavna zahteva, obveznost države pa je, da zagotovi njihovo preživetje. EPIC nimajo v ničemer enakega ustavnega statusa in lahko izginejo. Zato sodne prakse v zadevi Campoloro, ki se nanaša na primere neizpolnitve obveznosti lokalnih skupnosti, ni mogoče uporabiti za osebe javnega prava. |
| --- | --- |

(212)

Po mnenju francoskih organov (99) dokaz izvedenke Komisije nikakor ne vodi do dokončne ugotovitve, ampak je omejen samo na navajanje različnih razlag sodbe Campoloro, pri čemer ni nobeni razlagi dana prednost; predvsem ne razlikuje med osebami javnega prava in lokalnimi skupnostmi, čeprav je ta razlika osrednjega pomena pri vprašanju, ali lahko terjatev ostane neplačana. Francoski organi tu povzemajo mnenje svojega izvedenca. Ta izpodbija trditev, ki podpira sklepanje Komisije na podlagi sodne prakse v zadevi Campoloro: sklepanje Komisije temelji na dejstvu, da se ozemeljske skupnosti in osebe javnega prava štejejo za enakovredne, skupno pa jim je to, da so pravne osebe javnega prava, ločene od države. Ti vrsti subjektov pa nimata enakega ustavnega statusa. Tako je obstoj lokalnih skupnosti ustavna zahteva, obveznost države pa je, da zagotovi njihovo preživetje. EPIC nimajo v ničemer enakega ustavnega statusa in lahko izginejo. Zato sodne prakse v zadevi Campoloro, ki se nanaša na primere neizpolnitve obveznosti lokalnih skupnosti, ni mogoče uporabiti za osebe javnega prava.

| (213) | Komisija bo zdaj preučila, ali lahko razlika v ustavnem statusu med ozemeljskimi skupnostmi in osebami javnega prava vzbuja pomisleke o ugotovitvah, ki jih je njena izvedenka izpeljala iz odločitev, ki sta jih v zadevi Campoloro sprejeli Evropsko sodišče za človekove pravice in sodišče Conseil d’Etat. |
| --- | --- |

(213)

Komisija bo zdaj preučila, ali lahko razlika v ustavnem statusu med ozemeljskimi skupnostmi in osebami javnega prava vzbuja pomisleke o ugotovitvah, ki jih je njena izvedenka izpeljala iz odločitev, ki sta jih v zadevi Campoloro sprejeli Evropsko sodišče za človekove pravice in sodišče Conseil d’Etat.

| (214) | Komisija ugotavlja, da odločitev Evropskega sodišča za človekove pravice ne temelji na potrebi, da se zagotovi nadaljnji obstoj zadevne ozemeljske skupnosti, ampak da se ohranita pravici upnika, to je njegova pravica do poštenega sojenja (člen 6(1) Evropske konvencije o človekovih pravicah) in varstvo njegove lastnine (člen 1 Protokola št. 1): pri čemer so, ne glede na to ali je dolžnik oseba javnega prava ali ozemeljska skupnost, pravice upnika enako kršene. |
| --- | --- |

(214)

Komisija ugotavlja, da odločitev Evropskega sodišča za človekove pravice ne temelji na potrebi, da se zagotovi nadaljnji obstoj zadevne ozemeljske skupnosti, ampak da se ohranita pravici upnika, to je njegova pravica do poštenega sojenja (člen 6(1) Evropske konvencije o človekovih pravicah) in varstvo njegove lastnine (člen 1 Protokola št. 1): pri čemer so, ne glede na to ali je dolžnik oseba javnega prava ali ozemeljska skupnost, pravice upnika enako kršene.

| (215) | Kar zadeva odločitev sodišča Conseil d’Etat, je treba razlikovati med različnima sistemoma odgovornosti:






  — | sistem odgovornosti zaradi resne napake temelji na tem, da država ni uporabila posebnih pravic, vzpostavljenih z zakonom z dne 16. julija 1980: je torej neodvisen od narave dolžnika: ozemeljska skupnost ali oseba javnega prava, |
| --- | --- | --- |

(215)

Kar zadeva odločitev sodišča Conseil d’Etat, je treba razlikovati med različnima sistemoma odgovornosti:

—

sistem odgovornosti zaradi resne napake temelji na tem, da država ni uporabila posebnih pravic, vzpostavljenih z zakonom z dne 16. julija 1980: je torej neodvisen od narave dolžnika: ozemeljska skupnost ali oseba javnega prava,

| — | sistem nekrivdne odgovornosti pa temelji na dveh predpostavkah:






  (a) | V prvi predpostavki prefekt ne sprejme nekaterih ukrepov zaradi nujnih razlogov v splošnem interesu: to je lahko potreba po ohranitvi obstoja ozemeljske skupnosti, pa tudi po ohranitvi naloge javne službe. Izvedenec francoskih organov poudarja, da zahteva po kontinuiteti velja samo za službo, ne pa tudi za osebo javnega prava, ki jo upravlja. Vseeno ostaja dejstvo, da lahko kratkoročno v pričakovanju morebitnega prenosa naloge javne službe na osebo javnega prava, ki jo je sposobna prevzeti, ohranitev kontinuitete javne službe za prefekta pomeni, da mora sprejeti nekatere ukrepe, na primer ohranitev sredstev, potrebnih za nalogo javne službe, ali povečanje sredstev za plačilo terjatve. Poleg tega francoski organi priznavajo, da mora predstavnik države pri izvajanju postopka, uvedenega z zakonom z dne 16. julija 1980, zagotavljati kontinuiteto javne službe. |
| --- | --- | --- |

—

sistem nekrivdne odgovornosti pa temelji na dveh predpostavkah:

(a)

V prvi predpostavki prefekt ne sprejme nekaterih ukrepov zaradi nujnih razlogov v splošnem interesu: to je lahko potreba po ohranitvi obstoja ozemeljske skupnosti, pa tudi po ohranitvi naloge javne službe. Izvedenec francoskih organov poudarja, da zahteva po kontinuiteti velja samo za službo, ne pa tudi za osebo javnega prava, ki jo upravlja. Vseeno ostaja dejstvo, da lahko kratkoročno v pričakovanju morebitnega prenosa naloge javne službe na osebo javnega prava, ki jo je sposobna prevzeti, ohranitev kontinuitete javne službe za prefekta pomeni, da mora sprejeti nekatere ukrepe, na primer ohranitev sredstev, potrebnih za nalogo javne službe, ali povečanje sredstev za plačilo terjatve. Poleg tega francoski organi priznavajo, da mora predstavnik države pri izvajanju postopka, uvedenega z zakonom z dne 16. julija 1980, zagotavljati kontinuiteto javne službe.

| (b) | V drugi predpostavki se lahko nekrivdna odgovornost uveljavlja, „če je glede na položaj skupnosti, zlasti glede na nezadostnost sredstev, [...] prefekt lahko zakonito zavrnil sprejetje nekaterih ukrepov, s katerimi bi zagotovil izvršitev sodne odločbe v celoti, se lahko za škodo, ki za upnika izhaja iz ozemeljske skupnosti, uveljavlja odgovornost javnega organa, če je ta škoda neobičajna in posebna“. Kot je bilo navedeno zgoraj, je odločilno dejstvo za vzpostavitev odgovornosti finančni položaj skupnosti dolžnice, ki je lahko oseba javnega prava in tudi ozemeljska skupnost. |
| --- | --- |

(b)

V drugi predpostavki se lahko nekrivdna odgovornost uveljavlja, „če je glede na položaj skupnosti, zlasti glede na nezadostnost sredstev, [...] prefekt lahko zakonito zavrnil sprejetje nekaterih ukrepov, s katerimi bi zagotovil izvršitev sodne odločbe v celoti, se lahko za škodo, ki za upnika izhaja iz ozemeljske skupnosti, uveljavlja odgovornost javnega organa, če je ta škoda neobičajna in posebna“. Kot je bilo navedeno zgoraj, je odločilno dejstvo za vzpostavitev odgovornosti finančni položaj skupnosti dolžnice, ki je lahko oseba javnega prava in tudi ozemeljska skupnost.

| (216) | Skratka, Komisija meni, da se z razliko v ustavnem statusu med ozemeljskimi skupnostmi in osebami javnega prava ne morejo ovreči ugotovitve, ki jih je iz sodne prakse Campoloro izpeljala izvedenka Komisije. Poleg tega Komisija opozarja, da je namen trditev francoskih organov izpodbijati upoštevnost zadeve Campoloro v obravnavanem primeru, ki se ne nanaša na ozemeljsko skupnost, čeprav so se francoski organi najprej sami sklicevali na zadevo Campoloro, da bi podprli svoje stališče. |
| --- | --- |

(216)

Skratka, Komisija meni, da se z razliko v ustavnem statusu med ozemeljskimi skupnostmi in osebami javnega prava ne morejo ovreči ugotovitve, ki jih je iz sodne prakse Campoloro izpeljala izvedenka Komisije. Poleg tega Komisija opozarja, da je namen trditev francoskih organov izpodbijati upoštevnost zadeve Campoloro v obravnavanem primeru, ki se ne nanaša na ozemeljsko skupnost, čeprav so se francoski organi najprej sami sklicevali na zadevo Campoloro, da bi podprli svoje stališče.

(β)   Pripomba v zvezi z neobstojem podlage za uveljavljanje odgovornosti države

| (217) | Poleg tega francoski organi ne razumejo, na kakšni podlagi bi se lahko uveljavljala nekrivdna odgovornost države v primeru napake osebe javnega prava, saj se lahko odgovornost države v tem okviru uveljavlja samo, če je bilo pripisano ji dejanje (vključno z opustitvijo dejanja) neposredni vzrok za škodo, kar pa naj v tem primeru ne bi držalo. |
| --- | --- |

(217)

Poleg tega francoski organi ne razumejo, na kakšni podlagi bi se lahko uveljavljala nekrivdna odgovornost države v primeru napake osebe javnega prava, saj se lahko odgovornost države v tem okviru uveljavlja samo, če je bilo pripisano ji dejanje (vključno z opustitvijo dejanja) neposredni vzrok za škodo, kar pa naj v tem primeru ne bi držalo.

| (218) | Vendar pa Komisija ugotavlja, da je iz odločitve sodišča Conseil d’Etat in Evropskega sodišča za človekove pravice jasno razvidno, da se nekrivdna odgovornost države lahko uveljavlja. |
| --- | --- |

(218)

Vendar pa Komisija ugotavlja, da je iz odločitve sodišča Conseil d’Etat in Evropskega sodišča za človekove pravice jasno razvidno, da se nekrivdna odgovornost države lahko uveljavlja.

(γ)   Pripomba v zvezi z neobstojem neobičajne in posebne škode

| (219) | Nazadnje, francoski organi ne razumejo, zakaj bi sodišče škodo štelo za „posebno“, ker naj bi se nanašala na vse upnike osebe javnega prava, ali „neobičajno“, če so upniki privolili v posojilo subjektu v negotovem finančnem položaju. |
| --- | --- |

(219)

Nazadnje, francoski organi ne razumejo, zakaj bi sodišče škodo štelo za „posebno“, ker naj bi se nanašala na vse upnike osebe javnega prava, ali „neobičajno“, če so upniki privolili v posojilo subjektu v negotovem finančnem položaju.

| (220) | Komisija ugotavlja, da obstoj neobičajne in posebne škode glede na sodno prakso sodišča Conseil d’Etat dejansko pomeni omejitev za uveljavljanje odgovornosti države. Francoski organi imajo pomisleke, da bi obstajala neobičajna škoda, če so upniki privolili v posojilo subjektu v negotovem finančnem položaju. Komisija v zvezi s tem poudarja, da se s to trditvijo predpostavlja, da poroštvo ne obstaja (in da upniki mislijo, da ne obstaja), medtem ko zgornja analiza kaže nasprotno. Če so upniki prepričani o obstoju poroštva, bo namreč finančni položaj osebe javnega prava veliko manj odločilen za vsakega upnika, ko se bo odločal za odobritev posojila osebi javnega prava in tudi ko se bo pogajal o pogojih tega posojila. Poleg tega je treba upoštevati, da je dolg lahko nastal, medtem ko oseba javnega prava ni bila v nevarnosti ali upnik ni mogel razumno vedeti za finančne težave. Pojma neobičajne škode vsekakor ni treba obravnavati v okviru vprašanja, ali je imela oseba javnega prava finančne težave ali ne, ter vprašanja, ali so škodo utrpeli vsi upniki ali en sam. V skladu s sodno prakso v zvezi z nekrivdno upravno odgovornostjo (100) se neobičajna in posebna škoda presoja s sklicevanjem na splošni interes. Da bi bila škoda opredeljena kot neobičajna in posebna, mora biti za osebo, ki jo utrpi, tako velika, da je nesorazmerna z zastavljenim splošnim interesom. Komisija iz tega sklepa, da je neobičajna in posebna narava škode nedvomno filter, ki lahko prepreči povrnitev škode za določeno število terjatev, toda da je ta filter toliko manj upošteven, kolikor večji je dolg. Nazadnje, Komisija opozarja, da obstoj neobičajne in posebne škode ni pogoj, določen s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice. Zato lahko vsak upnik po koncu sodnega postopka načelno dobi odškodnino države, ki krije njen dolg. |
| --- | --- |

(220)

Komisija ugotavlja, da obstoj neobičajne in posebne škode glede na sodno prakso sodišča Conseil d’Etat dejansko pomeni omejitev za uveljavljanje odgovornosti države. Francoski organi imajo pomisleke, da bi obstajala neobičajna škoda, če so upniki privolili v posojilo subjektu v negotovem finančnem položaju. Komisija v zvezi s tem poudarja, da se s to trditvijo predpostavlja, da poroštvo ne obstaja (in da upniki mislijo, da ne obstaja), medtem ko zgornja analiza kaže nasprotno. Če so upniki prepričani o obstoju poroštva, bo namreč finančni položaj osebe javnega prava veliko manj odločilen za vsakega upnika, ko se bo odločal za odobritev posojila osebi javnega prava in tudi ko se bo pogajal o pogojih tega posojila. Poleg tega je treba upoštevati, da je dolg lahko nastal, medtem ko oseba javnega prava ni bila v nevarnosti ali upnik ni mogel razumno vedeti za finančne težave. Pojma neobičajne škode vsekakor ni treba obravnavati v okviru vprašanja, ali je imela oseba javnega prava finančne težave ali ne, ter vprašanja, ali so škodo utrpeli vsi upniki ali en sam. V skladu s sodno prakso v zvezi z nekrivdno upravno odgovornostjo (100) se neobičajna in posebna škoda presoja s sklicevanjem na splošni interes. Da bi bila škoda opredeljena kot neobičajna in posebna, mora biti za osebo, ki jo utrpi, tako velika, da je nesorazmerna z zastavljenim splošnim interesom. Komisija iz tega sklepa, da je neobičajna in posebna narava škode nedvomno filter, ki lahko prepreči povrnitev škode za določeno število terjatev, toda da je ta filter toliko manj upošteven, kolikor večji je dolg. Nazadnje, Komisija opozarja, da obstoj neobičajne in posebne škode ni pogoj, določen s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice. Zato lahko vsak upnik po koncu sodnega postopka načelno dobi odškodnino države, ki krije njen dolg.

(v)   Neobstoj omejitve odgovornosti in/ali poroštva države

| (221) | Komisija poudarja, da, kot smo videli zgoraj, zakonodajalcu nič ne preprečuje, da določi, kot je to storil za nekatere družbe, da država za dolgove EPIC odgovarja samo v višini svojega prvotnega vložka (ali dotacije). Zakonodajalcu zlasti nič ne preprečuje, da bi določil omejitev odgovornosti ali povsem preprosto pojasnil, da je lahko država delničarka za dolg EPIC odgovorna samo v primeru krivde ali dejanja, ločenega od preproste plačilne nesposobnosti EPIC, to je dejanja, za katero bi bila osebno odgovorna in bi bilo vzrok za posebno škodo. Zakonodajalec torej lahko omeji poroštvo države za EPIC in tudi uveljavljanje odgovornosti države, kar zadevo škodo, ki so jo utrpeli upniki. Vendar pa francoski organi tega niso pojasnili. |
| --- | --- |

(221)

Komisija poudarja, da, kot smo videli zgoraj, zakonodajalcu nič ne preprečuje, da določi, kot je to storil za nekatere družbe, da država za dolgove EPIC odgovarja samo v višini svojega prvotnega vložka (ali dotacije). Zakonodajalcu zlasti nič ne preprečuje, da bi določil omejitev odgovornosti ali povsem preprosto pojasnil, da je lahko država delničarka za dolg EPIC odgovorna samo v primeru krivde ali dejanja, ločenega od preproste plačilne nesposobnosti EPIC, to je dejanja, za katero bi bila osebno odgovorna in bi bilo vzrok za posebno škodo. Zakonodajalec torej lahko omeji poroštvo države za EPIC in tudi uveljavljanje odgovornosti države, kar zadevo škodo, ki so jo utrpeli upniki. Vendar pa francoski organi tega niso pojasnili.

(vi)   Sklepna ugotovitev Komisije

| (222) | Komisija na podlagi točk (i) do (v) ugotavlja, da lahko v sedanjem stanju francoskega prava upnik, ki ni dosegel poravnave svoje terjatve s postopki iz zakona z dne 16. julija 1980, prejme vse zneske, ki ustrezajo neplačani terjatvi, tako da se v skrajnem primeru sklicuje na odgovornost države, kar je v nasprotju s tem, kar se zgodi v likvidacijskem postopku na podlagi občega prava, v katerem je poplačilo upnika omejeno z vrednostjo razpoložljivih sredstev. Odgovornost države se obravnava kot poroštvo. Zanjo z besedilom francoskega prava ni določena nobena omejitev. Tesno je povezana z javnopravnim statusom organa dolžnika. |
| --- | --- |

(222)

Komisija na podlagi točk (i) do (v) ugotavlja, da lahko v sedanjem stanju francoskega prava upnik, ki ni dosegel poravnave svoje terjatve s postopki iz zakona z dne 16. julija 1980, prejme vse zneske, ki ustrezajo neplačani terjatvi, tako da se v skrajnem primeru sklicuje na odgovornost države, kar je v nasprotju s tem, kar se zgodi v likvidacijskem postopku na podlagi občega prava, v katerem je poplačilo upnika omejeno z vrednostjo razpoložljivih sredstev. Odgovornost države se obravnava kot poroštvo. Zanjo z besedilom francoskega prava ni določena nobena omejitev. Tesno je povezana z javnopravnim statusom organa dolžnika.

(vii)   Analiza francoskega predloga v zvezi z določbo v pogodbah

| (223) | Če bi Komisija sprejela odločitev o neobstoju pomoči, bi bili francoski organi pripravljeni razširiti svoj predlog o vključitvi neobstoja poroštva na vse pogodbe, ki vključujejo terjatev. Po mnenju francoskih organov bi bilo na podlagi te razširitve mogoče izključiti vsakršno tveganje uveljavljanja nekrivdne odgovornosti države na podlagi gole plačilne nesposobnosti podjetja La Poste. |
| --- | --- |

(223)

Če bi Komisija sprejela odločitev o neobstoju pomoči, bi bili francoski organi pripravljeni razširiti svoj predlog o vključitvi neobstoja poroštva na vse pogodbe, ki vključujejo terjatev. Po mnenju francoskih organov bi bilo na podlagi te razširitve mogoče izključiti vsakršno tveganje uveljavljanja nekrivdne odgovornosti države na podlagi gole plačilne nesposobnosti podjetja La Poste.

| (224) | Komisija želi najprej opozoriti, da se opomba iz uvodne izjave 181 očitno uporablja za ta oddelek tega sklepa. Kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka, poleg tega Komisija priznava, da gre za ukrep, ki lahko omeji možnosti upnika, podpisnika take pogodbe, da dobi poplačilo svoje terjatve s sprožitvijo sodnega postopka. Vseeno ima še vedno pomisleke o trajnosti take rešitve, saj je izjema sprejetega tveganja pravilo, določeno s sodno prakso, ki se lahko vedno spremeni (preobrat sodne prakse je še toliko verjetnejši, ker se sodna praksa razvija k razširitvi sistema nekrivdne odgovornosti države). Komisija v odgovor na pripombe francoskih organov poudarja, da s predhodnimi opombami ne zanika vsakega učinka predloga francoskih organov, ampak poudarja krhkost pravnega okvira, ki bi bil oblikovan. |
| --- | --- |

(224)

Komisija želi najprej opozoriti, da se opomba iz uvodne izjave 181 očitno uporablja za ta oddelek tega sklepa. Kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka, poleg tega Komisija priznava, da gre za ukrep, ki lahko omeji možnosti upnika, podpisnika take pogodbe, da dobi poplačilo svoje terjatve s sprožitvijo sodnega postopka. Vseeno ima še vedno pomisleke o trajnosti take rešitve, saj je izjema sprejetega tveganja pravilo, določeno s sodno prakso, ki se lahko vedno spremeni (preobrat sodne prakse je še toliko verjetnejši, ker se sodna praksa razvija k razširitvi sistema nekrivdne odgovornosti države). Komisija v odgovor na pripombe francoskih organov poudarja, da s predhodnimi opombami ne zanika vsakega učinka predloga francoskih organov, ampak poudarja krhkost pravnega okvira, ki bi bil oblikovan.

| (225) | Poleg tega Komisija predlog francoskih organov šteje za nezadosten, ker bi državno poroštvo lahko veljalo za vse vrste odgovornosti, vključno z nepogodbeno in kazensko odgovornostjo, ki imata s tega stališča enake značilnosti: za dolžnike je nemogoče s pogodbo vnaprej določiti, da država ni odgovorna za dolgove podjetja La Poste. Na splošno lahko to podjetje postane dolžnik do tretje osebe z različnimi pravnimi mehanizmi, kar bi vključevalo državno poroštvo v primeru neizpolnitve obveznosti. Na primer, če bi podjetje La Poste moralo sprejeti še eno strukturo (drugo osebo javnega prava), bi bile ob tej priložnosti nanjo prenesene pravice in obveznosti te strukture. Če bi nato moralo plačati dolgove te strukture do tretje osebe, ne bi nobena pogodba niti noben pravni dokument določal, da država ni odgovorna za vračilo dolgov podjetja La Poste do upnikov prevzete strukture, ker tega ni mogel nihče predvideti. Tako lahko podjetje La Poste z mehanizmom preoblikovanja (spojitev, združitev) nekaterih struktur v javnem sektorju postane dolžnik za nekatere dolgove do tretjih oseb, ne da bi bilo s pogodbo mogoče predvideti omejitev državnega poroštva. Vstavitev take določbe v „pogodbe“ z „upniki“ torej ne zadostuje, ker ne zajema vseh primerov. S takim oblikovanjem besedila se lahko izpustijo terjatve tretjih oseb, ki jih sprva ni mogoče opredeliti. Zadostno je samo splošno besedilo, s katerim se navede, da država ni porok podjetja La Poste, ter ki se uporablja v vseh položajih in za vse vrste tretjih oseb. |
| --- | --- |

(225)

Poleg tega Komisija predlog francoskih organov šteje za nezadosten, ker bi državno poroštvo lahko veljalo za vse vrste odgovornosti, vključno z nepogodbeno in kazensko odgovornostjo, ki imata s tega stališča enake značilnosti: za dolžnike je nemogoče s pogodbo vnaprej določiti, da država ni odgovorna za dolgove podjetja La Poste. Na splošno lahko to podjetje postane dolžnik do tretje osebe z različnimi pravnimi mehanizmi, kar bi vključevalo državno poroštvo v primeru neizpolnitve obveznosti. Na primer, če bi podjetje La Poste moralo sprejeti še eno strukturo (drugo osebo javnega prava), bi bile ob tej priložnosti nanjo prenesene pravice in obveznosti te strukture. Če bi nato moralo plačati dolgove te strukture do tretje osebe, ne bi nobena pogodba niti noben pravni dokument določal, da država ni odgovorna za vračilo dolgov podjetja La Poste do upnikov prevzete strukture, ker tega ni mogel nihče predvideti. Tako lahko podjetje La Poste z mehanizmom preoblikovanja (spojitev, združitev) nekaterih struktur v javnem sektorju postane dolžnik za nekatere dolgove do tretjih oseb, ne da bi bilo s pogodbo mogoče predvideti omejitev državnega poroštva. Vstavitev take določbe v „pogodbe“ z „upniki“ torej ne zadostuje, ker ne zajema vseh primerov. S takim oblikovanjem besedila se lahko izpustijo terjatve tretjih oseb, ki jih sprva ni mogoče opredeliti. Zadostno je samo splošno besedilo, s katerim se navede, da država ni porok podjetja La Poste, ter ki se uporablja v vseh položajih in za vse vrste tretjih oseb.

| (226) | Nazadnje, tudi ob predpostavki, da bi francoski predlogi za upnika podjetja La Poste popolnoma onemogočili uveljavljanje odgovornosti države, da bi dobil poplačilo svoje terjatve (predpostavka, ki po mnenju Komisije ni preverjena), na podlagi teh predlogov ni mogoče jasno dognati, kaj bi se zgodilo v primeru plačilne nesposobnosti podjetja La Poste. Upnik podjetja La Poste, ki mu ni uspelo dobiti poplačila svoje terjatve z zahtevo po izvršitvi individualne terjatve, bi namreč lahko še vedno upal, da bo terjatev dobil povrnjeno v okviru splošne sanacije podjetja La Poste, ki bi jo financirala država, kot bo prikazano v nadaljevanju tega sklepa. |
| --- | --- |

(226)

Nazadnje, tudi ob predpostavki, da bi francoski predlogi za upnika podjetja La Poste popolnoma onemogočili uveljavljanje odgovornosti države, da bi dobil poplačilo svoje terjatve (predpostavka, ki po mnenju Komisije ni preverjena), na podlagi teh predlogov ni mogoče jasno dognati, kaj bi se zgodilo v primeru plačilne nesposobnosti podjetja La Poste. Upnik podjetja La Poste, ki mu ni uspelo dobiti poplačila svoje terjatve z zahtevo po izvršitvi individualne terjatve, bi namreč lahko še vedno upal, da bo terjatev dobil povrnjeno v okviru splošne sanacije podjetja La Poste, ki bi jo financirala država, kot bo prikazano v nadaljevanju tega sklepa.

4.   Tudi če upnik ne bi dobil zadoščenja, lahko uveljavlja pravne učinke upravičene napake, ki jo je storil pri ustvarjanju terjatve glede tega, da naj bi bila vedno poplačana

| (227) | Dokaz je mogoče potrditi z uporabo teorije navideznosti (101). Namreč, tudi če bi sledili sklepanju francoskih organov, da neomejeno državno poroštvo za podjetje La Poste zaradi njegovega statusa ne obstaja, kar Komisija izpodbija, lahko upniki na podlagi zgoraj analiziranih elementov zakonito menijo, da tako poroštvo vseeno obstaja. Teorija navideznosti povečuje učinek, ki ga ustvarja ujemanje vrste znakov. |
| --- | --- |

(227)

Dokaz je mogoče potrditi z uporabo teorije navideznosti (101). Namreč, tudi če bi sledili sklepanju francoskih organov, da neomejeno državno poroštvo za podjetje La Poste zaradi njegovega statusa ne obstaja, kar Komisija izpodbija, lahko upniki na podlagi zgoraj analiziranih elementov zakonito menijo, da tako poroštvo vseeno obstaja. Teorija navideznosti povečuje učinek, ki ga ustvarja ujemanje vrste znakov.

| (228) | Glavni upoštevni znaki glede na teorijo navideznosti so navedeni v nadaljevanju:






  — | kar zadeva državno poroštvo v korist EPIC, lahko upniki na podlagi različnih besedil (zakona z dne 16. julija 1980 in njegovih izvedbenih ukrepov) ali uradnih dokumentov (proračunskih dokumentov) menijo, da bo država prevzela dolgove EPIC v primeru nezadostnosti sredstev ali da se bo uveljavljala njena odgovornost, |
| --- | --- | --- |

(228)

Glavni upoštevni znaki glede na teorijo navideznosti so navedeni v nadaljevanju:

—

kar zadeva državno poroštvo v korist EPIC, lahko upniki na podlagi različnih besedil (zakona z dne 16. julija 1980 in njegovih izvedbenih ukrepov) ali uradnih dokumentov (proračunskih dokumentov) menijo, da bo država prevzela dolgove EPIC v primeru nezadostnosti sredstev ali da se bo uveljavljala njena odgovornost,

| — | zaupanje upnikov v obstoj takega poroštva temelji tudi na nejasnem stanju prava po zadevi Campoloro in prvih postopkih, ki jih je Komisija sprožila glede statusa EPIC, |
| --- | --- |

—

zaupanje upnikov v obstoj takega poroštva temelji tudi na nejasnem stanju prava po zadevi Campoloro in prvih postopkih, ki jih je Komisija sprožila glede statusa EPIC,

| — | v prid tej teoriji je tudi neobstoj jasne navedbe o posledicah položaja ustavitve plačil EPIC, |
| --- | --- |

—

v prid tej teoriji je tudi neobstoj jasne navedbe o posledicah položaja ustavitve plačil EPIC,

| — | v ta okvir spada tudi odziv bonitetnih agencij, ker tretje osebe pri dodelitvi ocene, ki ima bistveno vlogo na področju financiranja, pomen napačno ali pravilno pripisujejo statusu dolžnika (to bo dokazano v oddelku 4.1.2(a) tega sklepa). |
| --- | --- |

—

v ta okvir spada tudi odziv bonitetnih agencij, ker tretje osebe pri dodelitvi ocene, ki ima bistveno vlogo na področju financiranja, pomen napačno ali pravilno pripisujejo statusu dolžnika (to bo dokazano v oddelku 4.1.2(a) tega sklepa).

| (229) | Komisija na podlagi ugotovitev svoje izvedenke ugotavlja, da tudi če bi, tako kot trdijo francoski organi, upnik napačno menil, da mora država jamčiti za dolgove oseb javnega prava, zlasti podjetja La Poste, bi bila njegova napaka glede na zgoraj navedene elemente upravičena in bi lahko imela pravne učinke. Če upniku izjemoma ne bi uspelo doseči poravnave njegove terjatve, bi mu bilo vseeno zagotovljeno, da njegova terjatev nikakor ne more izginiti. |
| --- | --- |

(229)

Komisija na podlagi ugotovitev svoje izvedenke ugotavlja, da tudi če bi, tako kot trdijo francoski organi, upnik napačno menil, da mora država jamčiti za dolgove oseb javnega prava, zlasti podjetja La Poste, bi bila njegova napaka glede na zgoraj navedene elemente upravičena in bi lahko imela pravne učinke. Če upniku izjemoma ne bi uspelo doseči poravnave njegove terjatve, bi mu bilo vseeno zagotovljeno, da njegova terjatev nikakor ne more izginiti.

B.   
  Poroštvo za ohranitev obstoja podjetja La Poste in/ali njegovih obveznosti

| (230) | Kot bo prikazano, tudi če upniku v razumnem roku in po uporabi postopkov, opisanih v predhodnem oddelku, ni uspelo doseči poravnave njegove terjatve, mu je zagotovljeno, da terjatev ne bo izginila. Kadar izgine družba zasebnega prava, lahko z njo izginejo njene pravice in obveznosti. Likvidacijski postopek družb ne daje nobenega zagotovila za poravnavo terjatev. Položaj oseb javnega prava je drugačen. Kot je bilo prikazano zgoraj, ne obstaja noben postopek prenehanja obstoja – likvidacije oseb javnega prava, katerih plačila so bila ustavljena, z odpisom njihovih dolgov. Čeprav to ni izrecno določeno v nobenem besedilu, je iz prakse in nekaterih temeljnih načel upravnega prava razvidno, da v primeru prenehanja obstoja s sklepom javnega organa pravice in obveznosti oseb javnega prava, ki kot take prenehajo obstajati, vedno prevzame neki drugi subjekt, če tega ni, pa država. Likvidacija – prenehanje obstoja osebe javnega prava zaradi volje javnega organa s prenehanjem pravic in obveznosti ne obstaja. Zato je vsak upnik prepričan, da bo lahko pravice, ki jih ima na podlagi terjatve, uveljavljal zoper drug organ in da njegova terjatev torej ne bo izginila. |
| --- | --- |

(230)

Kot bo prikazano, tudi če upniku v razumnem roku in po uporabi postopkov, opisanih v predhodnem oddelku, ni uspelo doseči poravnave njegove terjatve, mu je zagotovljeno, da terjatev ne bo izginila. Kadar izgine družba zasebnega prava, lahko z njo izginejo njene pravice in obveznosti. Likvidacijski postopek družb ne daje nobenega zagotovila za poravnavo terjatev. Položaj oseb javnega prava je drugačen. Kot je bilo prikazano zgoraj, ne obstaja noben postopek prenehanja obstoja – likvidacije oseb javnega prava, katerih plačila so bila ustavljena, z odpisom njihovih dolgov. Čeprav to ni izrecno določeno v nobenem besedilu, je iz prakse in nekaterih temeljnih načel upravnega prava razvidno, da v primeru prenehanja obstoja s sklepom javnega organa pravice in obveznosti oseb javnega prava, ki kot take prenehajo obstajati, vedno prevzame neki drugi subjekt, če tega ni, pa država. Likvidacija – prenehanje obstoja osebe javnega prava zaradi volje javnega organa s prenehanjem pravic in obveznosti ne obstaja. Zato je vsak upnik prepričan, da bo lahko pravice, ki jih ima na podlagi terjatve, uveljavljal zoper drug organ in da njegova terjatev torej ne bo izginila.

| (231) | Ta dokaz temelji na praktični študiji logičnega nadaljnjega razvoja, ki zadeva osebe javnega prava. Ta študija, ki jo je opravila izvedenka Komisije, kaže, da se dolgovi oseb javnega prava vedno prenesejo na drugo pravno osebo, ki jih ne more zavrniti. |
| --- | --- |

(231)

Ta dokaz temelji na praktični študiji logičnega nadaljnjega razvoja, ki zadeva osebe javnega prava. Ta študija, ki jo je opravila izvedenka Komisije, kaže, da se dolgovi oseb javnega prava vedno prenesejo na drugo pravno osebo, ki jih ne more zavrniti.

| (232) | Izvedenka Komisije je razlikovala med tremi vzroki za prenehanje obstoja oseb javnega prava (102): konec delovanja (1), prenehanje obstoja naloge (2) ter najbolj razširjeni primer, prenos naloge, ki nujno vključuje prenos pravic in obveznosti (3). |
| --- | --- |

(232)

Izvedenka Komisije je razlikovala med tremi vzroki za prenehanje obstoja oseb javnega prava (102): konec delovanja (1), prenehanje obstoja naloge (2) ter najbolj razširjeni primer, prenos naloge, ki nujno vključuje prenos pravic in obveznosti (3).

(a)   Osebe javnega prava, ki so prenehale delovati

| (233) | Primeri oseb javnega prava, ki so prenehale delovati, so redki. Edini primer (103), ki ga je našla izvedenka Komisije, kaže, da se pravice in obveznosti osebe javnega prava, zlasti njeni dolgovi (ki so izrecno navedeni), prenesejo na druge pravne osebe javnega prava. |
| --- | --- |

(233)

Primeri oseb javnega prava, ki so prenehale delovati, so redki. Edini primer (103), ki ga je našla izvedenka Komisije, kaže, da se pravice in obveznosti osebe javnega prava, zlasti njeni dolgovi (ki so izrecno navedeni), prenesejo na druge pravne osebe javnega prava.

(b)   Prenehanje obstoja oseb javnega prava zaradi prenehanja obstoja njihovih nalog

| (234) | Prenehanje obstoja naloge osebe javnega prava skoraj vedno vključuje predhodno prenehanje obstoja naloge javne službe. To pomeni, da javni organi v taki ali drugačni dejavnosti ne želijo več videti naloge v splošnem interesu, ki jo morajo prevzeti ali zagotavljati. Težnja pa je, da se vse več dejavnosti opredeljuje kot javna služba. To pojasnjuje, zakaj obseg tega pojava ostaja zelo omejen. |
| --- | --- |

(234)

Prenehanje obstoja naloge osebe javnega prava skoraj vedno vključuje predhodno prenehanje obstoja naloge javne službe. To pomeni, da javni organi v taki ali drugačni dejavnosti ne želijo več videti naloge v splošnem interesu, ki jo morajo prevzeti ali zagotavljati. Težnja pa je, da se vse več dejavnosti opredeljuje kot javna služba. To pojasnjuje, zakaj obseg tega pojava ostaja zelo omejen.

| (235) | Vendar je treba dati na stran primer oseb javnega prava, ki ne opravljajo naloge javne službe in katerih prenehanje obstoja s prenehanjem obstoja naloge ne vključuje predhodnega prenehanja obstoja naloge javne službe. Podjetje La Poste ne spada v to zadnjo kategorijo. Vsekakor je tudi v tem primeru iz prakse razvidno, da pravice in obveznosti teh oseb javnega prava sistematično prevzame drug pravni subjekt javnega prava, najpogosteje sama država, kot izhaja iz številnih besedil in primerov, ki jih je navedla izvedenka Komisije (104) na podlagi študije, ki jo je opravil S. Carpi-Petit (105). |
| --- | --- |

(235)

Vendar je treba dati na stran primer oseb javnega prava, ki ne opravljajo naloge javne službe in katerih prenehanje obstoja s prenehanjem obstoja naloge ne vključuje predhodnega prenehanja obstoja naloge javne službe. Podjetje La Poste ne spada v to zadnjo kategorijo. Vsekakor je tudi v tem primeru iz prakse razvidno, da pravice in obveznosti teh oseb javnega prava sistematično prevzame drug pravni subjekt javnega prava, najpogosteje sama država, kot izhaja iz številnih besedil in primerov, ki jih je navedla izvedenka Komisije (104) na podlagi študije, ki jo je opravil S. Carpi-Petit (105).

(c)   Prenos naloge, ki vključuje prenos pravic in obveznosti

| (236) | Prenos naloge osebe javnega prava na drug subjekt, ki vključuje prenos pravic in obveznosti, je najpogostejši primer. Načelo kontinuitete javne službe vključuje prenos sredstev, dodeljenih nalogi, in posledično prenos pravic in obveznosti. |
| --- | --- |

(236)

Prenos naloge osebe javnega prava na drug subjekt, ki vključuje prenos pravic in obveznosti, je najpogostejši primer. Načelo kontinuitete javne službe vključuje prenos sredstev, dodeljenih nalogi, in posledično prenos pravic in obveznosti.

| (237) | Iz tega izhaja temeljno načelo: ker naloga še naprej obstaja, se dolgovi nekdanje osebe javnega prava prenesejo na organ, ki prevzame nalogo. |
| --- | --- |

(237)

Iz tega izhaja temeljno načelo: ker naloga še naprej obstaja, se dolgovi nekdanje osebe javnega prava prenesejo na organ, ki prevzame nalogo.

| (238) | Najpogosteje (106) pripade naloga enemu samemu organu, zaradi česar je premoženje preneseno v celoti, ne da bi bilo razdeljeno. Enako načelo velja pri prenosu premoženja na zasebno osebo (107). |
| --- | --- |

(238)

Najpogosteje (106) pripade naloga enemu samemu organu, zaradi česar je premoženje preneseno v celoti, ne da bi bilo razdeljeno. Enako načelo velja pri prenosu premoženja na zasebno osebo (107).

| (239) | Obstajajo tudi primeri delitve premoženja, vendar je tudi iz teh razvidna kontinuiteta pravic in obveznosti osebe javnega prava. |
| --- | --- |

(239)

Obstajajo tudi primeri delitve premoženja, vendar je tudi iz teh razvidna kontinuiteta pravic in obveznosti osebe javnega prava.

| (240) | Z odlokom št. 74-947 z dne 14. novembra 1974 o prenosu premoženja, pravic in obveznosti ORTF na Institut de l’audiovisuel je uresničen obstoj načela določitve „privzetega“ organa naslednika: člen 1: „Premoženje, pravice in obveznosti Office de radiodiffusion-télévision française, ki ne bodo preneseni [...] na osebo javnega prava za difuzijo ali eno od družb, ustanovljenih s tem zakonom, bodo lahko s 1. januarjem 1975 z odlokom predsednika vlade preneseni na Institut de l’audiovisuel“. |
| --- | --- |

(240)

Z odlokom št. 74-947 z dne 14. novembra 1974 o prenosu premoženja, pravic in obveznosti ORTF na Institut de l’audiovisuel je uresničen obstoj načela določitve „privzetega“ organa naslednika: člen 1: „Premoženje, pravice in obveznosti Office de radiodiffusion-télévision française, ki ne bodo preneseni [...] na osebo javnega prava za difuzijo ali eno od družb, ustanovljenih s tem zakonom, bodo lahko s 1. januarjem 1975 z odlokom predsednika vlade preneseni na Institut de l’audiovisuel“.

| (241) | Primeri, v katerih se premoženje prenese v več fazah, potrjujejo težnjo, na katero je opozorjeno zgoraj (108). |
| --- | --- |

(241)

Primeri, v katerih se premoženje prenese v več fazah, potrjujejo težnjo, na katero je opozorjeno zgoraj (108).

| (242) | Kadar se oseba javnega prava preoblikuje v delniško družbo, obstaja več postopkov „preoblikovanja“:






  — | prenehanje obstoja – ukinitev: najpreprostejši primer je prenehanje obstoja z ukinitvijo, pri čemer se oseba javnega prava razpusti, |
| --- | --- | --- |

(242)

Kadar se oseba javnega prava preoblikuje v delniško družbo, obstaja več postopkov „preoblikovanja“:

—

prenehanje obstoja – ukinitev: najpreprostejši primer je prenehanje obstoja z ukinitvijo, pri čemer se oseba javnega prava razpusti,

| — | prenehanje obstoja – nadomestitev: prenehanje obstoja z nadomestitvijo je po besedah B. Plessixa (109)„ukinitev osebe javnega prava, ki jo spremlja ustanovitev novega pravnega subjekta, ki mu je podeljena statutarna naloga, za katero je bila pristojna razpuščena oseba javnega prava. Z drugimi besedami, novi pravni subjekt nadomesti razpuščeno osebo javnega prava pri pravicah in obveznostih; novi pravni subjekt nasledi naloge ukinjene osebe javnega prava“, |
| --- | --- |

—

prenehanje obstoja – nadomestitev: prenehanje obstoja z nadomestitvijo je po besedah B. Plessixa (109)„ukinitev osebe javnega prava, ki jo spremlja ustanovitev novega pravnega subjekta, ki mu je podeljena statutarna naloga, za katero je bila pristojna razpuščena oseba javnega prava. Z drugimi besedami, novi pravni subjekt nadomesti razpuščeno osebo javnega prava pri pravicah in obveznostih; novi pravni subjekt nasledi naloge ukinjene osebe javnega prava“,

| — | preoblikovanje brez ukinitve: preoblikovanje brez ukinitve ali prenehanja obstoja je postopek, ki temelji na organizaciji kontinuitete preoblikovane pravne osebe. |
| --- | --- |

—

preoblikovanje brez ukinitve: preoblikovanje brez ukinitve ali prenehanja obstoja je postopek, ki temelji na organizaciji kontinuitete preoblikovane pravne osebe.

| (243) | Zakonodajalec se je v zadnjih letih lotil preoblikovanja brez prenehanja obstoja. Pri prvih preoblikovanjih in zlasti pri France Télécom je zakonodajalec ukinil EPIC, vse njeno premoženje, pravice in obveznosti pa prenesel na novo pravno osebo, ki je prevzela obliko družbe zasebnega prava (110). Pri naslednjih postopkih je zakonodajalec samo spremenil pravno obliko brez ustanovitve nove pravne osebe. Tu torej ni prenosa premoženja, pravic in obveznosti EPIC niti ustavitve dejavnosti, ampak zakonodajalec organizira pravno kontinuiteto, kot dokazujejo izrazi iz člena 25 zakona št. 2004-803 z dne 9. avgusta 2004 o javni službi za električno energijo in plin ter o elektroenergetskih in plinskih podjetjih: „Preoblikovanje v družbi Electricité de France in Gaz de France ne vključuje niti ustanovitve novih pravnih oseb niti ustavitve dejavnosti. Premoženje, pravice, obveznosti, pogodbe in kakršna koli dovoljenja družb Electricité de France in Gaz de France v Franciji in zunaj nje so premoženje, pravice, obveznosti, pogodbe in dovoljenja vsake od oseb javnega prava ob preoblikovanju njune pravne oblike. To preoblikovanje ne omogoča nikakršnega izpodbijanja tega premoženja, pravic, obveznosti, pogodb in dovoljenj in zlasti nikakor ne vpliva na pogodbe, ki jih s tretjimi osebami skleneta Electricité de France, Gaz de France [...]. Za postopke, ki jih povzroči to preoblikovanje, ni treba plačati nobenih dajatev, davkov ali taks“ (111). |
| --- | --- |

(243)

Zakonodajalec se je v zadnjih letih lotil preoblikovanja brez prenehanja obstoja. Pri prvih preoblikovanjih in zlasti pri France Télécom je zakonodajalec ukinil EPIC, vse njeno premoženje, pravice in obveznosti pa prenesel na novo pravno osebo, ki je prevzela obliko družbe zasebnega prava (110). Pri naslednjih postopkih je zakonodajalec samo spremenil pravno obliko brez ustanovitve nove pravne osebe. Tu torej ni prenosa premoženja, pravic in obveznosti EPIC niti ustavitve dejavnosti, ampak zakonodajalec organizira pravno kontinuiteto, kot dokazujejo izrazi iz člena 25 zakona št. 2004-803 z dne 9. avgusta 2004 o javni službi za električno energijo in plin ter o elektroenergetskih in plinskih podjetjih: „Preoblikovanje v družbi Electricité de France in Gaz de France ne vključuje niti ustanovitve novih pravnih oseb niti ustavitve dejavnosti. Premoženje, pravice, obveznosti, pogodbe in kakršna koli dovoljenja družb Electricité de France in Gaz de France v Franciji in zunaj nje so premoženje, pravice, obveznosti, pogodbe in dovoljenja vsake od oseb javnega prava ob preoblikovanju njune pravne oblike. To preoblikovanje ne omogoča nikakršnega izpodbijanja tega premoženja, pravic, obveznosti, pogodb in dovoljenj in zlasti nikakor ne vpliva na pogodbe, ki jih s tretjimi osebami skleneta Electricité de France, Gaz de France [...]. Za postopke, ki jih povzroči to preoblikovanje, ni treba plačati nobenih dajatev, davkov ali taks“ (111).

| (244) | Komisija ob upoštevanju mnenja svoje izvedenke ugotavlja, da je iz analize različnih primerov prenehanja obstoja oseb javnega prava mogoče izpeljati naslednje ugotovitve:






  — | čeprav ni splošne pravne ureditve, s katero bi bilo organizirano prenehanje obstoja oseb javnega prava, je iz prakse razvidno, da je s pravnim besedilom vedno organiziran prenos pravic in obveznosti osebe javnega prava, ki bo prenehala obstajati, bodisi na državo bodisi na subjekt, ki prevzame njeno nalogo. Kot je znano Komisiji, ne obstaja noben primer besedila, s katerim bi bil potrjen odpis dolgov, |
| --- | --- | --- |

(244)

Komisija ob upoštevanju mnenja svoje izvedenke ugotavlja, da je iz analize različnih primerov prenehanja obstoja oseb javnega prava mogoče izpeljati naslednje ugotovitve:

—

čeprav ni splošne pravne ureditve, s katero bi bilo organizirano prenehanje obstoja oseb javnega prava, je iz prakse razvidno, da je s pravnim besedilom vedno organiziran prenos pravic in obveznosti osebe javnega prava, ki bo prenehala obstajati, bodisi na državo bodisi na subjekt, ki prevzame njeno nalogo. Kot je znano Komisiji, ne obstaja noben primer besedila, s katerim bi bil potrjen odpis dolgov,

| — | prenesejo se „pravice in obveznosti“, pri čemer se izraz obveznosti zagotovo nanaša na dolgove. V nekaterih besedilih je uporabljen ohlapnejši izraz „premoženje“. Glede na Cornujev pravni glosar (112) so premoženje „vsa sredstva in obveznosti iste osebe (to je njene pravice in bremena, ocenjeni v denarju)“, kar naj bi vključevalo tudi dolgove. Edini najdeni primer preprostega prenehanja obstoja osebe javnega prava se vsekakor nanaša na prenos „dolgov“, |
| --- | --- |

—

prenesejo se „pravice in obveznosti“, pri čemer se izraz obveznosti zagotovo nanaša na dolgove. V nekaterih besedilih je uporabljen ohlapnejši izraz „premoženje“. Glede na Cornujev pravni glosar (112) so premoženje „vsa sredstva in obveznosti iste osebe (to je njene pravice in bremena, ocenjeni v denarju)“, kar naj bi vključevalo tudi dolgove. Edini najdeni primer preprostega prenehanja obstoja osebe javnega prava se vsekakor nanaša na prenos „dolgov“,

| — | tudi kadar naloga preneha obstajati, v praksi pravice in obveznosti osebe javnega prava prevzame drug organ, |
| --- | --- |

—

tudi kadar naloga preneha obstajati, v praksi pravice in obveznosti osebe javnega prava prevzame drug organ,

| — | opisana praksa je v skladu z zakonodajnim navodilom št. 02-060-M95 z dne 18. julija 2002 in Vodnikom za finančno organiziranje ustanovitev, preoblikovanj in ukinitev nacionalnih oseb javnega prava. Čeprav se ti besedili nanašata samo na osebe javnega prava z javnim računovodjo, kar ne velja za podjetje La Poste, vseeno potrjujeta to, kar izhaja iz prakse, in sicer da pravice in obveznosti likvidirane EPIC preidejo bodisi na državo bodisi na pravno osebo, ki bo prevzela nalogo osebe javnega prava. |
| --- | --- |

—

opisana praksa je v skladu z zakonodajnim navodilom št. 02-060-M95 z dne 18. julija 2002 in Vodnikom za finančno organiziranje ustanovitev, preoblikovanj in ukinitev nacionalnih oseb javnega prava. Čeprav se ti besedili nanašata samo na osebe javnega prava z javnim računovodjo, kar ne velja za podjetje La Poste, vseeno potrjujeta to, kar izhaja iz prakse, in sicer da pravice in obveznosti likvidirane EPIC preidejo bodisi na državo bodisi na pravno osebo, ki bo prevzela nalogo osebe javnega prava.

| (245) | Kot ugotavlja Komisija, je iz te analize razvidno, da je lahko upnik take osebe javnega prava prepričan, da njegova terjatev ne bo prenehala s prenehanjem obstoja osebe javnega prava. |
| --- | --- |

(245)

Kot ugotavlja Komisija, je iz te analize razvidno, da je lahko upnik take osebe javnega prava prepričan, da njegova terjatev ne bo prenehala s prenehanjem obstoja osebe javnega prava.

| (246) | Dokaz ne bi bil popoln brez preučitve vprašanja, ali lahko po zgledu nasledstev v zasebnem pravu dedič zavrne nasledstvo, zlasti če so dolgovi preveliki. Očitno je, da je možnost zavrnitve nasledstva v upravnem pravu zelo omejena. |
| --- | --- |

(246)

Dokaz ne bi bil popoln brez preučitve vprašanja, ali lahko po zgledu nasledstev v zasebnem pravu dedič zavrne nasledstvo, zlasti če so dolgovi preveliki. Očitno je, da je možnost zavrnitve nasledstva v upravnem pravu zelo omejena.

| (247) | Kot navaja S. Carpi-Petit (113): „V nasprotju s civilnim pravom, ki omogoča izbiro vsem s pravico do nasledstva, možnost izbire ni splošno načelo upravnega prava s področja nasledstev. To imajo na voljo samo nekateri subjekti, ki imajo pravico do nasledstva, odvisno od narave izvedenega postopka. Tako prenosi, ki izhajajo iz preprostih ukinitev, niso poljubni. Kar zadeva prenose, ki izhajajo iz nadomestitev, je njihova poljubnost odvisna od predhodnega obstoja de cujus“. Kar zadeva preproste ukinitve, S. Carpi-Petit iz svoje izčrpne študije sklepa, da „se neobstoj izbire, ki bi bila na voljo državi, uporablja tudi v upravnem pravu. To pomeni, da je v zvezi z obstojem ali neobstojem pravice do izbire najpreprostejši primer zagotovo ukinitev nacionalne osebe javnega prava brez prevzema naloge. V tem primeru je namreč pravni naslednik vedno država. Če zavrne premoženje, ki ga je zapustila ukinjena oseba javnega prava, to nujno ostane brez gospodarja, kar je izključeno. Poleg tega ni mogoče naložiti bremena nasledstva drugega premoženja. Tako v primeru preproste ukinitve nacionalne osebe javnega prava ni možnosti izbire“. |
| --- | --- |

(247)

Kot navaja S. Carpi-Petit (113): „V nasprotju s civilnim pravom, ki omogoča izbiro vsem s pravico do nasledstva, možnost izbire ni splošno načelo upravnega prava s področja nasledstev. To imajo na voljo samo nekateri subjekti, ki imajo pravico do nasledstva, odvisno od narave izvedenega postopka. Tako prenosi, ki izhajajo iz preprostih ukinitev, niso poljubni. Kar zadeva prenose, ki izhajajo iz nadomestitev, je njihova poljubnost odvisna od predhodnega obstoja de cujus“. Kar zadeva preproste ukinitve, S. Carpi-Petit iz svoje izčrpne študije sklepa, da „se neobstoj izbire, ki bi bila na voljo državi, uporablja tudi v upravnem pravu. To pomeni, da je v zvezi z obstojem ali neobstojem pravice do izbire najpreprostejši primer zagotovo ukinitev nacionalne osebe javnega prava brez prevzema naloge. V tem primeru je namreč pravni naslednik vedno država. Če zavrne premoženje, ki ga je zapustila ukinjena oseba javnega prava, to nujno ostane brez gospodarja, kar je izključeno. Poleg tega ni mogoče naložiti bremena nasledstva drugega premoženja. Tako v primeru preproste ukinitve nacionalne osebe javnega prava ni možnosti izbire“.

| (248) | Kar zadeva primere nadomestitve pri nalogi, „v upravnem pravu s področja nasledstev obstajata dve vrsti nadomestitve. V prvem primeru se za to funkcijo ustanovi pravna oseba, ki nadomesti fizično osebo – de cujus. Ta je torej univerzalni pravni naslednik. Zato se zdi logično, da se ji zavrne pravica izbire“. |
| --- | --- |

(248)

Kar zadeva primere nadomestitve pri nalogi, „v upravnem pravu s področja nasledstev obstajata dve vrsti nadomestitve. V prvem primeru se za to funkcijo ustanovi pravna oseba, ki nadomesti fizično osebo – de cujus. Ta je torej univerzalni pravni naslednik. Zato se zdi logično, da se ji zavrne pravica izbire“.

| (249) | Izvedenka Komisije poudarja, da bi lahko oporekali temu sklepanju glede preprostih ukinitev oseb javnega prava z ukinitvijo naloge, ker nezmožnost države, da zavrne premoženje, ne pomeni nujno nezmožnosti zavrnitve dolgov. Vseeno se zdi, da kar zadeva osebe javnega prava, nezmožnost zavrnitve nasledstva temelji predvsem na javnopravnem statusu oseb javnega prava, ne pa na nezmožnosti, da se premoženje pusti brez gospodarja. |
| --- | --- |

(249)

Izvedenka Komisije poudarja, da bi lahko oporekali temu sklepanju glede preprostih ukinitev oseb javnega prava z ukinitvijo naloge, ker nezmožnost države, da zavrne premoženje, ne pomeni nujno nezmožnosti zavrnitve dolgov. Vseeno se zdi, da kar zadeva osebe javnega prava, nezmožnost zavrnitve nasledstva temelji predvsem na javnopravnem statusu oseb javnega prava, ne pa na nezmožnosti, da se premoženje pusti brez gospodarja.

| (250) | Komisija na podlagi mnenja svoje izvedenke ugotavlja, da se dolgovi oseb javnega prava v primeru prenehanja obstoja osebe javnega prava, ki je opravljala nalogo, v praksi vedno prenesejo na drugo pravno osebo javnega prava. Upnikom teh oseb javnega prava, med katerimi je podjetje La Poste, je tako zagotovljeno, da njihove neporavnane terjatve ne bodo prenehale. |
| --- | --- |

(250)

Komisija na podlagi mnenja svoje izvedenke ugotavlja, da se dolgovi oseb javnega prava v primeru prenehanja obstoja osebe javnega prava, ki je opravljala nalogo, v praksi vedno prenesejo na drugo pravno osebo javnega prava. Upnikom teh oseb javnega prava, med katerimi je podjetje La Poste, je tako zagotovljeno, da njihove neporavnane terjatve ne bodo prenehale.

C.   
  Sklepna ugotovitev o obstoju državnega poroštva v korist podjetja La Poste

| (251) | Komisija na podlagi elementov, predloženih za dokaz obstoja poroštva za poplačilo individualnih terjatev in ohranitev obstoja obveznosti podjetja La Poste, ugotavlja, da:






  — | se upniki podjetja La Poste ne srečujejo z običajnimi ovirami, ki obstajajo v zasebnem pravu in javnem pravu ter ki bi lahko preprečile poravnavo terjatve, |
| --- | --- | --- |

(251)

Komisija na podlagi elementov, predloženih za dokaz obstoja poroštva za poplačilo individualnih terjatev in ohranitev obstoja obveznosti podjetja La Poste, ugotavlja, da:

—

se upniki podjetja La Poste ne srečujejo z običajnimi ovirami, ki obstajajo v zasebnem pravu in javnem pravu ter ki bi lahko preprečile poravnavo terjatve,

| — | lahko upniki podjetja La Poste za izterjavo svojih terjatev uporabijo posebne postopke, na podlagi katerih lahko država prisili dolžnika, da poravna terjatev, in po potrebi poveča sredstva podjetja La Poste za plačilo terjatve, |
| --- | --- |

—

lahko upniki podjetja La Poste za izterjavo svojih terjatev uporabijo posebne postopke, na podlagi katerih lahko država prisili dolžnika, da poravna terjatev, in po potrebi poveča sredstva podjetja La Poste za plačilo terjatve,

| — | upniki podjetja La Poste ne morejo na nobeni podlagi v francoskem pravu sklepati, da bi se to podjetje lahko dokončno znašlo v položaju brez zadostnih sredstev, |
| --- | --- |

—

upniki podjetja La Poste ne morejo na nobeni podlagi v francoskem pravu sklepati, da bi se to podjetje lahko dokončno znašlo v položaju brez zadostnih sredstev,

| — | je iz proračunskih dokumentov mogoče razumeti, da bi država v primeru nezadostnosti sredstev subjektom v javnem sektorju, med katere spada podjetje La Poste, lahko dodelila izredno subvencijo, |
| --- | --- |

—

je iz proračunskih dokumentov mogoče razumeti, da bi država v primeru nezadostnosti sredstev subjektom v javnem sektorju, med katere spada podjetje La Poste, lahko dodelila izredno subvencijo,

| — | če upnik na podlagi zgoraj opisanih postopkov ne doseže poravnave svoje terjatve, lahko uveljavlja odgovornost države, da bi dosegel plačilo terjatve v celoti, |
| --- | --- |

—

če upnik na podlagi zgoraj opisanih postopkov ne doseže poravnave svoje terjatve, lahko uveljavlja odgovornost države, da bi dosegel plačilo terjatve v celoti,

| — | če bi zgoraj opisani ukrepi trajali dlje, je upnik prepričan, da njegova terjatev ne bo izginila, tudi če bi podjetje La Poste spremenilo obliko, kot je razvidno iz prakse. |
| --- | --- |

—

če bi zgoraj opisani ukrepi trajali dlje, je upnik prepričan, da njegova terjatev ne bo izginila, tudi če bi podjetje La Poste spremenilo obliko, kot je razvidno iz prakse.

| (252) | Te posebnosti so tesno povezane s statusom osebe javnega prava, ki ga ima podjetje La Poste. |
| --- | --- |

(252)

Te posebnosti so tesno povezane s statusom osebe javnega prava, ki ga ima podjetje La Poste.

| (253) | Zgoraj opisani postopki pomenijo, da ima država v skrajnem primeru vlogo poroka. Zato je mogoče upravičeno ugotoviti, da je podjetje La Poste zaradi svojega statusa osebe javnega prava upravičeno do neomejenega poroštva francoske države. |
| --- | --- |

(253)

Zgoraj opisani postopki pomenijo, da ima država v skrajnem primeru vlogo poroka. Zato je mogoče upravičeno ugotoviti, da je podjetje La Poste zaradi svojega statusa osebe javnega prava upravičeno do neomejenega poroštva francoske države.

| (254) | Neomejeno državno poroštvo v korist podjetja La Poste pomeni prenos državnih sredstev v smislu točke 2.1 obvestila o poroštvih iz leta 2008 (114). Podjetje La Poste namreč ne plačuje nobene premije za to poroštvo, država pa se torej odpoveduje plačilu, ki običajno spremlja poroštva. Po drugi strani poroštvo ustvarja tveganje morebitne in prihodnje zagotovitve sredstev države, ki bi lahko bila zavezana plačati dolgove podjetja La Poste (115). |
| --- | --- |

(254)

Neomejeno državno poroštvo v korist podjetja La Poste pomeni prenos državnih sredstev v smislu točke 2.1 obvestila o poroštvih iz leta 2008 (114). Podjetje La Poste namreč ne plačuje nobene premije za to poroštvo, država pa se torej odpoveduje plačilu, ki običajno spremlja poroštva. Po drugi strani poroštvo ustvarja tveganje morebitne in prihodnje zagotovitve sredstev države, ki bi lahko bila zavezana plačati dolgove podjetja La Poste (115).

| (255) | Nazadnje, neomejeno državno poroštvo v korist podjetja La Poste je treba pripisati državi, ker izhaja iz kombinacije javnopravnega statusa podjetja La Poste, načel nacionalnega prava in dveh zakonodajnih aktov, to je zakona z dne 25. januarja 1985, ki je postal trgovinski zakonik, in zakona z dne 16. julija 1980 ter njegovih izvedbenih ukrepov. |
| --- | --- |

(255)

Nazadnje, neomejeno državno poroštvo v korist podjetja La Poste je treba pripisati državi, ker izhaja iz kombinacije javnopravnega statusa podjetja La Poste, načel nacionalnega prava in dveh zakonodajnih aktov, to je zakona z dne 25. januarja 1985, ki je postal trgovinski zakonik, in zakona z dne 16. julija 1980 ter njegovih izvedbenih ukrepov.

4.1.2   OBSTOJ SELEKTIVNE PREDNOSTI

| (256) | Poroštvo je bistveni element državne podpore, zaradi katerega ima podjetje La Poste ugodnejše pogoje financiranja, kot bi jih pridobilo, če bi ga ocenjevali samo na podlagi njegovih odlik (a). Ob upoštevanju neomejenosti poroštva ni mogoče izračunati zneska tržne premije, ki bi ga podjetje La Poste moralo plačati državi, zaradi česar je mehanizem retrocesije, ki so ga predlagali francoski organi, neupošteven (b). Ugodnejši pogoji financiranja, ki jih je podjetje La Poste pridobilo zaradi implicitnega državnega poroštva, pomenijo selektivno prednost (c). |
| --- | --- |

(256)

Poroštvo je bistveni element državne podpore, zaradi katerega ima podjetje La Poste ugodnejše pogoje financiranja, kot bi jih pridobilo, če bi ga ocenjevali samo na podlagi njegovih odlik (a). Ob upoštevanju neomejenosti poroštva ni mogoče izračunati zneska tržne premije, ki bi ga podjetje La Poste moralo plačati državi, zaradi česar je mehanizem retrocesije, ki so ga predlagali francoski organi, neupošteven (b). Ugodnejši pogoji financiranja, ki jih je podjetje La Poste pridobilo zaradi implicitnega državnega poroštva, pomenijo selektivno prednost (c).

(a)   Poroštvo je bistveni element državne podpore, zaradi katerega ima podjetje La Poste ugodnejše pogoje financiranja, kot bi jih pridobilo, če bi ga ocenjevali samo na podlagi njegovih odlik (a)

1.   Pogoji financiranja se določijo zlasti na podlagi bonitetne ocene

| (257) | Pogoji financiranja se določijo zlasti na podlagi bonitetne ocene (116): slabša ko je bonitetna ocena podjetja zaradi povečanega tveganja plačilne nesposobnosti, višje bo plačilo, ki ga bo zahteval vlagatelj. Po drugi strani bo lahko podjetje z zelo majhnim tveganjem plačilne nesposobnosti posojila najemalo po zelo ugodnih pogojih. |
| --- | --- |

(257)

Pogoji financiranja se določijo zlasti na podlagi bonitetne ocene (116): slabša ko je bonitetna ocena podjetja zaradi povečanega tveganja plačilne nesposobnosti, višje bo plačilo, ki ga bo zahteval vlagatelj. Po drugi strani bo lahko podjetje z zelo majhnim tveganjem plačilne nesposobnosti posojila najemalo po zelo ugodnih pogojih.

2.   V nasprotju s trditvami francoskih organov bonitetne agencije menijo, da je poroštvo odločilni element državne podpore za podjetje La Poste, zaradi katerega ima višjo bonitetno oceno, kot bi jo dobilo, če bi ga ocenjevali samo na podlagi njegovih odlik

(i)   Poroštvo kot bistveni element državne podpore za podjetje La Poste vpliva na njegovo bonitetno oceno

(α)   Analize bonitetnih agencij (117) v zvezi z obstojem poroštva države v korist podjetja La Poste

| (258) | Bonitetna agencija Standard and Poor’s v študiji o vplivu državne podpore na bonitetne ocene poštnih operaterjev z dne 22. novembra 2004 navaja, da je s pravnim statusom podjetja La Poste, ki mu v skrajnem primeru zagotavlja državno poroštvo, podeljeno skrajno zakonsko poroštvo Francoske republike za obveznosti podjetja La Poste (118). |
| --- | --- |

(258)

Bonitetna agencija Standard and Poor’s v študiji o vplivu državne podpore na bonitetne ocene poštnih operaterjev z dne 22. novembra 2004 navaja, da je s pravnim statusom podjetja La Poste, ki mu v skrajnem primeru zagotavlja državno poroštvo, podeljeno skrajno zakonsko poroštvo Francoske republike za obveznosti podjetja La Poste (118).

| (259) | Agencija Standard and Poor’s je 3. aprila 2007 potrdila svojo ugotovitev, da status osebe javnega prava podjetju La Poste zagotavlja skrajno poroštvo francoske države, čeprav to poroštvo ni takojšnje in eksplicitno, kot izhaja iz razlike v oceni med podjetjem La Poste in Francosko republiko (119). |
| --- | --- |

(259)

Agencija Standard and Poor’s je 3. aprila 2007 potrdila svojo ugotovitev, da status osebe javnega prava podjetju La Poste zagotavlja skrajno poroštvo francoske države, čeprav to poroštvo ni takojšnje in eksplicitno, kot izhaja iz razlike v oceni med podjetjem La Poste in Francosko republiko (119).

| (260) | Druga pomembna bonitetna agencija Fitch je 31. marca 2006 ob potrditvi ocene AAA podjetju La Poste opozorila, da je to podjetje javna skupina, upravičena do poroštva francoske države. |
| --- | --- |

(260)

Druga pomembna bonitetna agencija Fitch je 31. marca 2006 ob potrditvi ocene AAA podjetju La Poste opozorila, da je to podjetje javna skupina, upravičena do poroštva francoske države.

| (261) | Agencija Fitch je kljub temu 17. aprila 2008 oceno podjetja La Poste znižala na AA, pri čemer je odločitev utemeljila s tem, da „status javnega izvajalca, ki ga ima podjetje La Poste, ne upravičuje več, da so njegove ocene samodejno usklajene z državo“. Čeprav agencija Fitch navaja, da „ne predpostavlja obstoja implicitnega poroštva države“, vseeno trdi, da „zakonska obveznost za državo, da prevzame obveznosti podjetja La Poste, ostaja“. V zvezi s tem Komisija opozarja, da z vidika prava Unije ni pomembno, ali obveznost države, da prevzame obveznosti podjetja La Poste, izhaja iz tega, kar se v nacionalnem pravu imenuje poroštvo, ali iz preproste zakonske obveznosti. Z vidika prava Unije je namreč to v obeh primerih poroštvo (glej obvestilo o poroštvih iz leta 2008, v katerem je pojasnjeno, da so lahko javna poroštva povezana s statusom samega podjetja in vključujejo državni prevzem izgube (120)). |
| --- | --- |

(261)

Agencija Fitch je kljub temu 17. aprila 2008 oceno podjetja La Poste znižala na AA, pri čemer je odločitev utemeljila s tem, da „status javnega izvajalca, ki ga ima podjetje La Poste, ne upravičuje več, da so njegove ocene samodejno usklajene z državo“. Čeprav agencija Fitch navaja, da „ne predpostavlja obstoja implicitnega poroštva države“, vseeno trdi, da „zakonska obveznost za državo, da prevzame obveznosti podjetja La Poste, ostaja“. V zvezi s tem Komisija opozarja, da z vidika prava Unije ni pomembno, ali obveznost države, da prevzame obveznosti podjetja La Poste, izhaja iz tega, kar se v nacionalnem pravu imenuje poroštvo, ali iz preproste zakonske obveznosti. Z vidika prava Unije je namreč to v obeh primerih poroštvo (glej obvestilo o poroštvih iz leta 2008, v katerem je pojasnjeno, da so lahko javna poroštva povezana s statusom samega podjetja in vključujejo državni prevzem izgube (120)).

| (262) | Agencija Fitch je 4. septembra 2009 navedla (121): „Vendar agencija, kot je navedla pri znižanju ocene podjetja LP z ‚AAA‘ na ‚AA‘ leta 2008, ne priznava obstoja implicitnega poroštva države v korist podjetja LP na področju likvidnosti. Od leta 2006 se namreč mehanizmi državne pomoči lahko aktivirajo samo, če so likvidnostne potrebe v skladu z evropskimi pravili konkurence; zaradi tega status javnega izvajalca, ki ga ima podjetje LP, ne upravičuje več, da so njegove ocene samodejno usklajene z ocenami države. Tako dostop do predujmov iz državnih sredstev v primeru likvidnostne krize ni več zagotovljen, kar lahko bistveno zadrži državno podporo v primeru potrebe.“ Agencija Fitch torej meni, da od leta 2006 ni več mogoče aktivirati poroštva na področju likvidnosti, ker ni v skladu z evropskimi pravili konkurence. To potrjuje, da je po mnenju te agencije pred tem datumom tako poroštvo obstajalo in se je lahko aktiviralo. Agencija Fitch pripisuje odločilni pomen dopisu Komisije z dne 26. februarja 2006, s katerim je Francijo obvestila o svojih predhodnih ugotovitvah glede obstoja neomejenega državnega poroštva (122). Vendar pa agencija Fitch ne upošteva, da je Komisija s tem dopisom poroštvo opredelila kot veljavno pomoč in da dopis z dne 26. februarja 2006 vsebuje samo predhodno in nezavezujočo oceno glede obstoja tega poroštva, ki nikakor ne preprečuje njegovega izvajanja, če je to potrebno. Če je poroštvo obstajalo pred letom 2006, njegov obstoj in možnost njegovega aktiviranja nista razveljavljena z dopisom Komisije z dne 26. februarja 2006. To bi bilo mogoče samo, če bi bodisi Francija bodisi Komisija poroštvo ukinila na podlagi akta z zavezujočimi pravnimi učinki. Skratka, tudi če agencija Fitch napačno meni, da je poroštvo zaradi dopisa Komisije neveljavno, vseeno še naprej priznava „izredno raven podpore, ki jo podjetje LP lahko prejme od svojega pooblastitelja, in močno verjetnost, da mu bo v primeru potrebe zagotovljena“. |
| --- | --- |

(262)

Agencija Fitch je 4. septembra 2009 navedla (121): „Vendar agencija, kot je navedla pri znižanju ocene podjetja LP z ‚AAA‘ na ‚AA‘ leta 2008, ne priznava obstoja implicitnega poroštva države v korist podjetja LP na področju likvidnosti. Od leta 2006 se namreč mehanizmi državne pomoči lahko aktivirajo samo, če so likvidnostne potrebe v skladu z evropskimi pravili konkurence; zaradi tega status javnega izvajalca, ki ga ima podjetje LP, ne upravičuje več, da so njegove ocene samodejno usklajene z ocenami države. Tako dostop do predujmov iz državnih sredstev v primeru likvidnostne krize ni več zagotovljen, kar lahko bistveno zadrži državno podporo v primeru potrebe.“ Agencija Fitch torej meni, da od leta 2006 ni več mogoče aktivirati poroštva na področju likvidnosti, ker ni v skladu z evropskimi pravili konkurence. To potrjuje, da je po mnenju te agencije pred tem datumom tako poroštvo obstajalo in se je lahko aktiviralo. Agencija Fitch pripisuje odločilni pomen dopisu Komisije z dne 26. februarja 2006, s katerim je Francijo obvestila o svojih predhodnih ugotovitvah glede obstoja neomejenega državnega poroštva (122). Vendar pa agencija Fitch ne upošteva, da je Komisija s tem dopisom poroštvo opredelila kot veljavno pomoč in da dopis z dne 26. februarja 2006 vsebuje samo predhodno in nezavezujočo oceno glede obstoja tega poroštva, ki nikakor ne preprečuje njegovega izvajanja, če je to potrebno. Če je poroštvo obstajalo pred letom 2006, njegov obstoj in možnost njegovega aktiviranja nista razveljavljena z dopisom Komisije z dne 26. februarja 2006. To bi bilo mogoče samo, če bi bodisi Francija bodisi Komisija poroštvo ukinila na podlagi akta z zavezujočimi pravnimi učinki. Skratka, tudi če agencija Fitch napačno meni, da je poroštvo zaradi dopisa Komisije neveljavno, vseeno še naprej priznava „izredno raven podpore, ki jo podjetje LP lahko prejme od svojega pooblastitelja, in močno verjetnost, da mu bo v primeru potrebe zagotovljena“.

(β)   Poroštvo kot bistveni element državne podpore vpliva na bonitetno oceno podjetja La Poste

| (263) | Iz preučitve analiz in metodologij bonitetnih agencij Standard and Poor’s in Fitch je razvidno, da poroštvo kot odločilni element državne podpore vpliva na bonitetno oceno. |
| --- | --- |

(263)

Iz preučitve analiz in metodologij bonitetnih agencij Standard and Poor’s in Fitch je razvidno, da poroštvo kot odločilni element državne podpore vpliva na bonitetno oceno.

—   Standard and Poor’s (S & P) Metodologija

| (264) | S & P v zgoraj navedeni študiji o vplivu državne podpore na bonitetne ocene poštnih operaterjev pojasnjuje, da metodologijo, ki jo bo uporabila za določitev ocene poštnega operaterja, določi na podlagi ocenjene stopnje državne podpore za tega operaterja. S & P razlikuje med poštnimi operaterji, ki so upravičeni do državne podpore (na primer francoska in italijanska pošta), in poštnimi operaterji, ki do nje niso upravičeni (na primer Deutsche Post in TNT). V kategoriji poštnih operaterjev, ki so upravičeni do državne podpore, S & P določa tri podkategorije:






  — | subjekti, katerih bonitetna ocena, je enaka oceni države delničarke: v to kategorijo spadajo subjekti, ki so tesno vključeni v vladne mehanizme in ki verjetno ne bodo privatizirani; sem ni uvrščen noben poštni operater, |
| --- | --- | --- |

(264)

S & P v zgoraj navedeni študiji o vplivu državne podpore na bonitetne ocene poštnih operaterjev pojasnjuje, da metodologijo, ki jo bo uporabila za določitev ocene poštnega operaterja, določi na podlagi ocenjene stopnje državne podpore za tega operaterja. S & P razlikuje med poštnimi operaterji, ki so upravičeni do državne podpore (na primer francoska in italijanska pošta), in poštnimi operaterji, ki do nje niso upravičeni (na primer Deutsche Post in TNT). V kategoriji poštnih operaterjev, ki so upravičeni do državne podpore, S & P določa tri podkategorije:

—

subjekti, katerih bonitetna ocena, je enaka oceni države delničarke: v to kategorijo spadajo subjekti, ki so tesno vključeni v vladne mehanizme in ki verjetno ne bodo privatizirani; sem ni uvrščen noben poštni operater,

| — | subjekti, katerih ocena se odšteje od ocene države delničarke z znižanjem (za do dve kategoriji, to je 6 notches): to so subjekti, ki so sicer pri svojih dejavnostih samostojni, a so institucije, ki temeljijo na javni politiki in so upravičene do precejšnje neposredne ali posredne finančne podpore, čeprav obstaja precej negotovosti glede višine in hitrosti navedene podpore (123); podjetje La Poste je bilo uvrščeno v to kategorijo vsaj do trenutka objave študije, |
| --- | --- |

—

subjekti, katerih ocena se odšteje od ocene države delničarke z znižanjem (za do dve kategoriji, to je 6 notches): to so subjekti, ki so sicer pri svojih dejavnostih samostojni, a so institucije, ki temeljijo na javni politiki in so upravičene do precejšnje neposredne ali posredne finančne podpore, čeprav obstaja precej negotovosti glede višine in hitrosti navedene podpore (123); podjetje La Poste je bilo uvrščeno v to kategorijo vsaj do trenutka objave študije,

| — | subjekti, katerih bonitetna ocena temelji na subjektovih lastnih odlikah, zviša pa se na podlagi državne podpore. Za uvrstitev v to tretjo kategorijo se predpostavlja, da je poštni operater upravičen do državne podpore, vendar bolj v obliki politik, ureditve ali morebitne intervencije v nujnem primeru kot v obliki neposredne redne finančne subvencije. |
| --- | --- |

—

subjekti, katerih bonitetna ocena temelji na subjektovih lastnih odlikah, zviša pa se na podlagi državne podpore. Za uvrstitev v to tretjo kategorijo se predpostavlja, da je poštni operater upravičen do državne podpore, vendar bolj v obliki politik, ureditve ali morebitne intervencije v nujnem primeru kot v obliki neposredne redne finančne subvencije.

| (265) | S & P v isti študiji pojasnjuje, da podporo države za poštnega operaterja (torej metodologijo, ki jo je treba uporabiti za določitev ocene navedenega operaterja in torej in fine bonitetno oceno) ocenjuje na podlagi štirih dejavnikov, navedenih v naslednjem vrstnem redu: statusa operaterja, verjetnosti njegove privatizacije, njegovega upravljanja in sistema regulacije. Kar zadeva status, S & P navaja prav primer francoske pošte in poudarja „izjemno močno“ podporo države, takoj zatem pa dodaja, da je podjetje La Poste upravičeno do skrajnega zakonskega poroštva Francoske republike (124). |
| --- | --- |

(265)

S & P v isti študiji pojasnjuje, da podporo države za poštnega operaterja (torej metodologijo, ki jo je treba uporabiti za določitev ocene navedenega operaterja in torej in fine bonitetno oceno) ocenjuje na podlagi štirih dejavnikov, navedenih v naslednjem vrstnem redu: statusa operaterja, verjetnosti njegove privatizacije, njegovega upravljanja in sistema regulacije. Kar zadeva status, S & P navaja prav primer francoske pošte in poudarja „izjemno močno“ podporo države, takoj zatem pa dodaja, da je podjetje La Poste upravičeno do skrajnega zakonskega poroštva Francoske republike (124).

| (266) | S & P torej moč „izjemno močne“ podpore francoske države za podjetje La Poste ponazarja z obstojem skrajnega zakonskega poroštva. Na podlagi te izjemno močne podpore sklepa, da je mogoče oceno podjetja La Poste določiti na podlagi ocene Francoske republike, pri čemer se lahko zniža za največ tri kategorije, to je s 6 notches. Bonitetna ocena, ki jo je agencija S & P dodelila podjetju La Poste, namreč kljub postopnemu nižanju ni bila nikoli za več kot s 4 notches nižja od bonitetne ocene Francoske republike (ocenjene AAA) (125). |
| --- | --- |

(266)

S & P torej moč „izjemno močne“ podpore francoske države za podjetje La Poste ponazarja z obstojem skrajnega zakonskega poroštva. Na podlagi te izjemno močne podpore sklepa, da je mogoče oceno podjetja La Poste določiti na podlagi ocene Francoske republike, pri čemer se lahko zniža za največ tri kategorije, to je s 6 notches. Bonitetna ocena, ki jo je agencija S & P dodelila podjetju La Poste, namreč kljub postopnemu nižanju ni bila nikoli za več kot s 4 notches nižja od bonitetne ocene Francoske republike (ocenjene AAA) (125).

| (267) | Komisija iz zgoraj navedenega sklepa, da je državno poroštvo, ki ga ima podjetje La Poste, temeljni element pri presoji agencije S & P, glede na katero je podjetje La Poste upravičeno do „izjemno močne“ državne podpore. Zaradi te „izjemno močne“ podpore agencija S & P za podjetje La Poste uporablja metodologijo top-down. Če bi uporabila metodologijo bottom-up ali, še slabše, za podjetje La Poste sploh ne bi odobrila zvišanja ocene zaradi državne podpore, kakor velja za Deutsche Post in TNT, bi imelo podjetje La Poste nižjo bonitetno oceno, kot jo ima zdaj. S & P namreč v študiji o vplivu državne podpore na bonitetno oceno poštnih operaterjev meni, da sta Deutsche Post in TNT poslovno in finančno uspešnejša kot podjetje La Poste. Kljub temu pa sta bonitetni oceni Deutsche Post in TNT, navedeni v študiji S & P, nižji od ocene podjetja La Poste. Če bi podjetje La Poste ocenili na podlagi njegovih odlik, bi torej imelo nižjo bonitetno oceno, kot jo ima zdaj zaradi „izjemno močne“ državne podpore, kar S & P ponazarja z obstojem skrajnega zakonskega poroštva. |
| --- | --- |

(267)

Komisija iz zgoraj navedenega sklepa, da je državno poroštvo, ki ga ima podjetje La Poste, temeljni element pri presoji agencije S & P, glede na katero je podjetje La Poste upravičeno do „izjemno močne“ državne podpore. Zaradi te „izjemno močne“ podpore agencija S & P za podjetje La Poste uporablja metodologijo top-down. Če bi uporabila metodologijo bottom-up ali, še slabše, za podjetje La Poste sploh ne bi odobrila zvišanja ocene zaradi državne podpore, kakor velja za Deutsche Post in TNT, bi imelo podjetje La Poste nižjo bonitetno oceno, kot jo ima zdaj. S & P namreč v študiji o vplivu državne podpore na bonitetno oceno poštnih operaterjev meni, da sta Deutsche Post in TNT poslovno in finančno uspešnejša kot podjetje La Poste. Kljub temu pa sta bonitetni oceni Deutsche Post in TNT, navedeni v študiji S & P, nižji od ocene podjetja La Poste. Če bi podjetje La Poste ocenili na podlagi njegovih odlik, bi torej imelo nižjo bonitetno oceno, kot jo ima zdaj zaradi „izjemno močne“ državne podpore, kar S & P ponazarja z obstojem skrajnega zakonskega poroštva.

—   Zadnje bonitetne ocene

| (268) | S & P v oceni podjetja La Poste z dne 3. aprila 2007 spremembo kapitalske strukture, ki vključuje spremembo statusa in izgubo poroštva, navaja kot element, ki ga je upoštevala pri oceni (126). S & P pojasnjuje, da že upošteva verjetno dolgoročno spremembo teh treh elementov (kapitalske strukture, pravnega statusa in poroštva). V pričakovanju te spremembe še naprej uporablja metodologijo top-down. V prejšnjem odstavku pa je bilo dokazano, da podjetje La Poste zaradi te metodologije lahko dobi in je dobilo boljšo oceno, kot bi jo sicer na podlagi svojih odlik. |
| --- | --- |

(268)

S & P v oceni podjetja La Poste z dne 3. aprila 2007 spremembo kapitalske strukture, ki vključuje spremembo statusa in izgubo poroštva, navaja kot element, ki ga je upoštevala pri oceni (126). S & P pojasnjuje, da že upošteva verjetno dolgoročno spremembo teh treh elementov (kapitalske strukture, pravnega statusa in poroštva). V pričakovanju te spremembe še naprej uporablja metodologijo top-down. V prejšnjem odstavku pa je bilo dokazano, da podjetje La Poste zaradi te metodologije lahko dobi in je dobilo boljšo oceno, kot bi jo sicer na podlagi svojih odlik.

| (269) | Komisija vseeno priznava, da S & P v isti analizi z dne 3. aprila 2007 poudarja, da priporočilo Komisije ni vplivalo na oceno podjetja La Poste, ker po mnenju agencije S & P sprememba statusa podjetja La Poste ne bi nujno izražala zmanjšanja državne podpore, na kateri temelji ocena podjetja La Poste, in da je bilo to dokazano z nedavnimi vladnimi odločitvami (127). Komisija poudarja, da obstajajo drugi elementi, kot je poroštvo, ki jih S & P upošteva pri ugotovitvi, da je podjetje La Poste upravičeno do močne državne podpore, ki upravičuje uporabo metodologije top-down. S temi elementi se lahko izravnajo pritiski v zvezi s statusom podjetja La Poste, na podlagi katerih S & P napoveduje dolgoročno spremembo statusa in izginitev poroštva. Vseeno pa ostaja dejstvo, da S & P poroštvo šteje za bistveni element državne podpore, kar vpliva na bonitetno oceno. |
| --- | --- |

(269)

Komisija vseeno priznava, da S & P v isti analizi z dne 3. aprila 2007 poudarja, da priporočilo Komisije ni vplivalo na oceno podjetja La Poste, ker po mnenju agencije S & P sprememba statusa podjetja La Poste ne bi nujno izražala zmanjšanja državne podpore, na kateri temelji ocena podjetja La Poste, in da je bilo to dokazano z nedavnimi vladnimi odločitvami (127). Komisija poudarja, da obstajajo drugi elementi, kot je poroštvo, ki jih S & P upošteva pri ugotovitvi, da je podjetje La Poste upravičeno do močne državne podpore, ki upravičuje uporabo metodologije top-down. S temi elementi se lahko izravnajo pritiski v zvezi s statusom podjetja La Poste, na podlagi katerih S & P napoveduje dolgoročno spremembo statusa in izginitev poroštva. Vseeno pa ostaja dejstvo, da S & P poroštvo šteje za bistveni element državne podpore, kar vpliva na bonitetno oceno.

| (270) | S & P je v oceni z dne 21. januarja 2009, ki je sledila napovedi predsednika Francoske republike z dne 18. decembra 2008 o osnutku zakona, s katerim naj bi bilo podjetje La Poste preoblikovano v delniško družbo, znižala oceno podjetja La Poste na A + z negativnimi obeti. Negativne obete je utemeljila z verjetno spremembo pravnega statusa in lastniške strukture podjetja v prihodnjih dveh letih (128). Po mnenju S & P bi lahko ti pobudi omejili možnosti države, da operaterju v primeru potrebe zagotovi izredno podporo. Status, s katerim je poroštvo povezano, je znova naveden kot znak močne podpore države podjetju La Poste. |
| --- | --- |

(270)

S & P je v oceni z dne 21. januarja 2009, ki je sledila napovedi predsednika Francoske republike z dne 18. decembra 2008 o osnutku zakona, s katerim naj bi bilo podjetje La Poste preoblikovano v delniško družbo, znižala oceno podjetja La Poste na A + z negativnimi obeti. Negativne obete je utemeljila z verjetno spremembo pravnega statusa in lastniške strukture podjetja v prihodnjih dveh letih (128). Po mnenju S & P bi lahko ti pobudi omejili možnosti države, da operaterju v primeru potrebe zagotovi izredno podporo. Status, s katerim je poroštvo povezano, je znova naveden kot znak močne podpore države podjetju La Poste.

—   Fitch Ratings

| (271) | Agencija Fitch je oceno AAA, ki je bila podjetju La Poste dodeljena do 17. aprila 2008, utemeljila z dejstvom, da je podjetje La Poste javna skupina, ki je upravičena do poroštva francoske države. |
| --- | --- |

(271)

Agencija Fitch je oceno AAA, ki je bila podjetju La Poste dodeljena do 17. aprila 2008, utemeljila z dejstvom, da je podjetje La Poste javna skupina, ki je upravičena do poroštva francoske države.

| (272) | Bonitetna agencija Fitch je 4. oktobra 2006, na dan, ko je Komisija Franciji priporočila ukinitev neomejenega poroštva, ki ga ima podjetje La Poste kot pravna oseba javnega prava, znižala oceno (z AAA stabilna na AAA negativna) z obrazložitvijo, da je treba „priporočilo Evropske komisije razlagati kot prvi otipljivi znak pritiska na pravni status podjetja La Poste in torej njegove ocene“. To znižanje ocene in utemeljitev agencije Fitch ponazarjata povezavo med statusom in poroštvom, ki ga ima podjetje La Poste, na eni strani, in oceno, ki jo je dala agencija Fitch, na drugi strani. |
| --- | --- |

(272)

Bonitetna agencija Fitch je 4. oktobra 2006, na dan, ko je Komisija Franciji priporočila ukinitev neomejenega poroštva, ki ga ima podjetje La Poste kot pravna oseba javnega prava, znižala oceno (z AAA stabilna na AAA negativna) z obrazložitvijo, da je treba „priporočilo Evropske komisije razlagati kot prvi otipljivi znak pritiska na pravni status podjetja La Poste in torej njegove ocene“. To znižanje ocene in utemeljitev agencije Fitch ponazarjata povezavo med statusom in poroštvom, ki ga ima podjetje La Poste, na eni strani, in oceno, ki jo je dala agencija Fitch, na drugi strani.

| (273) | Agencija Fitch je 17. aprila 2008 oceno znižala na AA. Vendar pa še naprej uporablja metodologijo top-down, ki jo utemeljuje z dejstvom, da podjetje La Poste spada v javni sektor. Kot je bilo navedeno zgoraj, je agencija Fitch odločitev oprla na dejstvo, da „status javnega izvajalca, ki ga ima podjetje La Poste, ne upravičuje več, da so njegove ocene samodejno usklajene z državo“. Fitch pojasnjuje, da bodo ocene podjetja La Poste odslej temeljile na razmerju podpore med matičnim podjetjem, v tem primeru državo, in njegovim hčerinskim podjetjem, to je podjetjem La Poste. Fitch tudi zdaj uporablja metodologijo top-down: ocena podjetja La Poste ni več enaka oceni njegovega gospodarja, toda ob upoštevanju močne državne podpore za podjetje La Poste, pri čemer je zakonska obveznost prevzema obveznosti podjetja La Poste bistveni element, se ocena podjetja La Poste odšteje od ocene gospodarja in ne temelji samo na gospodarskem položaju podjetja. Ta pristop in ocena sta bila potrjena z oceno z dne 4. septembra 2009. |
| --- | --- |

(273)

Agencija Fitch je 17. aprila 2008 oceno znižala na AA. Vendar pa še naprej uporablja metodologijo top-down, ki jo utemeljuje z dejstvom, da podjetje La Poste spada v javni sektor. Kot je bilo navedeno zgoraj, je agencija Fitch odločitev oprla na dejstvo, da „status javnega izvajalca, ki ga ima podjetje La Poste, ne upravičuje več, da so njegove ocene samodejno usklajene z državo“. Fitch pojasnjuje, da bodo ocene podjetja La Poste odslej temeljile na razmerju podpore med matičnim podjetjem, v tem primeru državo, in njegovim hčerinskim podjetjem, to je podjetjem La Poste. Fitch tudi zdaj uporablja metodologijo top-down: ocena podjetja La Poste ni več enaka oceni njegovega gospodarja, toda ob upoštevanju močne državne podpore za podjetje La Poste, pri čemer je zakonska obveznost prevzema obveznosti podjetja La Poste bistveni element, se ocena podjetja La Poste odšteje od ocene gospodarja in ne temelji samo na gospodarskem položaju podjetja. Ta pristop in ocena sta bila potrjena z oceno z dne 4. septembra 2009.

—   Sklepna ugotovitev

| (274) | Komisija na podlagi predhodnih analiz ugotavlja, da bonitetna agencija Fitch – vsaj do leta 2008 – in agencija S & P skrajno zakonsko poroštvo države v korist podjetja La Poste štejeta za bistveni element podpore, ki jo država zagotavlja podjetju La Poste. Zaradi te podpore sta agenciji sprejeli metodologijo top-down, na podlagi katere je podjetje La Poste dobilo višjo bonitetno oceno, kot bi jo samo na podlagi svojih odlik. Komisija torej meni, da poroštvo pomeni ali je pomenilo bistveni element bonitetne ocene podjetja La Poste, tudi če to ni edini element. Ker sta Fitch in S & P pomembni bonitetni agenciji in ker je dokazano, da trg upošteva njune bonitetne ocene za oceno posojila, ki bo odobreno nekemu podjetju, lahko boljša ocena teh agencij (ene ali druge ali obeh), kot bi bila dana brez poroštva, ustvari prednost za podjetje La Poste, ki je ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(274)

Komisija na podlagi predhodnih analiz ugotavlja, da bonitetna agencija Fitch – vsaj do leta 2008 – in agencija S & P skrajno zakonsko poroštvo države v korist podjetja La Poste štejeta za bistveni element podpore, ki jo država zagotavlja podjetju La Poste. Zaradi te podpore sta agenciji sprejeli metodologijo top-down, na podlagi katere je podjetje La Poste dobilo višjo bonitetno oceno, kot bi jo samo na podlagi svojih odlik. Komisija torej meni, da poroštvo pomeni ali je pomenilo bistveni element bonitetne ocene podjetja La Poste, tudi če to ni edini element. Ker sta Fitch in S & P pomembni bonitetni agenciji in ker je dokazano, da trg upošteva njune bonitetne ocene za oceno posojila, ki bo odobreno nekemu podjetju, lahko boljša ocena teh agencij (ene ali druge ali obeh), kot bi bila dana brez poroštva, ustvari prednost za podjetje La Poste, ki je ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji.

(ii)   Zavrnitev trditev francoskih organov

(α)   Ugotovitev, da je bonitetna ocena subjektov, za katere veljajo določbe zakona iz leta 1980, lahko nižja od ocene gospodarja, ne more ovreči bistvene narave obstoja implicitnega poroštva v njihovi bonitetni oceni

| (275) | Francoski organi izpodbijajo gospodarski vpliv določb zakona z dne 16. julija 1980 in trdijo, da če bi določbe zakona z dne 16. julija 1980 razlagali tako, da v korist upnikov zadevnih pravnih oseb vzpostavljajo mehanizem, ki ga je mogoče izenačiti z državnim poroštvom, bi težko razumeli, kako so lahko ozemeljske skupnosti ocenjene z BBB + ali AA–. Poleg tega francoski organi ne razumejo, kako bi lahko podjetje La Poste, če bi imelo državno poroštvo, imelo nižjo oceno od ocene države (129). |
| --- | --- |

(275)

Francoski organi izpodbijajo gospodarski vpliv določb zakona z dne 16. julija 1980 in trdijo, da če bi določbe zakona z dne 16. julija 1980 razlagali tako, da v korist upnikov zadevnih pravnih oseb vzpostavljajo mehanizem, ki ga je mogoče izenačiti z državnim poroštvom, bi težko razumeli, kako so lahko ozemeljske skupnosti ocenjene z BBB + ali AA–. Poleg tega francoski organi ne razumejo, kako bi lahko podjetje La Poste, če bi imelo državno poroštvo, imelo nižjo oceno od ocene države (129).

| (276) | V zvezi s tem se Komisija sklicuje na analizo agencije S & P z dne 22. novembra 2004 o vplivu državne podpore na bonitetno oceno poštnih subjektov, na analizo z dne 14. junija 2006 o bonitetni oceni subjektov, povezanih z državo (130), in študijo iz leta 2007 o podjetju La Poste. Glede na te analize bonitetna ocena podjetja, ki ima močno državno podporo, izhaja iz bonitetne ocene, dodeljene državi; vseeno pa se lahko zniža za dve kategoriji (ali za 6 notches), ker se lahko finančne vezi med navedenim podjetjem in državo srednjeročno ali dolgoročno spremenijo (131). Nižjo oceno podjetja La Poste v primerjavi z državo je torej mogoče pojasniti z dejstvom, da S & P pričakuje znižanje državne podpore v prihodnjih letih, kar dejansko kaže, da državna podpora, katere bistveni element je poroštvo, podjetju La Poste omogoča boljšo oceno, kot bi jo sicer dobilo. |
| --- | --- |

(276)

V zvezi s tem se Komisija sklicuje na analizo agencije S & P z dne 22. novembra 2004 o vplivu državne podpore na bonitetno oceno poštnih subjektov, na analizo z dne 14. junija 2006 o bonitetni oceni subjektov, povezanih z državo (130), in študijo iz leta 2007 o podjetju La Poste. Glede na te analize bonitetna ocena podjetja, ki ima močno državno podporo, izhaja iz bonitetne ocene, dodeljene državi; vseeno pa se lahko zniža za dve kategoriji (ali za 6 notches), ker se lahko finančne vezi med navedenim podjetjem in državo srednjeročno ali dolgoročno spremenijo (131). Nižjo oceno podjetja La Poste v primerjavi z državo je torej mogoče pojasniti z dejstvom, da S & P pričakuje znižanje državne podpore v prihodnjih letih, kar dejansko kaže, da državna podpora, katere bistveni element je poroštvo, podjetju La Poste omogoča boljšo oceno, kot bi jo sicer dobilo.

| (277) | S & P dodaja, da je podjetje La Poste leta 1991 postalo samostojen javnopravni subjekt s statusom osebe javnega prava, kar mu zagotavlja skrajno poroštvo države za njegove obveznosti, ne pa takojšnjega in eksplicitnega poroštva, kot izhaja iz razlike v oceni med podjetjem La Poste in Francosko republiko (132). Čeprav mu je S & P znižala oceno v primerjavi z oceno države, tako dejansko meni, da je upravičeno do implicitnega državnega poroštva zaradi svojega statusa osebe javnega prava, in to neposredno vpliva na metodo, uporabljeno za določitev ocene. |
| --- | --- |

(277)

S & P dodaja, da je podjetje La Poste leta 1991 postalo samostojen javnopravni subjekt s statusom osebe javnega prava, kar mu zagotavlja skrajno poroštvo države za njegove obveznosti, ne pa takojšnjega in eksplicitnega poroštva, kot izhaja iz razlike v oceni med podjetjem La Poste in Francosko republiko (132). Čeprav mu je S & P znižala oceno v primerjavi z oceno države, tako dejansko meni, da je upravičeno do implicitnega državnega poroštva zaradi svojega statusa osebe javnega prava, in to neposredno vpliva na metodo, uporabljeno za določitev ocene.

| (278) | Iz zgoraj navedenih razlogov je jasno, zakaj se je agencija S & P odločila razlikovati oceno podjetja La Poste od ocene države. Vendar pa Komisiji ni treba sprejeti stališča do analize razlogov, s katerimi je pojasnjena razlika v oceni med državo in ozemeljskimi skupnostmi, ker to vprašanje ni predmet te preiskave. |
| --- | --- |

(278)

Iz zgoraj navedenih razlogov je jasno, zakaj se je agencija S & P odločila razlikovati oceno podjetja La Poste od ocene države. Vendar pa Komisiji ni treba sprejeti stališča do analize razlogov, s katerimi je pojasnjena razlika v oceni med državo in ozemeljskimi skupnostmi, ker to vprašanje ni predmet te preiskave.

(β)   Francoski organi so izpeljali napačne ugotovitve, ker njihovo sklepanje ne temelji na predpostavki, „da vse drugo sicer ostane nespremenjeno“

| (279) | Po mnenju francoskih organov naj analize bonitetnih agencij ne bi temeljile na pravni analizi, ampak naj bi temeljile na subjektivni presoji tega, kar naj bi bila državna podpora v primeru težav podjetja La Poste. Francija se v podporo tej trditvi sklicuje na analizo agencije S & P z dne 3. aprila 2007. Kot je bilo pojasnjeno zgoraj, S & P v tej analizi navaja, da je po napovedi iz dopisa Komisije, da bo priporočila ukinitev poroštva, bonitetna ocena podjetja La Poste ostala nespremenjena, ker je S & P menila, da sprememba statusa podjetja La Poste ne bi nujno izražala zmanjšanja močne državne podpore, na kateri temelji ocena podjetja La Poste in ki je bila potrjena z nedavnimi vladnimi odločitvami (133). |
| --- | --- |

(279)

Po mnenju francoskih organov naj analize bonitetnih agencij ne bi temeljile na pravni analizi, ampak naj bi temeljile na subjektivni presoji tega, kar naj bi bila državna podpora v primeru težav podjetja La Poste. Francija se v podporo tej trditvi sklicuje na analizo agencije S & P z dne 3. aprila 2007. Kot je bilo pojasnjeno zgoraj, S & P v tej analizi navaja, da je po napovedi iz dopisa Komisije, da bo priporočila ukinitev poroštva, bonitetna ocena podjetja La Poste ostala nespremenjena, ker je S & P menila, da sprememba statusa podjetja La Poste ne bi nujno izražala zmanjšanja močne državne podpore, na kateri temelji ocena podjetja La Poste in ki je bila potrjena z nedavnimi vladnimi odločitvami (133).

| (280) | Komisija priznava, da obstajajo drugi elementi, kot je poroštvo, ki jih S & P upošteva ob ugotovitvi, da je podjetje La Poste upravičeno do močne državne podpore, ki upravičuje uporabo metodologije top-down. V tem primeru so lahko nedavne vladne odločitve, to je zlasti rešitev vprašanja financiranja pokojnin uradnikov, ohranitev storitev, pridržanih podjetju La Poste, podpora za distribucijo knjižic A in povišanje poštnih tarif (ki poleg tega pomenijo tudi akte javnega organa, če ne prave državne pomoči), izravnale učinek dopisa s priporočilom Komisije. To ne pomeni, da bonitetni agenciji ne upoštevata dopisa s priporočilom Komisije in splošneje pritiskov na spremembo statusa podjetja La Poste in torej na poroštvo, ki ga ima to podjetje. Ti pritiski se seveda upoštevajo in razlagajo kot oslabitev podpore, ki bi jo država lahko zagotovila podjetju La Poste: torej vplivajo na oceno. To je tudi razlog, zaradi katerega je bonitetna agencija Fitch 4. oktobra 2006, na dan, ko je Komisija od Francije zahtevala ukinitev neomejenega poroštva, ki ga ima podjetje La Poste kot pravna oseba javnega prava, znižala svojo oceno (z AAA stabilna na AAA negativna) z obrazložitvijo, da je treba „priporočilo Evropske komisije razlagati kot prvi otipljivi znak pritiska na pravni status podjetja La Poste in torej njegove ocene,“ kar potrjuje, da je pravni status ključni element. |
| --- | --- |

(280)

Komisija priznava, da obstajajo drugi elementi, kot je poroštvo, ki jih S & P upošteva ob ugotovitvi, da je podjetje La Poste upravičeno do močne državne podpore, ki upravičuje uporabo metodologije top-down. V tem primeru so lahko nedavne vladne odločitve, to je zlasti rešitev vprašanja financiranja pokojnin uradnikov, ohranitev storitev, pridržanih podjetju La Poste, podpora za distribucijo knjižic A in povišanje poštnih tarif (ki poleg tega pomenijo tudi akte javnega organa, če ne prave državne pomoči), izravnale učinek dopisa s priporočilom Komisije. To ne pomeni, da bonitetni agenciji ne upoštevata dopisa s priporočilom Komisije in splošneje pritiskov na spremembo statusa podjetja La Poste in torej na poroštvo, ki ga ima to podjetje. Ti pritiski se seveda upoštevajo in razlagajo kot oslabitev podpore, ki bi jo država lahko zagotovila podjetju La Poste: torej vplivajo na oceno. To je tudi razlog, zaradi katerega je bonitetna agencija Fitch 4. oktobra 2006, na dan, ko je Komisija od Francije zahtevala ukinitev neomejenega poroštva, ki ga ima podjetje La Poste kot pravna oseba javnega prava, znižala svojo oceno (z AAA stabilna na AAA negativna) z obrazložitvijo, da je treba „priporočilo Evropske komisije razlagati kot prvi otipljivi znak pritiska na pravni status podjetja La Poste in torej njegove ocene,“ kar potrjuje, da je pravni status ključni element.

| (281) | Da bi Komisija ponazorila, da mora sklepanje temeljiti na predpostavki, da vse drugo sicer ostane nespremenjeno, opozarja, da je S & P v istem obvestilu iz leta 2007 pojasnila tudi, da bi sprememba lastniške strukture podjetja La Poste (in torej izguba poroštva) privedla do spremembe metodologije, uporabljene za določitev bonitetne ocene, vendar da ta sprememba ne bi nujno privedla do spremembe ocene podjetja La Poste glede na pričakovano izboljšanje notranjega položaja podjetja La Poste v prihodnjih letih (134). Zdi se, da to potrjuje, da bo moralo podjetje La Poste za ohranitev enake ocene izboljšati svoj notranji položaj, če ne bo imelo tega statusa. Po drugi strani, če bi notranji položaj podjetja La Poste ostal enak, bi morala oslabitev podpore države za podjetje La Poste privesti do znižanja njegove ocene (135). |
| --- | --- |

(281)

Da bi Komisija ponazorila, da mora sklepanje temeljiti na predpostavki, da vse drugo sicer ostane nespremenjeno, opozarja, da je S & P v istem obvestilu iz leta 2007 pojasnila tudi, da bi sprememba lastniške strukture podjetja La Poste (in torej izguba poroštva) privedla do spremembe metodologije, uporabljene za določitev bonitetne ocene, vendar da ta sprememba ne bi nujno privedla do spremembe ocene podjetja La Poste glede na pričakovano izboljšanje notranjega položaja podjetja La Poste v prihodnjih letih (134). Zdi se, da to potrjuje, da bo moralo podjetje La Poste za ohranitev enake ocene izboljšati svoj notranji položaj, če ne bo imelo tega statusa. Po drugi strani, če bi notranji položaj podjetja La Poste ostal enak, bi morala oslabitev podpore države za podjetje La Poste privesti do znižanja njegove ocene (135).

(γ)   Trditve francoskih organov, s katerimi želijo dokazati, da status podjetja La Poste in poroštvo, ki izhaja iz njega, nista edina elementa, ki sta ju bonitetni agenciji upoštevali, nikakor ne morejo ovreči dokaza Komisije

| (282) | Večina pripomb francoskih organov, namenjenih dokazu domnevnega „neobstoja učinka poroštva na bonitetno oceno podjetja La Poste“ (136), dokazuje samo to, da poroštvo ni edini element, ki sta ga bonitetni agenciji upoštevali. Komisija se strinja s tem: nikakor pa to ne more ovreči ugotovitve, da bonitetni agenciji pri določitvi ocene poštnih operaterjev upoštevata poroštvo. Poleg tega sklepanje francoskih organov ne temelji na predpostavki, da vse drugo sicer ostane nespremenjeno. |
| --- | --- |

(282)

Večina pripomb francoskih organov, namenjenih dokazu domnevnega „neobstoja učinka poroštva na bonitetno oceno podjetja La Poste“ (136), dokazuje samo to, da poroštvo ni edini element, ki sta ga bonitetni agenciji upoštevali. Komisija se strinja s tem: nikakor pa to ne more ovreči ugotovitve, da bonitetni agenciji pri določitvi ocene poštnih operaterjev upoštevata poroštvo. Poleg tega sklepanje francoskih organov ne temelji na predpostavki, da vse drugo sicer ostane nespremenjeno.

—   Trditve francoskih organov, izpeljane iz doktrine agencij o oceni poštnih subjektov

| (283) | Francoski organi so preučili metodologijo, ki sta jo uporabili bonitetni agenciji, na podlagi obvestila agencije S & P o vplivu državne podpore na bonitetno oceno poštnih operaterjev (137). Poudarjajo, da se pri razvrstitvi, ki jo je opisala S & P, za uvrstitev v kategorijo 1 upoštevajo obširna merila, ne upošteva pa se status ocenjenega operaterja. Francoski organi na podlagi tega ugotavljajo, da status za bonitetni agenciji ne pomeni pomembnega elementa analize. |
| --- | --- |

(283)

Francoski organi so preučili metodologijo, ki sta jo uporabili bonitetni agenciji, na podlagi obvestila agencije S & P o vplivu državne podpore na bonitetno oceno poštnih operaterjev (137). Poudarjajo, da se pri razvrstitvi, ki jo je opisala S & P, za uvrstitev v kategorijo 1 upoštevajo obširna merila, ne upošteva pa se status ocenjenega operaterja. Francoski organi na podlagi tega ugotavljajo, da status za bonitetni agenciji ne pomeni pomembnega elementa analize.

| (284) | Komisija izpodbija to analizo in poudarja, da S & P jasno opredeljuje status operaterjev kot enega od ključnih elementov za oceno moči državne pomoči (glej uvodne izjave 264 do 267 o metodologiji S & P). |
| --- | --- |

(284)

Komisija izpodbija to analizo in poudarja, da S & P jasno opredeljuje status operaterjev kot enega od ključnih elementov za oceno moči državne pomoči (glej uvodne izjave 264 do 267 o metodologiji S & P).

| (285) | Poleg tega francoski organi poudarjajo, da je S & P italijansko pošto uvrstila v isto kategorijo kot podjetje La Poste, čeprav ima zasebnopravni status in njena finančna uspešnost ne upravičuje uvrstitve v to kategorijo (138). |
| --- | --- |

(285)

Poleg tega francoski organi poudarjajo, da je S & P italijansko pošto uvrstila v isto kategorijo kot podjetje La Poste, čeprav ima zasebnopravni status in njena finančna uspešnost ne upravičuje uvrstitve v to kategorijo (138).

| (286) | Ugotovitev, da lahko bonitetna agencija za poštnega operaterja z zasebnopravnim statusom, v tem primeru Poste Italiane, šteje, da je upravičen do močne državne podpore, in ga uvrsti v isto kategorijo kot podjetje La Poste, nikakor ne more ovreči dokaza Komisije, da bonitetni agenciji upoštevata obstoj poroštva, ki izhaja iz statusa podjetja La Poste. Komisija namreč priznava, da se lahko poštni subjekti, kot je Poste Italiane, uvrstijo v isto kategorijo kot podjetje La Poste, ne da bi bili upravičeni do poroštva, če drugi elementi dokazujejo, da so prav tako upravičeni do močne državne podpore. Da bi dokazali, da poroštvo nikakor ne vpliva na bonitetno oceno, bi bilo treba dokazati, da sta Poste Italiane in La Poste v popolnoma primerljivem položaju glede na različne elemente, ki jih bonitetni agenciji upoštevata pri oceni državne podpore, in da je edina razlika med tema subjektoma obstoj poroštva v korist podjetja La Poste. Z drugimi besedami, da bi bila primerjava smiselna, je treba dokazati, da „vse drugo sicer ostane nespremenjeno“, česar francoski organi niso storili. |
| --- | --- |

(286)

Ugotovitev, da lahko bonitetna agencija za poštnega operaterja z zasebnopravnim statusom, v tem primeru Poste Italiane, šteje, da je upravičen do močne državne podpore, in ga uvrsti v isto kategorijo kot podjetje La Poste, nikakor ne more ovreči dokaza Komisije, da bonitetni agenciji upoštevata obstoj poroštva, ki izhaja iz statusa podjetja La Poste. Komisija namreč priznava, da se lahko poštni subjekti, kot je Poste Italiane, uvrstijo v isto kategorijo kot podjetje La Poste, ne da bi bili upravičeni do poroštva, če drugi elementi dokazujejo, da so prav tako upravičeni do močne državne podpore. Da bi dokazali, da poroštvo nikakor ne vpliva na bonitetno oceno, bi bilo treba dokazati, da sta Poste Italiane in La Poste v popolnoma primerljivem položaju glede na različne elemente, ki jih bonitetni agenciji upoštevata pri oceni državne podpore, in da je edina razlika med tema subjektoma obstoj poroštva v korist podjetja La Poste. Z drugimi besedami, da bi bila primerjava smiselna, je treba dokazati, da „vse drugo sicer ostane nespremenjeno“, česar francoski organi niso storili.

| (287) | Tudi če bi francoski organi dokazali, da sta položaja Poste Italiane in La Poste popolnoma primerljiva – razen obstoja poroštva v korist francoske pošte – (kar ni bilo dokazano), pa ugotavljamo, da je agencija S & P stopnjo podpore italijanske države in francoske države njunima zadevnima poštama vsekakor različno presojala. S & P namreč meni, da je morebitna podpora italijanske države podjetju Poste Italiane „močna“, medtem ko je podpora francoske države podjetju La Poste „izjemno močna“ (139). Komisija ne izključuje, da je v tej razliki presoje treba videti vpliv poroštva, na obstoj katerega je S & P opozorila v istem obvestilu takoj za trditvijo, da je podjetje La Poste upravičeno do izjemno močne podpore (140). Nikakor ni treba izpeljati ugotovitve glede razlogov, zaradi katerih je bilo podjetje Poste Italiane v nekem trenutku uvrščeno v isto kategorijo kot podjetje La Poste. Po eni strani se namreč ta postopek ne nanaša na te razloge. Po drugi strani številni elementi, ki jih morata bonitetni agenciji upoštevati pri oceni, ne omogočajo sklepanja o posebnem učinku obstoja ali neobstoja skrajnega zakonskega poroštva na bonitetno oceno. |
| --- | --- |

(287)

Tudi če bi francoski organi dokazali, da sta položaja Poste Italiane in La Poste popolnoma primerljiva – razen obstoja poroštva v korist francoske pošte – (kar ni bilo dokazano), pa ugotavljamo, da je agencija S & P stopnjo podpore italijanske države in francoske države njunima zadevnima poštama vsekakor različno presojala. S & P namreč meni, da je morebitna podpora italijanske države podjetju Poste Italiane „močna“, medtem ko je podpora francoske države podjetju La Poste „izjemno močna“ (139). Komisija ne izključuje, da je v tej razliki presoje treba videti vpliv poroštva, na obstoj katerega je S & P opozorila v istem obvestilu takoj za trditvijo, da je podjetje La Poste upravičeno do izjemno močne podpore (140). Nikakor ni treba izpeljati ugotovitve glede razlogov, zaradi katerih je bilo podjetje Poste Italiane v nekem trenutku uvrščeno v isto kategorijo kot podjetje La Poste. Po eni strani se namreč ta postopek ne nanaša na te razloge. Po drugi strani številni elementi, ki jih morata bonitetni agenciji upoštevati pri oceni, ne omogočajo sklepanja o posebnem učinku obstoja ali neobstoja skrajnega zakonskega poroštva na bonitetno oceno.

—   Trditve francoskih organov, izpeljane iz bonitetnih ocen na zasebnem področju

| (288) | Francoski organi opozarjajo, da „je na zasebnem področju obilica primerov, v katerih je bonitetna ocena hčerinskega podjetja povezana z oceno matičnega podjetja“. Ugotavljajo, da naj tovrstni pristop torej ne bi pomenil posebnosti javnega statusa. |
| --- | --- |

(288)

Francoski organi opozarjajo, da „je na zasebnem področju obilica primerov, v katerih je bonitetna ocena hčerinskega podjetja povezana z oceno matičnega podjetja“. Ugotavljajo, da naj tovrstni pristop torej ne bi pomenil posebnosti javnega statusa.

| (289) | Komisija ne izpodbija, da je lahko bonitetna ocena hčerinskega podjetja povezana z oceno matičnega podjetja, vključno v zasebnem sektorju, in zlasti s stopnjo ocenjene podpore, ki jo je matično podjetje pripravljeno ponuditi svojemu hčerinskemu podjetju in se lahko morebiti izrazi s poroštvenimi obveznostmi, ki jih prevzame prvo. Ta trditev samo potrjuje analizo Komisije. Kaže namreč, da sta status osebe javnega prava in poroštvo, ki izhaja iz njega, elementa, ki dokazujeta državno podporo in ki sta ga bonitetni agenciji upoštevali pri oceni podjetja La Poste. |
| --- | --- |

(289)

Komisija ne izpodbija, da je lahko bonitetna ocena hčerinskega podjetja povezana z oceno matičnega podjetja, vključno v zasebnem sektorju, in zlasti s stopnjo ocenjene podpore, ki jo je matično podjetje pripravljeno ponuditi svojemu hčerinskemu podjetju in se lahko morebiti izrazi s poroštvenimi obveznostmi, ki jih prevzame prvo. Ta trditev samo potrjuje analizo Komisije. Kaže namreč, da sta status osebe javnega prava in poroštvo, ki izhaja iz njega, elementa, ki dokazujeta državno podporo in ki sta ga bonitetni agenciji upoštevali pri oceni podjetja La Poste.

—   Trditve francoskih organov, izpeljane iz bonitetne ocene podjetja La Poste

| (290) | Francoski organi tudi poudarjajo, da je S & P leta 2005 bonitetno oceno podjetja La Poste znižala na AA– s stabilnimi obeti, čeprav se status ni spremenil. Francoski organi sklepajo, da bonitetna ocena podjetja La Poste ni samo posledica njegovega statusa (141). Poudarjajo tudi, da sta v obvestilu S & P z dne 3. aprila 2007 o podjetju La Poste elementa, ki ju S & P navaja v podporo bonitetni oceni, gospodarski pomen nalog javne slube in „strong shareholding backing“, ne pa status (142). |
| --- | --- |

(290)

Francoski organi tudi poudarjajo, da je S & P leta 2005 bonitetno oceno podjetja La Poste znižala na AA– s stabilnimi obeti, čeprav se status ni spremenil. Francoski organi sklepajo, da bonitetna ocena podjetja La Poste ni samo posledica njegovega statusa (141). Poudarjajo tudi, da sta v obvestilu S & P z dne 3. aprila 2007 o podjetju La Poste elementa, ki ju S & P navaja v podporo bonitetni oceni, gospodarski pomen nalog javne slube in „strong shareholding backing“, ne pa status (142).

| (291) | Kot je bilo navedeno zgoraj, Komisija priznava, da obstoj poroštva ni edini element, ki ga bonitetni agenciji upoštevata pri oceni stopnje podpore, ki so jo javni organi pripravljeni zagotoviti podjetju, ki bi se znašlo v težavah. Komisija, ki se je oprla na študijo S & P o vplivu podpore vlade na bonitetne ocene poštnih operaterjev (143), pa je vseeno pokazala, da bonitetni agenciji obstoj poroštva upoštevata kot bistveni element podpore države za podjetje La Poste. |
| --- | --- |

(291)

Kot je bilo navedeno zgoraj, Komisija priznava, da obstoj poroštva ni edini element, ki ga bonitetni agenciji upoštevata pri oceni stopnje podpore, ki so jo javni organi pripravljeni zagotoviti podjetju, ki bi se znašlo v težavah. Komisija, ki se je oprla na študijo S & P o vplivu podpore vlade na bonitetne ocene poštnih operaterjev (143), pa je vseeno pokazala, da bonitetni agenciji obstoj poroštva upoštevata kot bistveni element podpore države za podjetje La Poste.

| (292) | V zvezi s tem Komisija izpodbija analizo francoskih organov, v skladu s katero naj bi bil strong shareholder backing, ki ga S & P navaja v obvestilu z dne 3. aprila 2007, ločen od vprašanja javnega statusa in poroštva. Iz študije o vplivu državne podpore na bonitetno oceno poštnih operaterjev namreč izhaja, da sta status in poroštvo bistvena elementa za oceno podpore države za podjetje La Poste. |
| --- | --- |

(292)

V zvezi s tem Komisija izpodbija analizo francoskih organov, v skladu s katero naj bi bil strong shareholder backing, ki ga S & P navaja v obvestilu z dne 3. aprila 2007, ločen od vprašanja javnega statusa in poroštva. Iz študije o vplivu državne podpore na bonitetno oceno poštnih operaterjev namreč izhaja, da sta status in poroštvo bistvena elementa za oceno podpore države za podjetje La Poste.

| (293) | Komisija izpodbija tudi razlago francoskih organov obvestila iz aprila 2007, v skladu s katero je S & P metodologijo top-down izbrala izključno na podlagi svoje predpostavke, da bi morala srednjeročno država ostati 100-odstotni delničar podjetja La Poste, nikakor pa ne na podlagi javnopravnega statusa podjetja La Poste in poroštva, povezanega s tem statusom. Komisija opozarja, da S & P v oceni izrecno upošteva „verjetno spremembo kapitalske strukture“, ki bo po besedah S & P povzročila izgubo statusa osebe javnega prava in poroštva, povezanega s tem statusom (144). Jasno je torej, da je za S & P pomembna ne samo sprememba kapitalske strukture, ampak tudi posledice (izguba javnega statusa in poroštva), saj je sprememba kapitalske strukture najdaljnosežnejši korak v doseganju vse večje neodvisnosti podjetja La Poste od države. |
| --- | --- |

(293)

Komisija izpodbija tudi razlago francoskih organov obvestila iz aprila 2007, v skladu s katero je S & P metodologijo top-down izbrala izključno na podlagi svoje predpostavke, da bi morala srednjeročno država ostati 100-odstotni delničar podjetja La Poste, nikakor pa ne na podlagi javnopravnega statusa podjetja La Poste in poroštva, povezanega s tem statusom. Komisija opozarja, da S & P v oceni izrecno upošteva „verjetno spremembo kapitalske strukture“, ki bo po besedah S & P povzročila izgubo statusa osebe javnega prava in poroštva, povezanega s tem statusom (144). Jasno je torej, da je za S & P pomembna ne samo sprememba kapitalske strukture, ampak tudi posledice (izguba javnega statusa in poroštva), saj je sprememba kapitalske strukture najdaljnosežnejši korak v doseganju vse večje neodvisnosti podjetja La Poste od države.

3.   Pogoji financiranja, ki jih je podjetje La Poste dejansko pridobilo

| (294) | Francoski organi trdijo, da napoved Komisije glede obstoja poroštva in njegove posledične prihodnje ukinitve nikakor ni vplivala na pogoje financiranja podjetja La Poste. Zadnje je namreč pri izdaji obveznic oktobra 2006, takoj potem, ko je Komisija napovedala svoje priporočilo koristnih ukrepov, doseglo spread na mid swap (145) v višini 12 bazičnih točk za izdajo za 15 let in 4 bazičnih točk za izdajo za 7 let. Predhodna izdaja obveznic leta 2004, ki se je nanašala na obveznico za 15 let, pa je privedla do spreada 8 bazičnih točk na mid swap. Francoski organi ugotavljajo, da pogoji financiranja podjetja La Poste ne temeljijo na pravnem ali dejanskem obstoju poroštva. |
| --- | --- |

(294)

Francoski organi trdijo, da napoved Komisije glede obstoja poroštva in njegove posledične prihodnje ukinitve nikakor ni vplivala na pogoje financiranja podjetja La Poste. Zadnje je namreč pri izdaji obveznic oktobra 2006, takoj potem, ko je Komisija napovedala svoje priporočilo koristnih ukrepov, doseglo spread na mid swap (145) v višini 12 bazičnih točk za izdajo za 15 let in 4 bazičnih točk za izdajo za 7 let. Predhodna izdaja obveznic leta 2004, ki se je nanašala na obveznico za 15 let, pa je privedla do spreada 8 bazičnih točk na mid swap. Francoski organi ugotavljajo, da pogoji financiranja podjetja La Poste ne temeljijo na pravnem ali dejanskem obstoju poroštva.

| (295) | Po mnenju Komisije ugotovitev francoskih organov, da napoved Komisije ni vplivala na pogoje financiranja, ni utemeljena, ker se nasprotno ugotavlja poslabšanje spreada z 8 na 12 točk. |
| --- | --- |

(295)

Po mnenju Komisije ugotovitev francoskih organov, da napoved Komisije ni vplivala na pogoje financiranja, ni utemeljena, ker se nasprotno ugotavlja poslabšanje spreada z 8 na 12 točk.

| (296) | Tudi če bi se spread zmanjšal, kar ne drži, ima poleg tega Komisija pomisleke o ugotovitvah, ki bi jih bilo mogoče izpeljati glede vpliva napovedi Komisije na stroške financiranja podjetja La Poste, ker so vlagatelji upoštevali tudi številne druge elemente, kot je finančna struktura podjetja La Poste, ki se je lahko med letoma 2004 in 2006 spreminjala. |
| --- | --- |

(296)

Tudi če bi se spread zmanjšal, kar ne drži, ima poleg tega Komisija pomisleke o ugotovitvah, ki bi jih bilo mogoče izpeljati glede vpliva napovedi Komisije na stroške financiranja podjetja La Poste, ker so vlagatelji upoštevali tudi številne druge elemente, kot je finančna struktura podjetja La Poste, ki se je lahko med letoma 2004 in 2006 spreminjala.

| (297) | Tudi če bi bili pogoji financiranja pred napovedjo Komisije in po njej enaki ali če razlika ne bi bila pomembna, to ne bi nikakor dokazovalo, da poroštvo ne vpliva na pogoje financiranja. Ob izdaji, ki so jo navedli francoski organi, je bilo namreč poroštvo, do katerega je bilo upravičeno podjetje La Poste, opredeljeno kot veljavna pomoč. Ostalo je torej veljavno in je pokrivalo izdaje. Poroštvo postane nezakonita pomoč, kjer je to ustrezno, šele od datuma, ki je s tem sklepom določen za njegovo ukinitev. |
| --- | --- |

(297)

Tudi če bi bili pogoji financiranja pred napovedjo Komisije in po njej enaki ali če razlika ne bi bila pomembna, to ne bi nikakor dokazovalo, da poroštvo ne vpliva na pogoje financiranja. Ob izdaji, ki so jo navedli francoski organi, je bilo namreč poroštvo, do katerega je bilo upravičeno podjetje La Poste, opredeljeno kot veljavna pomoč. Ostalo je torej veljavno in je pokrivalo izdaje. Poroštvo postane nezakonita pomoč, kjer je to ustrezno, šele od datuma, ki je s tem sklepom določen za njegovo ukinitev.

| (298) | Nazadnje, ker je Komisija dokazala, da lahko poroštvo, ki izhaja iz statusa podjetja La Poste, temu zagotovi prednost zaradi pozitivnega vpliva na njegovo bonitetno oceno, Komisija meni, da ji ni treba dokazati konkretnih učinkov, ki jih je to poroštvo imelo v preteklosti. Ustaljeno načelo sheme državnih pomoči je namreč, da Komisiji ni treba dokazati dejanskih učinkov pomoči, saj bi imele v tem primeru države članice, ki ne priglasijo pomoči, prednost v primerjavi z državami članicami, ki to storijo (146). Ukrep države članice, ki je priglasila neomejeno poroštvo, bi bil namreč prepovedan zaradi samih morebitnih učinkov, medtem ko bi se država, ki ga ne bi priglasila, lahko branila z dokazovanjem, da poroštvo konkretno ni zagotovilo prednosti svojemu upravičencu. Poleg tega mora Komisija, tako kot za nove ukrepe, oceniti združljivost obstoječih ukrepov s pravili Pogodbe za prihodnost in ji ni treba nujno dokazati, da je imel ukrep v preteklosti učinke, ki niso združljivi s Pogodbo (147). Komisija tudi ne more odrediti izterjave ugodnosti, ki so bile morebiti že dodeljene z veljavno pomočjo. Zato tudi dokazovanje konkretnih učinkov poroštva na pogoje financiranja ni potreben. |
| --- | --- |

(298)

Nazadnje, ker je Komisija dokazala, da lahko poroštvo, ki izhaja iz statusa podjetja La Poste, temu zagotovi prednost zaradi pozitivnega vpliva na njegovo bonitetno oceno, Komisija meni, da ji ni treba dokazati konkretnih učinkov, ki jih je to poroštvo imelo v preteklosti. Ustaljeno načelo sheme državnih pomoči je namreč, da Komisiji ni treba dokazati dejanskih učinkov pomoči, saj bi imele v tem primeru države članice, ki ne priglasijo pomoči, prednost v primerjavi z državami članicami, ki to storijo (146). Ukrep države članice, ki je priglasila neomejeno poroštvo, bi bil namreč prepovedan zaradi samih morebitnih učinkov, medtem ko bi se država, ki ga ne bi priglasila, lahko branila z dokazovanjem, da poroštvo konkretno ni zagotovilo prednosti svojemu upravičencu. Poleg tega mora Komisija, tako kot za nove ukrepe, oceniti združljivost obstoječih ukrepov s pravili Pogodbe za prihodnost in ji ni treba nujno dokazati, da je imel ukrep v preteklosti učinke, ki niso združljivi s Pogodbo (147). Komisija tudi ne more odrediti izterjave ugodnosti, ki so bile morebiti že dodeljene z veljavno pomočjo. Zato tudi dokazovanje konkretnih učinkov poroštva na pogoje financiranja ni potreben.

(b)   Ob upoštevanju neomejenosti poroštva ni mogoče izračunati zneska tržne premije, ki bi jo podjetje La Poste moralo plačati državi, zaradi česar je mehanizem retrocesije, ki so ga predlagali francoski organi, neupošteven

| (299) | Komisija na podlagi zgoraj navedenega ugotavlja, da so trajanje, znesek in obseg poroštva za podjetje La Poste neomejeni ter da se za poroštvo ne plačuje. Poleg tega sočasno pokriva dejavnosti univerzalne poštne storitve in konkurenčne dejavnosti. Komisija meni, da glede na neomejenost državnega poroštva v korist podjetja La Poste in v skladu s prakso odločanja Komisije (148) ni mogoče izračunati zneska tržne premije, ki bi jo podjetje La Poste moralo plačati državi za dodelitev tega neomejenega poroštva. Pri vsakem poroštvu je namreč pomoč odobrena, ko je poroštvo ponujeno. V primeru neomejenega poroštva, ki lahko potencialno pokriva vse dolgove podjetja za nedoločen čas, je nemogoče ob odobritvi vnaprej določiti znesek dodeljene pomoči in torej izračunati ustrezno tržno premijo (149). S tem mehanizem retrocesije, ki so ga predlagali francoski organi, postane neupošteven. |
| --- | --- |

(299)

Komisija na podlagi zgoraj navedenega ugotavlja, da so trajanje, znesek in obseg poroštva za podjetje La Poste neomejeni ter da se za poroštvo ne plačuje. Poleg tega sočasno pokriva dejavnosti univerzalne poštne storitve in konkurenčne dejavnosti. Komisija meni, da glede na neomejenost državnega poroštva v korist podjetja La Poste in v skladu s prakso odločanja Komisije (148) ni mogoče izračunati zneska tržne premije, ki bi jo podjetje La Poste moralo plačati državi za dodelitev tega neomejenega poroštva. Pri vsakem poroštvu je namreč pomoč odobrena, ko je poroštvo ponujeno. V primeru neomejenega poroštva, ki lahko potencialno pokriva vse dolgove podjetja za nedoločen čas, je nemogoče ob odobritvi vnaprej določiti znesek dodeljene pomoči in torej izračunati ustrezno tržno premijo (149). S tem mehanizem retrocesije, ki so ga predlagali francoski organi, postane neupošteven.

(c)   Ugodnejši pogoji financiranja, ki jih je pridobilo podjetje La Poste zaradi implicitnega državnega poroštva, pomenijo selektivno prednost

| (300) | Prednost je selektivna, ker je konkurenti podjetja La Poste niso deležni: za konkurente podjetja La Poste namreč veljajo sodni postopki sanacije in likvidacije; konkurenti niti niso upravičeni do neomejenega državnega poroštva, povezanega s statusom osebe javnega prava. |
| --- | --- |

(300)

Prednost je selektivna, ker je konkurenti podjetja La Poste niso deležni: za konkurente podjetja La Poste namreč veljajo sodni postopki sanacije in likvidacije; konkurenti niti niso upravičeni do neomejenega državnega poroštva, povezanega s statusom osebe javnega prava.

4.1.3   IZKRIVLJANJE KONKURENCE IN VPLIV NA TRGOVINO

| (301) | Obravnavani ukrep lahko privede do znižanja stroškov poslovanja podjetja La Poste, zaradi česar bi to lahko pridobilo prednost in zaradi česar bi lahko prišlo do izkrivljanja konkurence v smislu člena 107(1) PDEU. Glede na to, da so sektorji, v katerih je podjetje La Poste dejavno, zlasti dostava paketov, nenaslovljenih pošiljk in pisem, katerih dostava ni pridržana podjetju La Poste, široko odprti trgovini v Evropski uniji, bi poleg tega taki ukrepi lahko neugodno vplivali na podjetja, ki so razvila ali ki želijo razviti podobno gospodarsko dejavnost v Franciji. V zvezi s tem je treba pripomniti, da morajo biti na podlagi Direktive 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve, kakor je bila spremenjena z direktivama 2002/39/ES in 2008/6/ES (150) (v nadaljnjem besedilu: poštna direktiva), vse poštne storitve v Franciji izpostavljene konkurenci najpozneje do 1. januarja 2011. V teh okoliščinah lahko obstoj neomejenega državnega poroštva v korist podjetja La Poste izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(301)

Obravnavani ukrep lahko privede do znižanja stroškov poslovanja podjetja La Poste, zaradi česar bi to lahko pridobilo prednost in zaradi česar bi lahko prišlo do izkrivljanja konkurence v smislu člena 107(1) PDEU. Glede na to, da so sektorji, v katerih je podjetje La Poste dejavno, zlasti dostava paketov, nenaslovljenih pošiljk in pisem, katerih dostava ni pridržana podjetju La Poste, široko odprti trgovini v Evropski uniji, bi poleg tega taki ukrepi lahko neugodno vplivali na podjetja, ki so razvila ali ki želijo razviti podobno gospodarsko dejavnost v Franciji. V zvezi s tem je treba pripomniti, da morajo biti na podlagi Direktive 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve, kakor je bila spremenjena z direktivama 2002/39/ES in 2008/6/ES (150) (v nadaljnjem besedilu: poštna direktiva), vse poštne storitve v Franciji izpostavljene konkurenci najpozneje do 1. januarja 2011. V teh okoliščinah lahko obstoj neomejenega državnega poroštva v korist podjetja La Poste izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino v smislu člena 107(1) PDEU.

4.1.4   UGOTOVITEV, DA JE UKREP PO NARAVI POMOČ

| (302) | Državno poroštvo v korist podjetja La Poste zaradi njegovega statusa osebe javnega prava torej povzroči prenos državnih sredstev, za katerega je odgovorna država, in izkrivlja ali bi lahko izkrivljalo konkurenco in trgovino med državami članicami z dajanjem prednosti podjetju La Poste. Komisija ugotavlja, da to poroštvo pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(302)

Državno poroštvo v korist podjetja La Poste zaradi njegovega statusa osebe javnega prava torej povzroči prenos državnih sredstev, za katerega je odgovorna država, in izkrivlja ali bi lahko izkrivljalo konkurenco in trgovino med državami članicami z dajanjem prednosti podjetju La Poste. Komisija ugotavlja, da to poroštvo pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

4.2   ZDRUŽLJIVOST

| (303) | Ker obravnavani ukrep spada na področje uporabe člena 107(1) PDEU, je treba preučiti, ali ga Komisija lahko razglasi za združljivega na podlagi odstopanj, določenih s členom 107(2) in (3) in členom 106(2) PDEU. |
| --- | --- |

(303)

Ker obravnavani ukrep spada na področje uporabe člena 107(1) PDEU, je treba preučiti, ali ga Komisija lahko razglasi za združljivega na podlagi odstopanj, določenih s členom 107(2) in (3) in členom 106(2) PDEU.

| (304) | Zdi se, da neomejeno državno poroštvo v korist podjetja La Poste ne izpolnjuje nobenega od pogojev za uporabo odstopanj iz člena 107(2) PDEU, ker obravnavani ukrep ni namenjen nobenemu od ciljev, določenih s temi odstopanji. |
| --- | --- |

(304)

Zdi se, da neomejeno državno poroštvo v korist podjetja La Poste ne izpolnjuje nobenega od pogojev za uporabo odstopanj iz člena 107(2) PDEU, ker obravnavani ukrep ni namenjen nobenemu od ciljev, določenih s temi odstopanji.

| (305) | Na podlagi člena 107(3)(a) PDEU se ukrep pomoči lahko razglasi za združljivega z notranjim trgom, če je namenjen pospeševanju gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika. Ker je neomejeno državno poroštvo v korist podjetja La Poste individualen ukrep, ki je bil odobren po diskrecijski presoji in si ne prizadeva za noben regionalni cilj, ker je časovno neomejeno, ni povezano z nobeno naložbo in ni degresivno, se odstopanje iz člena 107(3)(a) PDEU ne uporablja. |
| --- | --- |

(305)

Na podlagi člena 107(3)(a) PDEU se ukrep pomoči lahko razglasi za združljivega z notranjim trgom, če je namenjen pospeševanju gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika. Ker je neomejeno državno poroštvo v korist podjetja La Poste individualen ukrep, ki je bil odobren po diskrecijski presoji in si ne prizadeva za noben regionalni cilj, ker je časovno neomejeno, ni povezano z nobeno naložbo in ni degresivno, se odstopanje iz člena 107(3)(a) PDEU ne uporablja.

| (306) | Kar zadeva odstopanji iz člena 107(3)(b) in (d) PDEU, zadevna pomoč ni namenjena pospeševanju izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali odpravljanju resne motnje v francoskem gospodarstvu. Neomejeno državno poroštvo v korist podjetja La Poste tudi ni namenjeno pospeševanju kulture in ohranjanju kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(306)

Kar zadeva odstopanji iz člena 107(3)(b) in (d) PDEU, zadevna pomoč ni namenjena pospeševanju izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali odpravljanju resne motnje v francoskem gospodarstvu. Neomejeno državno poroštvo v korist podjetja La Poste tudi ni namenjeno pospeševanju kulture in ohranjanju kulturne dediščine.

| (307) | Odstopanje iz člena 107(3)(c) PDEU določa, da se pomoč lahko šteje za združljivo, če je namenjena pospeševanju razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Neomejeno državno poroštvo v korist podjetja La Poste ne zadeva niti naložbe niti ustvarjanja delovnih mest, zato pomeni operativno in brezpogojno pomoč. Komisija v skladu s svojo prakso odločanja za tako pomoč ne more šteti, da je namenjena pospeševanju razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij. |
| --- | --- |

(307)

Odstopanje iz člena 107(3)(c) PDEU določa, da se pomoč lahko šteje za združljivo, če je namenjena pospeševanju razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Neomejeno državno poroštvo v korist podjetja La Poste ne zadeva niti naložbe niti ustvarjanja delovnih mest, zato pomeni operativno in brezpogojno pomoč. Komisija v skladu s svojo prakso odločanja za tako pomoč ne more šteti, da je namenjena pospeševanju razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij.

| (308) | Nazadnje, neomejenega državnega poroštva v korist podjetja La Poste ni mogoče šteti za združljivega na podlagi člena 106(2) PDEU. S tem odstopanjem je določeno, da podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma podjetja, ki imajo značaj dohodkovnega monopola, ravnajo po pravilih iz Pogodb, zlasti po pravilih o konkurenci, kolikor uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Unije. |
| --- | --- |

(308)

Nazadnje, neomejenega državnega poroštva v korist podjetja La Poste ni mogoče šteti za združljivega na podlagi člena 106(2) PDEU. S tem odstopanjem je določeno, da podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma podjetja, ki imajo značaj dohodkovnega monopola, ravnajo po pravilih iz Pogodb, zlasti po pravilih o konkurenci, kolikor uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Unije.

| (309) | S francosko zakonodajo so podjetju La Poste podeljene obveznosti javne službe. Na podlagi tega bi poštni operater lahko prejemal finančno nadomestilo ali užival posebne pravice, ki odstopajo od nekaterih splošno veljavnih pravnih pravil. Vendar pa morajo biti taki finančni ukrepi ali posebne pravice omejeni na to, kar je potrebno za izravnavo dodatnih stroškov podjetja La Poste iz naslova obveznosti javne službe. |
| --- | --- |

(309)

S francosko zakonodajo so podjetju La Poste podeljene obveznosti javne službe. Na podlagi tega bi poštni operater lahko prejemal finančno nadomestilo ali užival posebne pravice, ki odstopajo od nekaterih splošno veljavnih pravnih pravil. Vendar pa morajo biti taki finančni ukrepi ali posebne pravice omejeni na to, kar je potrebno za izravnavo dodatnih stroškov podjetja La Poste iz naslova obveznosti javne službe.

| (310) | Z okvirom Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve so opredeljeni pogoji, pod katerimi Komisija tako nadomestilo šteje za združljivo na podlagi člena 106(2) PDEU. Zlasti izplačano nadomestilo ne sme presegati stroškov opravljanja javne storitve, pri čemer se upoštevajo s tem povezani prihodki in razumni dobiček za izpolnjevanje teh obveznosti. |
| --- | --- |

(310)

Z okvirom Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve so opredeljeni pogoji, pod katerimi Komisija tako nadomestilo šteje za združljivo na podlagi člena 106(2) PDEU. Zlasti izplačano nadomestilo ne sme presegati stroškov opravljanja javne storitve, pri čemer se upoštevajo s tem povezani prihodki in razumni dobiček za izpolnjevanje teh obveznosti.

| (311) | V obravnavanem primeru bi taka analiza predpostavljala tržno oceno vrednosti neomejenega državnega poroštva v korist podjetja La Poste, tako da se preveri, ali njegova vrednost ne presega neto stroškov opravljanja univerzalne poštne storitve. Ker pa je to poroštvo neomejeno, te analize ni mogoče opraviti, zaradi česar je izključena uporaba odstopanja iz člena 106(2) PDEU. |
| --- | --- |

(311)

V obravnavanem primeru bi taka analiza predpostavljala tržno oceno vrednosti neomejenega državnega poroštva v korist podjetja La Poste, tako da se preveri, ali njegova vrednost ne presega neto stroškov opravljanja univerzalne poštne storitve. Ker pa je to poroštvo neomejeno, te analize ni mogoče opraviti, zaradi česar je izključena uporaba odstopanja iz člena 106(2) PDEU.

| (312) | Tudi če bi bila taka ocena vrednosti mogoča, pa bi se lahko izvedlo samo za dejavnosti, zajete z nalogo „univerzalne poštne storitve“. Neomejeno državno poroštvo v sedanji obliki pa zajema vse dejavnosti podjetja La Poste, vključno z dejavnostmi, ki niso zajete z nalogo „univerzalne poštne storitve“. |
| --- | --- |

(312)

Tudi če bi bila taka ocena vrednosti mogoča, pa bi se lahko izvedlo samo za dejavnosti, zajete z nalogo „univerzalne poštne storitve“. Neomejeno državno poroštvo v sedanji obliki pa zajema vse dejavnosti podjetja La Poste, vključno z dejavnostmi, ki niso zajete z nalogo „univerzalne poštne storitve“.

| (313) | Komisija meni, da je zaradi tega razvoj trgovine prizadet v obsegu, ki je v nasprotju z interesi Unije. |
| --- | --- |

(313)

Komisija meni, da je zaradi tega razvoj trgovine prizadet v obsegu, ki je v nasprotju z interesi Unije.

| (314) | Poleg tega Francija ni navedla elementov, s katerimi bi dokazala združljivost ukrepa s členom 107(2) in (3) ali členom 106(2) PDEU, ampak je samo izpodbijala obstoj poroštva. Francija torej ni dokazala združljivosti pomoči, čeprav na podlagi sodne prakse nosi dokazno breme. |
| --- | --- |

(314)

Poleg tega Francija ni navedla elementov, s katerimi bi dokazala združljivost ukrepa s členom 107(2) in (3) ali členom 106(2) PDEU, ampak je samo izpodbijala obstoj poroštva. Francija torej ni dokazala združljivosti pomoči, čeprav na podlagi sodne prakse nosi dokazno breme.

| (315) | Če sklenemo, zadevni ukrep, tudi spremenjen na podlagi francoskih predlogov v zvezi s pojasnilom odloka o izvajanju zakona iz leta 1980 in vključitvijo omejevalne določbe v pogodbe podjetja La Poste, ki vključujejo terjatve, pomeni veljavno državno pomoč v smislu člena 1(b) Uredbe (ES) št. 659/1999, v skladu s prakso odločanja Komisije o neomejenih državnih poroštvih, dodeljenih podjetjem, pristojnim za gospodarske dejavnosti (151), pa ta pomoč ne izpolnjuje nobenega pogoja uporabe odstopanja po PDEU. Zgoraj navedeno neomejeno državno poroštvo je zato nezdružljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(315)

Če sklenemo, zadevni ukrep, tudi spremenjen na podlagi francoskih predlogov v zvezi s pojasnilom odloka o izvajanju zakona iz leta 1980 in vključitvijo omejevalne določbe v pogodbe podjetja La Poste, ki vključujejo terjatve, pomeni veljavno državno pomoč v smislu člena 1(b) Uredbe (ES) št. 659/1999, v skladu s prakso odločanja Komisije o neomejenih državnih poroštvih, dodeljenih podjetjem, pristojnim za gospodarske dejavnosti (151), pa ta pomoč ne izpolnjuje nobenega pogoja uporabe odstopanja po PDEU. Zgoraj navedeno neomejeno državno poroštvo je zato nezdružljivo z notranjim trgom.

4.3   NEVTRALNOST GLEDE LASTNINSKOPRAVNE UREDITVE

| (316) | Komisija s to ugotovitvijo nikakor ne izpodbija pripadnosti podjetja La Poste državi niti ne izpodbija statusa pravne osebe javnega prava kot takega. Komisiji se zdi problematično samo poroštvo, ki v sedanjem stanju francoskega prava izhaja iz tega statusa za podjetje La Poste. |
| --- | --- |

(316)

Komisija s to ugotovitvijo nikakor ne izpodbija pripadnosti podjetja La Poste državi niti ne izpodbija statusa pravne osebe javnega prava kot takega. Komisiji se zdi problematično samo poroštvo, ki v sedanjem stanju francoskega prava izhaja iz tega statusa za podjetje La Poste.

| (317) | V skladu s členom 345 PDEU je Unija nevtralna glede lastninskopravne ureditve v državah članicah, in nobena določba Pogodbe ne ovira tega, da ima država v lasti del podjetja ali celotno podjetje. Pri tem se morajo pravila konkurence uporabljati enako za zasebna in javna podjetja. Nobeno od teh dveh vrst podjetij ne sme z uporabo teh pravil dobiti prednosti ali biti v slabšem položaju. V tem primeru poroštvo ne izhaja iz lastništva, ampak izhaja iz pravnega statusa podjetja. Države članice lahko prosto izberejo pravno obliko podjetij, vendar morajo pri tej izbiri upoštevati pravila konkurence iz Pogodbe. Zlasti preprosto dejstvo, da je državno poroštvo samodejno povezano z določenim pravnim statusom, ne preprečuje, da bi navedeno poroštvo pomenilo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če so izpolnjeni pogoji, ki se uporabljajo (152). Člen 345 PDEU ne vpliva na to ugotovitev. Nasprotno bi v konkurenčnem scenariju načelo nevtralnosti vključevalo odpravo kakršne koli neupravičene prednosti v korist javnih podjetij in v škodo njihovih zasebnih konkurentov. Komisija je za ponazoritev podoben pristop uporabila v primeru v zvezi z javnimi posojilnimi ustanovami v Nemčiji (153) in primeru v zvezi z družbo EDF (154). |
| --- | --- |

(317)

V skladu s členom 345 PDEU je Unija nevtralna glede lastninskopravne ureditve v državah članicah, in nobena določba Pogodbe ne ovira tega, da ima država v lasti del podjetja ali celotno podjetje. Pri tem se morajo pravila konkurence uporabljati enako za zasebna in javna podjetja. Nobeno od teh dveh vrst podjetij ne sme z uporabo teh pravil dobiti prednosti ali biti v slabšem položaju. V tem primeru poroštvo ne izhaja iz lastništva, ampak izhaja iz pravnega statusa podjetja. Države članice lahko prosto izberejo pravno obliko podjetij, vendar morajo pri tej izbiri upoštevati pravila konkurence iz Pogodbe. Zlasti preprosto dejstvo, da je državno poroštvo samodejno povezano z določenim pravnim statusom, ne preprečuje, da bi navedeno poroštvo pomenilo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če so izpolnjeni pogoji, ki se uporabljajo (152). Člen 345 PDEU ne vpliva na to ugotovitev. Nasprotno bi v konkurenčnem scenariju načelo nevtralnosti vključevalo odpravo kakršne koli neupravičene prednosti v korist javnih podjetij in v škodo njihovih zasebnih konkurentov. Komisija je za ponazoritev podoben pristop uporabila v primeru v zvezi z javnimi posojilnimi ustanovami v Nemčiji (153) in primeru v zvezi z družbo EDF (154).

4.4   OSNUTEK ZAKONA V ZVEZI S PODJETJEM LA POSTE IN POŠTNIMI DEJAVNOSTMI

| (318) | Francoski organi so v dopisu z dne 31. julija 2009 Komisijo obvestili o osnutku zakona v zvezi s podjetjem La Poste in poštnimi dejavnostmi, ki ga je svet ministrov sprejel 29. julija 2009 in s katerim je bilo določeno, da se s 1. januarjem 2010 podjetje La Poste preoblikuje v delniško družbo. |
| --- | --- |

(318)

Francoski organi so v dopisu z dne 31. julija 2009 Komisijo obvestili o osnutku zakona v zvezi s podjetjem La Poste in poštnimi dejavnostmi, ki ga je svet ministrov sprejel 29. julija 2009 in s katerim je bilo določeno, da se s 1. januarjem 2010 podjetje La Poste preoblikuje v delniško družbo.

| (319) | Nato je bila sprejeta sprememba osnutka zakona, s katero je bil datum preoblikovanja podjetja La Poste v delniško družbo preložen na marec 2010. |
| --- | --- |

(319)

Nato je bila sprejeta sprememba osnutka zakona, s katero je bil datum preoblikovanja podjetja La Poste v delniško družbo preložen na marec 2010.

| (320) | V členu 1(2) spremenjenega osnutka zakona, s katerim se spreminja zakon št. 90-568 z dne 2. julija 1990 o organizaciji javne službe podjetij La Poste in France Telecom, je določeno: „Pravna oseba javnega prava La Poste se s 1. marcem 2010 preoblikuje v delniško družbo, imenovano La Poste [...]“. |
| --- | --- |

(320)

V členu 1(2) spremenjenega osnutka zakona, s katerim se spreminja zakon št. 90-568 z dne 2. julija 1990 o organizaciji javne službe podjetij La Poste in France Telecom, je določeno: „Pravna oseba javnega prava La Poste se s 1. marcem 2010 preoblikuje v delniško družbo, imenovano La Poste [...]“.

| (321) | Francoski organi so pojasnili, da bo učinek preoblikovanja podjetja La Poste v delniško družbo ta, da bo zanj veljalo obče pravo, ki se uporablja za podjetja v sanaciji ali sodni likvidaciji. |
| --- | --- |

(321)

Francoski organi so pojasnili, da bo učinek preoblikovanja podjetja La Poste v delniško družbo ta, da bo zanj veljalo obče pravo, ki se uporablja za podjetja v sanaciji ali sodni likvidaciji.

| (322) | Komisija se strinja, da bo z dejanskim preoblikovanjem podjetja La Poste v delniško družbo, predvidenim z osnutkom zakona, ki so ga poslali francoski organi, ukinjeno neomejeno poroštvo, do katerega je upravičeno. Komisija meni, da to preoblikovanje pomeni ukrep, s katerim bi se lahko v skladu s pravom Skupnosti odpravila državna pomoč, ki jo trenutno uživa podjetje La Poste. |
| --- | --- |

(322)

Komisija se strinja, da bo z dejanskim preoblikovanjem podjetja La Poste v delniško družbo, predvidenim z osnutkom zakona, ki so ga poslali francoski organi, ukinjeno neomejeno poroštvo, do katerega je upravičeno. Komisija meni, da to preoblikovanje pomeni ukrep, s katerim bi se lahko v skladu s pravom Skupnosti odpravila državna pomoč, ki jo trenutno uživa podjetje La Poste.

| (323) | Parlament naj bi osnutek zakona sprejel januarja 2010. Komisija je 4. oktobra 2006 v skladu s členom 18 postopkovne uredbe zahtevala, naj se neomejeno poroštvo ukine najpozneje do 31. decembra 2008. Vendar ob upoštevanju okoliščin primera in dejstva, da so se pogovori s francoskimi organi zavlekli do oktobra 2009, ter časa, potrebnega za odobritev pravnih aktov, s katerimi bo to poroštvo ukinjeno, Komisija meni, da je razumno od francoskih organov zahtevati, naj neomejeno poroštvo dejansko ukinejo najpozneje do 31. marca 2010 – |
| --- | --- |

(323)

Parlament naj bi osnutek zakona sprejel januarja 2010. Komisija je 4. oktobra 2006 v skladu s členom 18 postopkovne uredbe zahtevala, naj se neomejeno poroštvo ukine najpozneje do 31. decembra 2008. Vendar ob upoštevanju okoliščin primera in dejstva, da so se pogovori s francoskimi organi zavlekli do oktobra 2009, ter časa, potrebnega za odobritev pravnih aktov, s katerimi bo to poroštvo ukinjeno, Komisija meni, da je razumno od francoskih organov zahtevati, naj neomejeno poroštvo dejansko ukinejo najpozneje do 31. marca 2010 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Neomejeno poroštvo, ki ga je Francija odobrila podjetju La Poste, pomeni državno pomoč, nezdružljivo z notranjim trgom. Francija to pomoč ukine najpozneje do 31. marca 2010.

Člen 2

Komisija meni, da bo z dejanskim preoblikovanjem podjetja La Poste v delniško družbo neomejeno poroštvo, do katerega je podjetje upravičeno, ukinjeno. Dejanska ukinitev tega neomejenega poroštva najpozneje do 31. marca 2010 pomeni ukrep, s katerim se lahko v skladu s pravom Unije odpravi državna pomoč, ugotovljena v členu 1.

Člen 3

Francija v dveh mesecih od uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji pošlje podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.

V Bruslju, 26. januarja 2010

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  S 1. decembrom 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člena 107 oziroma 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Določbe so v obeh primerih vsebinsko enake. V tem sklepu se sklicevanja na člena 107 in 108 PDEU po potrebi razumejo kot sklicevanja na člena 87 oziroma 88 Pogodbe ES.

1

(2)  UL C 135, 3.6.2008, str. 7.

2

(3)  Zadeva N531/05, Ukrepi v zvezi z ustanovitvijo Banque Postale (UL C 21, 28.1.2006, str. 2).

3

(4)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

4

(5)  Ker je bila opredelitev pomoči kot veljavne že obrazložena v uvodnih izjavah 93 do 97 odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave pomoči (glej opombo 2) in ker Komisija v zvezi s tem ni prejela nobene pripombe, Komisija ne bo več obravnavala tega vprašanja, ampak se bo omejila na potrditev predhodne ocene iz navedene odločitve.

5

(6)  JORF, 17.7.1980, str. 1799.

6

(7)  JORF, 14.5.1981.

7

(8)  Glej opombo 2.

8

(9)  JORF, 8.7.1990.

9

(10)  V Franciji obstajata poleg organov javne uprave, kot so država in lokalne skupnosti, dve glavni kategoriji pravnih oseb javnega prava: osebe javnega prava in skupine javnega interesa, ki so bile ustanovljene z zakonom št. 82-610 z dne 15. julija 1982. V okviru „oseb javnega prava“ je mogoče načelno razlikovati med osebami javnega prava upravne narave (établissements publics à caractère administratif – EPA), ki zagotavljajo tradicionalne naloge uprave, ter osebami javnega prava industrijske in komercialne narave (Etablissements publics à caractère industriel et commercial – EPIC), ki opravljajo dejavnosti gospodarske narave.

10

(11)  Kasacijsko sodišče je uporabilo načelo, ki je bilo določeno s sodbo pritožbenega sodišča v Douaiju z dne 22. oktobra 1998 ter po katerem se podjetje La Poste šteje za enakovredno osebi javnega prava industrijske in komercialne narave.

11

(12)  Odbor za gospodarske zadeve je v poročilu francoskemu senatu iz leta 2003 poudaril: „Vsakdo ve, da se lahko status matičnega podjetja La Poste od reforme leta 1990 šteje za enakovrednega statusu osebe javnega prava industrijske in komercialne narave.“

12

(13)  Glej zlasti sodbo kasacijskega sodišča z dne 21. decembra 1987 (prvi civilni senat).

13

(14)  JORF, 26.1.1985, str. 1097.

14

(15)  Upravno pritožbeno sodišče, Pariz, 15. februar 1991, JCP E 1991, pan. 742; kasacijsko sodišče, Soc. 6. november 1991, JCP E 1992, pan. 85, Bull. V, št. 476.

15

(16)  Gre za roka, navedena v tretjem odstavku člena 3-1 navedenega odloka.

16

(17)  Člen 10 odloka št. 2008-479 določa, da „če ob izteku teh rokov opomin ostaja brez učinka, predstavnik države ali organ, pristojen za nadzor, odhodek vpiše v proračun skupnosti ali osebe javnega prava, ki ni izpolnila obveznosti. Po potrebi zagotovi potrebna sredstva bodisi z zmanjšanjem sredstev, ki so namenjena za druge odhodke in so še na voljo, bodisi s povečanjem sredstev. Če lokalna skupnost ali oseba javnega prava v osmih dneh po uradnem obvestilu o vpisu sredstva ni izvršila plačila dolgovanega zneska, predstavnik države ali organ, pristojen za nadzor, v enem mesecu to opravi po uradni dolžnosti.“

17

(18)  JORF, 20.2.1990.

18

(19)  Bulletin Officiel de la Comptabilité publique (Uradno glasilo javnega računovodstva). NOR: BUD R 02 00060 J.

19

Bulletin Officiel de la Comptabilité publique

(20)  Glej poglavje 3 zakonodajnega navodila št. 02-060-M95 z dne 18. julija 2002 o finančni in računovodski ureditvi nacionalnih oseb javnega prava industrijske in komercialne narave, Bulletin Officiel de la Comptabilité publique (Uradno glasilo javnega računovodstva).

20

Bulletin Officiel de la Comptabilité publique

(21)  Glej del IV, B: „Katere pravne določbe določiti?“, str. 21.

21

(22)  Podjetje ERAP, ki je bilo ustanovljeno leta 1965, je EPIC, katere poslovna dejavnost je na zahtevo države kupiti deleže v podjetjih v energetskem, farmacevtskem in telekomunikacijskem sektorju.

22

(23)  Glej članek „Fitch attribue la note préliminaire AAA au programme EMTN garanti de EUR 10 MD de ERAP (Agencija Fitch dodelila programu EMTN podjetja ERAP s poroštvom 10 milijard EUR predhodno oceno AAA)“. Na voljo na spletni strani podjetja ERAP: www.erap.fr/pdf/CP_Fitch_Ratings_fr.pdf

23

(24)  Glej članek „Moody’s attribue la notation Aaa au programme d’EMTN de l’ERAP portant sur 10 milliards d’euros (Agencija Moody’s programu EMTN podjetja ERAP v višini 10 milijard EUR dodelila oceno Aaa)“. Na voljo na spletni strani podjetja ERAP: www.erap.fr/pdf/CP_Fitch_Ratings_fr.pdf

24

(25)  V skladu s členom 15 zakona št. 90-568 z dne 2. julija 1990 računovodstvo podjetja La Poste poteka v skladu s pravili, ki se uporabljajo za trgovska podjetja.

25

(26)  Glej članek „Fitch attribue la note préliminaire AAA au programme EMTN garanti de EUR 10 MD de ERAP (Agencija Fitch dodelila programu EMTN podjetja ERAP s poroštvom 10 milijard EUR predhodno oceno AAA)“.

26

(27)  Glej zlasti dopise francoskih organov z dne 24. aprila 2006, 6. decembra 2006, 16. januarja 2007, 1. februarja 2007 in 19. marca 2007.

27

(28)  Glej del III dopisa francoskih organov z dne 23. januarja 2008.

28

(29)  Conseil d’Etat, 1. april 1938, Société de l’hôtel d’Albe, zbirka Conseil d’Etat, str. 341. Glej uvodno izjavo 33 odločitve o sprožitvi postopka.

29

(30)  Conseil d’Etat, 10. november 1999, Société de gestion du port de Campoloro, zbirka Conseil d’Etat, str. 348; Conseil d’Etat, 18. november 2005, Société de gestion du port de Campoloro, zbirka Conseil d’Etat, str. 515. Glej uvodno izjavo 34 odločitve o sprožitvi postopka.

30

Société de gestion du port de Campoloro

Société de gestion du port de Campoloro

(31)  JORF št. 177, 2.8.2001, str. 12480.

31

(32)  Glej del IIIB obvestila, ki so ga francoski organi poslali 23. januarja 2008, in pripombe, ki so jih francoski organi poslali 27. oktobra 2009.

32

(33)  Glej obvestilo francoskih organov z dne 27. oktobra 2009.

33

(34)  La responsabilité des AAI dotées de la personnalité juridique: coup d’arrêt à l’idée de „garantie de l’Etat“ (Odgovornost neodvisnih upravnih organov, ki so pravne osebe: ustavitev zamisli „državnega poroštva“); D. Labetoulle; RJEP/CJEG, št. 635, oktober 2006.

34

La responsabilité des AAI dotées de la personnalité juridique: coup d’arrêt à l’idée de „garantie de l’Etat“

(35)  Glej del IV dopisa francoskih organov z dne 23. januarja 2008.

35

(36)  Glej odstavek 78 dopisa francoskih organov z dne 23. januarja 2008.

36

(37)  Le Préfet face à l’inexécution par une collectivité territoriale d’un jugement la condamnant pécuniairement (Prefekt in neizvršitev sodne odločbe, s katero je ozemeljski skupnosti naložena denarna kazen); P. Bon, RFDA – marec–april 2006, str. 341. C. Landais in F. Lenica, Le pouvoir de substitution du préfet en cas d’inexécution de la chose jugée par les collectivités territoriales (Pooblastilo za nadomestitev prefekta, kadar ozemeljske skupnosti ne izvršijo pravnomočne odločitve); AJDA, 23. januar 2006, str. 137.

37

Le Préfet face à l’inexécution par une collectivité territoriale d’un jugement la condamnant pécuniairement

RFDA

Le pouvoir de substitution du préfet en cas d’inexécution de la chose jugée par les collectivités territoriales

AJDA

(38)  Conseil d’Etat, 10. november 1999, Société de gestion du port de Campoloro, navedeno zgoraj.

38

(39)  Conseil d’Etat, 18. november 2005, Société de gestion du port de Campoloro, navedeno zgoraj.

39

(40)  Conseil d’Etat, 30. november 1923, zbirka, str. 789.

40

(41)  Deli tega besedila so bili izpuščeni, da ne bi bila objavljena nobena zaupna informacija. Ti deli so navedeni s tropičjem med oglatima oklepajema, ki jima sledi zvezdica.

41

(42)  Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (UL C 71, 11.3.2000, str. 14).

42

(43)  Po mnenju francoskih organov upoštevanje teh meril zadostuje za izločitev obstoja kakršne koli prednosti, vendar ni potrebno. Zlasti naj ne bi bilo intutitivno, če bi menili, da lahko domnevni obstoj pomislekov o postopku, ki se uporablja v primeru plačilne nesposobnosti, privede do boljših pogojev financiranja.

43

(44)  Člen L 643-11 trgovinskega zakonika.

44

(45)  „- Category 1: equalization of ratings with those of the state owner. This first category includes those entities [...], generally loss making or with poor financial profiles, and extremely unlikely to be privatized [...] given the nature of their activity, as well as their home country’s economic, social and political environment. None of the postal companies currently rated by Standard & Poor’s falls into this category [...].“

45

(46)  „- Category 2: notching down with respect to the state owner’s rating. [...] La Poste and Poste Italiane currently fall within this category.“

46

(47)  „- Category 3: notching up from the postal entity’s stand-alone rating. [...] The entity’s postal activities are still a key public service, but the clear aim of the entity is to achieve a high level of operational and financial independence, either through privatization or commercial autonomy (state ownership, but independent management) [...]“

47

(48)  „Standard & Poor’s Ratings Services lowered its counterparty credit [...] ratings on French issuer AGF [...] to ‚A‘ from ‚A+‘ [...], following a review of AGF’s parent, the Munich-based Allianz group (AA-/Negative/A-1+). [...] The downgrade of AGF, the holding company, is not specific to any issues within the French franchise and generally reflects the Allianz group’s financial leverage and fixed-charge coverage, which are increasingly aggressive relative to the group’s ratings and are a result of the group’s weakened consolidated capital base and reduced earnings.“

48

(49)  „The ratings also take into account the unchallenged status of both it and its parent, Germany-based Volkswagen Financial Services AG (VWFS), as core and captive finance entities to VW“ in „the ratings on VW Bank could moderately diverge (generally not more than one notch) from the ratings on VW or VWFS; currently only its outlook differs.“

49

(50)  „The ratings on Germany-based Volkswagen Financial Services AG (VWFS) are based on its unchallenged status as a core subsidiary of German automaker Volkswagen AG (VW; A-/Negative/A-2) and reflect its strategic importance for and close operational integration into its parent.“

50

(51)  „Bonitetna ocena podjetja, ki je upravičeno do močne državne podpore [...], se lahko zniža za dve kategoriji, če se lahko finančne vezi med navedenim podjetjem in državo srednjeročno ali dolgoročno spremenijo.“

51

(52)  Prav tako po mnenju francoskih organov „močna podpora države“, ki jo Komisija navaja v uvodni izjavi 84 odločitve o sprožitvi postopka, ni povezana s statusom podjetja ali kakršnim koli mehanizmom poroštva, ampak se navezuje na odločitve, kot je ustanovitev La Banque Postale ali reforma financiranja pokojnin, s katerimi naj bi se podjetju La Poste zagotovila sredstva za razvoj pod enakimi pogoji kot njegovim konkurentom in „at arm’s length“ z državo. Vendar nekateri od teh ukrepov sami pomenijo državne pomoči v precejšnjem znesku (glej zlasti Odločbo Komisije z dne 10. decembra 2007 o reformi financiranja pokojnin državnih uslužbencev, zaposlenih pri La Poste). Zato ti ne morejo biti znaki interesa države za razvoj podjetja La Poste pod pogoji „at arm’s length“.

52

at arm’s length

at arm’s length

(53)  „A change in the group’s ownership structure would lead Standard & Poor’s to shift to a bottom-up rating approach, focusing more on LP’s stand-alone business and financial profiles. This rating approach may not necessarily translate into rating changes given the expected improvement in LP’s stand-alone situation in the coming years.“

53

(54)  „The ratings could come under pressure if the group significantly underperforms its operational and financial trajectory at the dawn of full postal deregulation, or if an ownership changes occur sooner than we expect.“

54

(55)  „The EC recently recommended that the French government end this guarantee by year-end 2008, which they believe provides LP with more favorable financing conditions than its competitors in a market in the process of being liberalized.“

55

(56)  „The ratings on La Poste were unaffected by this recommendation since we consider that a change in La Poste’s status would not necessarily reflect a decrease in the strong state support that underpins LP’s ratings and that has been reaffirmed by recent government decisions.“

56

(57)  Po navedbah francoskih organov je bil spread na „mid swap“ 12 bazičnih točk pri izdaji za 15 let (ali 33 bazičnih točk na državno obveznico) in 4 bazične točke pri izdaji za 7 let. Za primerjavo francoski organi navajajo, da se je predhodna izdaja obveznic leta 2004 nanašala na obveznico z ročnostjo 15 let v višini 580 milijard EUR in je privedla do spreada 8 bazičnih točk na „mid swap“. Mid swap je srednja vrednost med ponujeno obrestno mero in obrestno mero, ki jo banke v nekem trenutku predlagajo za svoje medbančne zamenjave po dospelosti, to je fiksna obrestna mera, ki jo je banka na splošno pripravljena zamenjati proti 6-mesečnemu euriboru. Ta obrestna mera pomeni tržno referenco zlasti za izdaje obveznic.

57

spread

spreada

„mid swap“

Mid swap

(58)  Odlok št. 81-501. Ko so francoski organi pripravili predlog, je bil odlok o izvajanju odlok št. 81-501 z dne 12. maja 1981, sprejet za izvajanje zakona z dne 16. julija 1980 o denarnih kaznih, izrečenih na upravnem področju, in izvrševanju sodb s strani pravnih oseb javnega prava, in o „oddelku za poročila in študije“ pri sodišču Conseil d’Etat.

58

(59)  Sodišče Conseil d’Etat, 16. november 1998, Sille: „Ob upoštevanju, prvič, da se sicer, kot so odločila prva sodišča, lahko odgovornost, tudi nekrivdna, javnega organa uveljavlja na podlagi načela enakosti državljanov pred javnimi bremeni, kadar zakonito sprejet ukrep fizični ali pravni osebi povzroči posebno in dokaj resno škodo, to ne drži v tem primeru, ker g. Sille kot nepremičninski strokovnjak ni mogel spregledati tveganj, ki so nujno povezana z izvedbo nepremičninskega programa, kot je bil ta, ki je bil načrtovan v tem primeru ter za izvedbo katerega je bilo med drugim treba spremeniti določbe načrta rabe tal in pridobiti soglasje občinskega sveta, in ker bi moral g. Sille predvideti možnost, da bo občina projekt opustila glede na negativne rezultate javne raziskave in nasprotovanja, ki ga je bil projekt deležen; ker je to tveganje prevzel, čeprav je bil popolnoma seznanjen z dejstvi, ne more upravičeno trditi, da je utrpel neobičajno škodo in da mora občina nositi denarne posledice, ki zanj izhajajo iz odpovedi projekta.“

59

Sille

(60)  Sodišče Conseil d’Etat, 10. julij 1996, Meunier: „Upravno pritožbeno sodišče je s tem, ko je menilo, da iz odločitve o umestitvi trgovine v tak kraj in pisma župana o možnosti premikov zemljišča izhaja, da je zadevna stranka, ki je bila seznanjena z dejstvi, sprejela tveganja nestabilnosti, ki jim je bila njena stavba izpostavljena, opravilo suvereno presojo. Z mnenjem, da škoda, ki je nastala zaradi položaja, ki se mu je zadevna stranka vede izpostavila, tej ne daje pravice do povrnitve škode, ni kršilo pravil, s katerimi se ureja odgovornost javnih oseb.“

60

Meunier

(61)  Za več podrobnosti glej uvodne izjave 11 do 13 odločitve o sprožitvi postopka.

61

(62)  UL C 155, 20.6.2008, str. 10.

62

(63)  Glej oddelek 3.1.1.A tega sklepa.

63

(64)  Glej opombo 29.

64

(65)  Glej opombo 30.

65

(66)  Ustavni svet, Sklep št. 2001-448 z dne 25. julija 2001: „Na podlagi člena 34 ustave bi bilo s členom 61 mogoče določiti obveznost, da se zaradi zagotovitve jasnih finančnih obveznosti države vsako poroštvo, ki ga dodeli država, v treh letih dovoli v zakonu o financah, toda iz tega ne izhaja, da so zadevna poroštva neveljavna, če takega dovoljenja ni; taka posledica bi namreč lahko škodovala enakosti pred javnimi bremeni, v primeru dokaj resne kršitve pa tudi lastninski pravici; poleg tega iz parlamentarnih del izhaja, da je namen člena 61 zagotoviti obveščanje parlamenta o poroštvih, ki jih dodeli država, in ne povzročiti neveljavnost poroštev, ki so bila dodeljena v preteklosti in niso bila dovoljena v določenih rokih; v teh okoliščinah člen 61 ni v nasprotju z ustavo.“

66

(67)  Odstavek naveden v prejšnji opombi.

67

(68)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 26. junija 2008 v zadevi SIC proti Komisiji (T-442/93, ZOdl., str. II-1161, točke od 124 do 127). Glej tudi obvestilo o poroštvih.

68

SIC

Komisiji

(69)  Glej odstavke 62 do 68 obvestila francoskih organov z dne 23. januarja 2008.

69

(70)  Glej opombo 34.

70

(71)  Oddelek 4.1.1.A(b)(3) tega sklepa.

71

(72)  Glej opombo 39 v odločitvi v sprožitvi postopka. Obvestilo ni javno, vendar je bilo omenjeno v poročilu za leto 1995.

72

(73)  Ta del obvestila so objavili avtorji poročila za leto 1995 (str. 219).

73

(74)  Obvestilo francoskih organov Komisiji z dne 9. septembra 2008.

74

(75)  Glej točko 5 priloge k temu obvestilu, v kateri so navedeni različni akti, kot je „dopis ministra ali katera koli druga podlaga“.

75

(76)  Naj opozorimo, da sodba o prenehanju zaradi nezadostnosti sredstev brez kazni po koncu sodnega postopka likvidacije vključuje prepoved za upnika, da ponovno sproži pregon: njegova terjatev je torej dokončno izgubljena.

76

(77)  Glej uvodno izjavo 147 tega sklepa.

77

(78)  Izrazi iz upoštevnih besedil, zakona z dne 16. julija 1980, odloka z dne 20. maja 2008, ki nadomešča odlok z dne 12. maja 1981, in okrožnice z dne 16. oktobra 1989, so bili navedeni v oddelku tega sklepa o opisu ukrepa.

78

(79)  Glej oddelek 3.1.1.B(a)(1) tega sklepa, ki se sklicuje na razdelek IV, A, 1, str. 19–20, dopisa francoskih organov z dne 23. januarja 2008.

79

(80)  Kot poudarja izvedenka Komisije, če namreč oseba javnega prava nima zadostnih sredstev, ima nadzorni organ omejene možnosti, da poskrbi za položaj. Potrebna sredstva lahko najprej izhajajo iz obstoječih sredstev, ki so namenjena za druge odhodke in nato prerazporejena za plačilo dolga. Nato lahko izhajajo iz prodaje premoženja ali povišanja tarif, če so ti prihodki mogoči. Oseba javnega prava lahko tudi vzame posojilo. Če pa teh nekaj možnosti ni mogočih, je rešitev samo dotacija države delničarke.

80

(81)  Če ne obstaja zahteva po kontinuiteti javne službe.

81

(82)  Poročilo izvedenke, oddelek I.2.A.2, str. 18.

82

(83)  Člen L 620-1 trgovinskega zakonika.

83

(84)  Člen L 640-1 trgovinskega zakonika določa, da „se uvede postopek sodne likvidacije, ki je na voljo vsakemu dolžniku iz člena L 640-2, katerega plačila so bila ustavljena in ki ga očitno ni mogoče sanirati“.

84

(85)  Premoženje podjetja La Poste je bilo ponovno razvrščeno z zakonom z dne 11. decembra 2001, imenovanim zakon MURCEF. Kljub temu ta zakon določa, da „kadar pogoji prodaje ali prinosa premoženja podjetju La Poste onemogočajo dobro izvajanje zakonodajnih in zakonskih obveznosti ali obvez, sprejetih na podlagi okvirne pogodbe [...], država nasprotuje prodaji ali prinosu ali za njuno uresničitev določi pogoj, da ne škodujeta dobremu izvajanju navedenih obveznosti“.

85

(86)  Tarife za storitve, ki spadajo v rezervirani sektor, odobri poštni regulator ARCEP. Tarife za storitve, ki spadajo v univerzalni sektor, omeji ARCEP.

86

(87)  Glej oddelek 4.1.1.A(b)(3) tega sklepa.

87

(88)  Glej odstavka 112 in 113 obvestila, ki so ga francoski organi poslali 23. januarja 2008.

88

(89)  Glej oddelek 4.1.1.A(b)(3) tega sklepa.

89

(90)  Glede na francoski regulativni organ (ARCEP) področje regulacije zajema dejavnosti poštnih storitev, ki vključujejo pobiranje, sortiranje, odpravo in razdeljevanje poštnih pošiljk v okviru rednih dostavnih poti. Izključeni so: razdeljevanje nenaslovljenega reklamnega gradiva, kurirska pošta in hitra pošta.

90

(91)  Glej strateško predstavitev letnega načrta uspešnosti.

91

(92)  Za več podrobnosti o stališču francoskih organov glej zlasti oddelek 3.1.1.B(a)(2) tega sklepa.

92

(93)  Cour administrative d’appel (upravno pritožbeno sodišče), Lyon, 6. junij 1996, Société fermière de Campoloro, št. 95LY00935.

93

Société fermière de Campoloro

(94)  P. Bon, glej opombo 37.

94

(95)  Glej opombo 37.

95

(96)  Glej opombo 34.

96

(97)  Št. 57516/00.

97

(98)  Série A, št. 37.

98

(99)  Glej obvestilo z dne 27. oktobra 2009.

99

(100)  Sodišče Conseil d’Etat, 29. december 2004, Sté d’aménagement des coteaux de Saint-Blaine, št. 257804: odškodnina za obveznosti javne službe je mogoča, kadar lastnik nosi posebno in preveliko breme, nesorazmerno z zastavljenim ciljem v splošnem interesu.

100

Sté d’aménagement des coteaux de Saint-Blaine

Cour administrative d’appel (upravno pritožbeno sodišče), Bordeaux, 14. oktober 2003, M. in Mme Claude X., št. 99BX01530: prekinitev avtomobilskega prometa na občinskih cestah, poškodovanih zaradi zemeljskega usada, lahko lastniku, ki je odrezan od sveta, povzroči neobičajno in posebno škodo. Upravno sodišče meni, da je škoda zaradi trajanja (promet je bil med deli prekinjen sedem mesecev) neobičajna in posebna ter presega stroške, ki jih imata uporabnika javne ceste običajno, zato jima je treba izplačati odškodnino.

M. in Mme Claude X

Tribunal administratif (upravno sodišče), Montpellier, 23. junij 1999, M. Van der Velden, št. 97-03716: dokončno zaprtje kampinga zaradi velike nevarnosti poplave je lastniku povzročilo neobičajno in posebno škodo, zaradi katere ima pravico do odškodnine, ker je to zaprtje povzročilo ustavitev edine poklicne dejavnosti zadevne osebe in popolno izgubo poslovnih sredstev.

M. Van der Velden

(101)  Pojem upravičene napake, ki ima lahko pravne učinke, je povezan s teorijo navideznosti. V skladu s Cornujevim pravnim glosarjem je navideznost „videz, ki – namerno ali nenamerno – izhaja iz skupka zunanjih znakov, s katerimi se navadno izražajo stanje, funkcija (pooblaščenec, dedič, lastnik ...) in na podlagi katerih se verjame, da je oseba s temi znaki dejansko v tem stanju ali funkciji“. Teorija navideznosti je „teorija, ki jo je izdelalo sodišče in na podlagi katere sam videz zadostuje za povzročitev učinkov v zvezi s tretjimi osebami, ki so na podlagi upravičene napake spregledale realnost“. Teorija navideznosti se uporablja v sodni praksi, na njeni podlagi pa so bile celo sprejete zelo znane rešitve (Evropsko sodišče za človekove pravice, 7. junij 2001). Uporablja se v zasebnem pravu, kadar je treba ustvariti pravne učinke pogodbe, katere ena od strank se je upravičeno zanašala samo na videz. Navesti je mogoče tudi primer navideznega prebivališča, v javnem pravu pa na primer dejanskih uradnikov, katerih odločitve lahko ostanejo zakonite. Njena prednost je, da olajša dokaz obstoja pravne lastnosti ali pravnega učinka, kadar njena oziroma njegova prisotnost ni izrecno in eksplicitno potrjena z nobenim besedilom.

101

(102)  Razlikovanje, opravljeno na podlagi razvoja trditve S. Carpi-Petita, Les successions en droit administratif(Nasledstva v upravnem pravu), PUR, 2006.

102

Les successions en droit administratif

(103)  To izhaja iz odloka z dne 5. julija 2002 (JORF, 23. julij 2002), s katerim so določena podrobna pravila za likvidacijo tematske univerze v Agenu in katerega člen 1 določa, da je likvidator pristojen, da „ministru za visoko šolstvo predlaga porazdelitev premoženja, terjatev, dolgov in preostanek likvidacijske mase po koncu likvidacije med univerzi Bordeaux I in Bordeaux IV“.

103

(104)

104

| — | Odlok št. 53-404 z dne 11. maja 1953 o likvidaciji izravnalnega sklada za decentralizacijo letalske industrije, JORF, 12.5.1953, člen 3: „V skladu s členom 7 zgoraj navedenega odloka z dne 24. maja 1938 bodo naprave in oprema, ki pripadajo skladu, ter zneski, ki bodo po poravnavi dolgov ostali na voljo, postali last države“ (tu je očitno, da je saldo pozitiven). |
| --- | --- |

—

Odlok št. 53-404 z dne 11. maja 1953 o likvidaciji izravnalnega sklada za decentralizacijo letalske industrije, JORF, 12.5.1953, člen 3: „V skladu s členom 7 zgoraj navedenega odloka z dne 24. maja 1938 bodo naprave in oprema, ki pripadajo skladu, ter zneski, ki bodo po poravnavi dolgov ostali na voljo, postali last države“ (tu je očitno, da je saldo pozitiven).

| — | Odlok št. 75-926 z dne 6. oktobra 1975 o ukinitvi stanovanjske borze, člen 2: Za postopke plačila dolgov, izterjave terjatev in likvidacije premoženja stanovanjske borze ter, po potrebi, sodne postopke za tožbo in za obrambo, ki jo zadevajo, bo pristojen minister za gospodarstvo in finance. To se bo knjižilo na poseben račun državne blagajne 904.14 z naslovom „Likvidacija oseb javnega prava države, paraupravnih ali strokovnih organov in različne likvidacije.“ |
| --- | --- |

—

Odlok št. 75-926 z dne 6. oktobra 1975 o ukinitvi stanovanjske borze, člen 2: Za postopke plačila dolgov, izterjave terjatev in likvidacije premoženja stanovanjske borze ter, po potrebi, sodne postopke za tožbo in za obrambo, ki jo zadevajo, bo pristojen minister za gospodarstvo in finance. To se bo knjižilo na poseben račun državne blagajne 904.14 z naslovom „Likvidacija oseb javnega prava države, paraupravnih ali strokovnih organov in različne likvidacije.“

| — | Odlok št. 81-1009 z dne 12. novembra 1981 o ukinitvi inštituta Auguste Comte za znanstvene študije in delovanje: morebitni likvidacijski prebitek pridrži država. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 81-1009 z dne 12. novembra 1981 o ukinitvi inštituta Auguste Comte za znanstvene študije in delovanje: morebitni likvidacijski prebitek pridrži država.

| — | Odlok št. 83-1185 z dne 27. decembra 1983 o razpustitvi osebe javnega prava, pristojne za urejanje novega mesta Lille-Est: „Aktiva in pasiva osebe javnega prava za urejanje mesta Lille-Est se na ta dan preneseta na mestno skupnost Lilla pod pogoji, določenimi z zgoraj navedeno konvencijo z dne 5. decembra 1983, razen premoženja, naštetega v prilogi k temu odloku, ki se prenese na inštitut za raziskavo prometa.“ |
| --- | --- |

—

Odlok št. 83-1185 z dne 27. decembra 1983 o razpustitvi osebe javnega prava, pristojne za urejanje novega mesta Lille-Est: „Aktiva in pasiva osebe javnega prava za urejanje mesta Lille-Est se na ta dan preneseta na mestno skupnost Lilla pod pogoji, določenimi z zgoraj navedeno konvencijo z dne 5. decembra 1983, razen premoženja, naštetega v prilogi k temu odloku, ki se prenese na inštitut za raziskavo prometa.“

| — | Odlok št. 83-1263 z dne 30. decembra 1983 o razpustitvi nacionalne službe za obravnavo vozniških dovoljenj: postopki se evidentirajo na poseben račun državne blagajne „Likvidacija oseb javnega prava“. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 83-1263 z dne 30. decembra 1983 o razpustitvi nacionalne službe za obravnavo vozniških dovoljenj: postopki se evidentirajo na poseben račun državne blagajne „Likvidacija oseb javnega prava“.

| — | Odlok št. 87-590 z dne 30. junija 1987 o pogojih likvidacije Centre mondial informatiques et ressources humaines, člen 1: „S 1. julijem 1987, to je dnem razpustitve Centre mondial informatiques et ressources humaines (CMIRH), premičnine ter pravice in obveznosti te osebe javnega prava pripadejo državi.“ |
| --- | --- |

—

Odlok št. 87-590 z dne 30. junija 1987 o pogojih likvidacije Centre mondial informatiques et ressources humaines, člen 1: „S 1. julijem 1987, to je dnem razpustitve Centre mondial informatiques et ressources humaines (CMIRH), premičnine ter pravice in obveznosti te osebe javnega prava pripadejo državi.“

Centre mondial informatiques et ressources humaines

Centre mondial informatiques et ressources humaines

| — | Odlok z dne 17. novembra 1987 o razpustitvi centra za preučevanje naprednih sistemov in tehnologij (JORF, 18. november 1987) ter odlok št. 87-1167 z dne 31. decembra 1987 o določitvi pogojev likvidacije, člen 1: „Premoženje, pravice in obveznosti centra za preučevanje naprednih sistemov in tehnologij (CESTA) s 1. januarjem 1988, to je dnem razpustitve te osebe javnega prava, pripadejo državi.“ |
| --- | --- |

—

Odlok z dne 17. novembra 1987 o razpustitvi centra za preučevanje naprednih sistemov in tehnologij (JORF, 18. november 1987) ter odlok št. 87-1167 z dne 31. decembra 1987 o določitvi pogojev likvidacije, člen 1: „Premoženje, pravice in obveznosti centra za preučevanje naprednih sistemov in tehnologij (CESTA) s 1. januarjem 1988, to je dnem razpustitve te osebe javnega prava, pripadejo državi.“

| — | Odlok z dne 28. septembra 1988 o pogojih dokončanja likvidacije Agence de l’informatique (JORF, 23.12.1988): postopke likvidacije zagotovi minister za industrijo in prostorsko načrtovanje. |
| --- | --- |

—

Odlok z dne 28. septembra 1988 o pogojih dokončanja likvidacije Agence de l’informatique (JORF, 23.12.1988): postopke likvidacije zagotovi minister za industrijo in prostorsko načrtovanje.

Agence de l’informatique

| — | Odlok št. 93-775 z dne 26. marca 1993 o ukinitvi osebe javnega prava, imenovane Musée de la Poste (JORF, 30.3.1993): prenos pravic in obveznosti na podjetje La Poste. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 93-775 z dne 26. marca 1993 o ukinitvi osebe javnega prava, imenovane Musée de la Poste (JORF, 30.3.1993): prenos pravic in obveznosti na podjetje La Poste.

Musée de la Poste

| — | Odlok z dne 26. decembra 1996 o razpustitvi osebe javnega prava Caisse française des matières premières (JORF, 29.12.2006): „Premoženje, pravice in obveznosti te osebe javnega prava se prenesejo na državo.“ |
| --- | --- |

—

Odlok z dne 26. decembra 1996 o razpustitvi osebe javnega prava Caisse française des matières premières (JORF, 29.12.2006): „Premoženje, pravice in obveznosti te osebe javnega prava se prenesejo na državo.“

Caisse française des matières premières

| — | Odlok št. 97-882 z dne 26. septembra 1997 o likvidaciji osebe javnega prava mednarodnega konferenčnega centra v Parizu: likvidacijski saldo se prenese na državo. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 97-882 z dne 26. septembra 1997 o likvidaciji osebe javnega prava mednarodnega konferenčnega centra v Parizu: likvidacijski saldo se prenese na državo.

| — | Odlok št. 99-1151 z dne 29. decembra 1999 o razpustitvi osebe javnega prava Musée national de la Légion d’honneur, člen 2: „Naloge, premoženje, pravice in obveznosti te osebe javnega prava se z istim dnem prenesejo na nacionalni red častne legije.“ |
| --- | --- |

—

Odlok št. 99-1151 z dne 29. decembra 1999 o razpustitvi osebe javnega prava Musée national de la Légion d’honneur, člen 2: „Naloge, premoženje, pravice in obveznosti te osebe javnega prava se z istim dnem prenesejo na nacionalni red častne legije.“

Musée national de la Légion d’honneur

| — | Odlok št. 2000-1126 z dne 22. novembra 2000 o prenosu likvidacijskega salda osebe javnega prava za urejanje novega mesta Vaudreuil: saldo se prenese na državni proračun, člen 2 pa določa, da „se pravice in obveznosti, ki so nastale pri dejavnosti osebe javnega prava ali med obdobjem likvidacije ter ob koncu obdobja likvidacije niso bile znane, prenesejo na državo“. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 2000-1126 z dne 22. novembra 2000 o prenosu likvidacijskega salda osebe javnega prava za urejanje novega mesta Vaudreuil: saldo se prenese na državni proračun, člen 2 pa določa, da „se pravice in obveznosti, ki so nastale pri dejavnosti osebe javnega prava ali med obdobjem likvidacije ter ob koncu obdobja likvidacije niso bile znane, prenesejo na državo“.

| — | Odlok št. 2001-1383 z dne 31. decembra 2001 o razpustitvi osebe javnega prava, pristojne za urejanje obrežij Etang de Berre: v skladu s členom 6 bo z odlokom določeno, da se na državo prenesejo elementi aktive in pasive, ki ostanejo po zaprtju likvidacijskega računa, ter pravice in obveznosti, ki nastanejo pri dejavnosti ali med obdobjem likvidacije ter ob koncu tega obdobja niso znane. Z odlokom št. 2004-234 z dne 17. marca 2004 o različnih določbah v zvezi z likvidacijo osebe javnega prava, pristojne za urejanje obrežij Etang de Berre, se na državo prenesejo „spori, nastali pri dejavnosti“. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 2001-1383 z dne 31. decembra 2001 o razpustitvi osebe javnega prava, pristojne za urejanje obrežij Etang de Berre: v skladu s členom 6 bo z odlokom določeno, da se na državo prenesejo elementi aktive in pasive, ki ostanejo po zaprtju likvidacijskega računa, ter pravice in obveznosti, ki nastanejo pri dejavnosti ali med obdobjem likvidacije ter ob koncu tega obdobja niso znane. Z odlokom št. 2004-234 z dne 17. marca 2004 o različnih določbah v zvezi z likvidacijo osebe javnega prava, pristojne za urejanje obrežij Etang de Berre, se na državo prenesejo „spori, nastali pri dejavnosti“.

| — | Odlok z dne 29. aprila 2004 o razpustitvi mešanega sindikata za razvoj industrijskega in pristaniškega območja Eure-Calvados (JORF, 6.5.2004), člen 4: „Bremena, ki obstajajo na datum likvidacije mešanega sindikata, se v skladu z njegovim statutom porazdelijo med njegove člane“. |
| --- | --- |

—

Odlok z dne 29. aprila 2004 o razpustitvi mešanega sindikata za razvoj industrijskega in pristaniškega območja Eure-Calvados (JORF, 6.5.2004), člen 4: „Bremena, ki obstajajo na datum likvidacije mešanega sindikata, se v skladu z njegovim statutom porazdelijo med njegove člane“.

(105)  Les successions en droit administratif (Nasledstva v upravnem pravu), S. Carpi-Petit, PUR, 2006.

105

Les successions en droit administratif

(106)

106

| — | Odlok z dne 24. februarja 2004 o razpustitvi Houillères de bassin du centre et du Midi (JORF, 28.2.2004): prenos dejavnosti, premoženja, pravic in obveznosti na Charbonnage de France. |
| --- | --- |

—

Odlok z dne 24. februarja 2004 o razpustitvi Houillères de bassin du centre et du Midi (JORF, 28.2.2004): prenos dejavnosti, premoženja, pravic in obveznosti na Charbonnage de France.

Houillères de bassin du centre et du Midi

Charbonnage de France

| — | Sklep št. 59-80 z dne 7. januarja 1959 o reorganizaciji davčnih monopolov za tobak in vžigalice: ustanovitev osebe javnega prava SEITA z dotacijo. |
| --- | --- |

—

Sklep št. 59-80 z dne 7. januarja 1959 o reorganizaciji davčnih monopolov za tobak in vžigalice: ustanovitev osebe javnega prava SEITA z dotacijo.

| — | Odlok št. 65-116 z dne 17. decembra 1965 o združitvi Régie autonome des pétroles in Bureau de recherches du pétrole: „vse premoženje, pravice in obveznosti Régie autonome des pétroles in Bureau de recherchesse polnopravno prenesejo na podjetje za naftne raziskave in dejavnosti“. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 65-116 z dne 17. decembra 1965 o združitvi Régie autonome des pétroles in Bureau de recherches du pétrole: „vse premoženje, pravice in obveznosti Régie autonome des pétroles in Bureau de recherchesse polnopravno prenesejo na podjetje za naftne raziskave in dejavnosti“.

Régie autonome des pétroles

Bureau de recherches du pétrole

Régie autonome des pétroles

Bureau de recherches

| — | Odlok št. 67-796 o združitvi Mines domaniales de potasse d’Alsace in Office national industriel de l’Azote, člen 2: „Vse premoženje, pravice in obveznosti Mines domaniales de potasse d’Alsace in Office national industriel de l’Azote se polnopravno prenesejo na Entreprise minière et chimique“. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 67-796 o združitvi Mines domaniales de potasse d’Alsace in Office national industriel de l’Azote, člen 2: „Vse premoženje, pravice in obveznosti Mines domaniales de potasse d’Alsace in Office national industriel de l’Azote se polnopravno prenesejo na Entreprise minière et chimique“.

Mines domaniales de potasse d’Alsace

Office national industriel de l’Azote

Mines domaniales de potasse d’Alsace

Office national industriel de l’Azote

| — | Odlok št. 68-369 z dne 16. aprila 1968 o združitvi Houillères de bassin du centre et du midi: „Vse premoženje, pravice in obveznosti tako ukinjenih premogovnikov se polnopravno prenesejo na Houillères de bassin du centre et du midi“. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 68-369 z dne 16. aprila 1968 o združitvi Houillères de bassin du centre et du midi: „Vse premoženje, pravice in obveznosti tako ukinjenih premogovnikov se polnopravno prenesejo na Houillères de bassin du centre et du midi“.

Houillères de bassin du centre et du midi

Houillères de bassin du centre et du midi

| — | Odlok št. 69-69 z dne 24. januarja 1969 o prenosu ORTF: „S 1. januarjem 1969 se vse premičnine in nepremičnine, pravice in obveznosti urada za radijsko sodelovanje prenesejo na ORTF“. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 69-69 z dne 24. januarja 1969 o prenosu ORTF: „S 1. januarjem 1969 se vse premičnine in nepremičnine, pravice in obveznosti urada za radijsko sodelovanje prenesejo na ORTF“.

| — | Odlok št. 93-1176 z dne 13. oktobra 1993 o razpustitvi osebe javnega prava Opéra de Bastille, člen 2: „Premoženje, pravice in obveznosti osebe javnega prava Opéra de la Bastille se prenesejo na osebo javnega prava parka La Villette“. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 93-1176 z dne 13. oktobra 1993 o razpustitvi osebe javnega prava Opéra de Bastille, člen 2: „Premoženje, pravice in obveznosti osebe javnega prava Opéra de la Bastille se prenesejo na osebo javnega prava parka La Villette“.

Opéra de Bastille

Opéra de la Bastille

| — | Odlok št. 2000-1294 z dne 26. decembra 2000 o razpustitvi osebe javnega prava, pristojne za urejanje novega mesta Evry, ter prenosu njenih pravic in obveznosti na Agence foncière et technique de la région parisienne, člen 2: „Aktiva in pasiva osebe javnega prava, pristojne za urejanje novega mesta Evry, se s tem datumom preneseta na Agence foncière et technique de la région parisienne“. [...]„Ta prevzame vse pravice in obveznosti, povezane z dejavnostjo, ki jo izvaja oseba javnega prava“. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 2000-1294 z dne 26. decembra 2000 o razpustitvi osebe javnega prava, pristojne za urejanje novega mesta Evry, ter prenosu njenih pravic in obveznosti na Agence foncière et technique de la région parisienne, člen 2: „Aktiva in pasiva osebe javnega prava, pristojne za urejanje novega mesta Evry, se s tem datumom preneseta na Agence foncière et technique de la région parisienne“. [...]„Ta prevzame vse pravice in obveznosti, povezane z dejavnostjo, ki jo izvaja oseba javnega prava“.

Agence foncière et technique de la région parisienne

Agence foncière et technique de la région parisienne

| — | Odlok št. 2004-103 z dne 30. januarja 2004 o Ubifrance, francoski agenciji za mednarodni razvoj podjetij: „Na Ubifrance [...] se prenesejo pravice, obveznosti, nepremičnine in premičnine Centre français du commerce extérieur“. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 2004-103 z dne 30. januarja 2004 o Ubifrance, francoski agenciji za mednarodni razvoj podjetij: „Na Ubifrance [...] se prenesejo pravice, obveznosti, nepremičnine in premičnine Centre français du commerce extérieur“.

| — | Zakon št. 2004-105 z dne 3. februarja 2004 o ustanovitvi Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs, člen 6: „Ob upoštevanju razpustitve združenja, imenovanega Association nationale de gestion des retraités des Charbonnages de France et des Houillères de bassin ainsi que de leurs ayants droit, se premoženje, pravice in obveznosti tega združenja na podlagi sklepa njegove generalne skupščine prenesejo na Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs“. |
| --- | --- |

—

Zakon št. 2004-105 z dne 3. februarja 2004 o ustanovitvi Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs, člen 6: „Ob upoštevanju razpustitve združenja, imenovanega Association nationale de gestion des retraités des Charbonnages de France et des Houillères de bassin ainsi que de leurs ayants droit, se premoženje, pravice in obveznosti tega združenja na podlagi sklepa njegove generalne skupščine prenesejo na Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs“.

Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs

Association nationale de gestion des retraités des Charbonnages de France et des Houillères de bassin ainsi que de leurs ayants droit

Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs

| — | Odlok št. 2004-186 z dne 26. februarja 2004 o ustanovitvi univerze za organizacijske vede in odločanje Pariz-Dauphine: „Premoženje, pravice in obveznosti univerze Pariz IX se prenesejo na univerzo Pariz-Dauphine“. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 2004-186 z dne 26. februarja 2004 o ustanovitvi univerze za organizacijske vede in odločanje Pariz-Dauphine: „Premoženje, pravice in obveznosti univerze Pariz IX se prenesejo na univerzo Pariz-Dauphine“.

(107)

107

| — | Zakon št. 80-495 z dne 2. julija 1980 o spremembi statusa Service d’exploitation industrielle des tabacs et allumettes: člen 2: „Premoženje osebe javnega prava industrijske in komercialne narave, imenovane Service d’exploitation industriel des tabacs et allumettes, se po pravilih, ki jih določi pristojni organ, prenese na družbo, ustanovljeno s tem zakonom“. |
| --- | --- |

—

Zakon št. 80-495 z dne 2. julija 1980 o spremembi statusa Service d’exploitation industrielle des tabacs et allumettes: člen 2: „Premoženje osebe javnega prava industrijske in komercialne narave, imenovane Service d’exploitation industriel des tabacs et allumettes, se po pravilih, ki jih določi pristojni organ, prenese na družbo, ustanovljeno s tem zakonom“.

Service d’exploitation industriel des tabacs et allumettes

| — | Glej tudi odlok št. 80-1025 z dne 19. decembra 1980 o prenosu premoženja, pravic in obveznosti Caisse nationale des marchés de l’Etat, des collectivités et établissements publics na družbo, imenovano CEPME. |
| --- | --- |

—

Glej tudi odlok št. 80-1025 z dne 19. decembra 1980 o prenosu premoženja, pravic in obveznosti Caisse nationale des marchés de l’Etat, des collectivités et établissements publics na družbo, imenovano CEPME.

Caisse nationale des marchés de l’Etat, des collectivités et établissements publics

| — | Zakon št. 88-50 z dne 18. januarja 1988 o prenosu Caisse nationale de crédit agricole na vzajemni sklad, člen 1: „Premoženje Caisse nationale de crédit agricole in premoženje Fonds commun de garantie pripadeta družbi, določeni v prvem odstavku zgoraj, ki je imetnica vseh pravic in obveznosti Caisse nationale de crédit agricole in Fonds commun de garantie, z jamstvi in poroštvi, ki so povezana z njimi“. |
| --- | --- |

—

Zakon št. 88-50 z dne 18. januarja 1988 o prenosu Caisse nationale de crédit agricole na vzajemni sklad, člen 1: „Premoženje Caisse nationale de crédit agricole in premoženje Fonds commun de garantie pripadeta družbi, določeni v prvem odstavku zgoraj, ki je imetnica vseh pravic in obveznosti Caisse nationale de crédit agricole in Fonds commun de garantie, z jamstvi in poroštvi, ki so povezana z njimi“.

Caisse nationale de crédit agricole

Fonds commun de garantie

Caisse nationale de crédit agricole

Fonds commun de garantie

| — | Odlok z dne 19. aprila 1989 o dovoljenju za Centre d’études des systèmes d’information des administrations, da vse svoje premoženje, pravice in obveznosti prenese na delniško družbo, imenovano Cesia, in o razpustitvi te osebe javnega prava. |
| --- | --- |

—

Odlok z dne 19. aprila 1989 o dovoljenju za Centre d’études des systèmes d’information des administrations, da vse svoje premoženje, pravice in obveznosti prenese na delniško družbo, imenovano Cesia, in o razpustitvi te osebe javnega prava.

Centre d’études des systèmes d’information des administrations

Cesia

| — | Zakon št. 92-665 z dne 16. julija 1992 o prilagoditvi zakonodaje s področja zavarovanja in posojil evropskemu enotnemu trgu: prenos vsega premoženja, pravic in obveznosti EPIC Caisse nationale de prévoyance na delniško družbo. |
| --- | --- |

—

Zakon št. 92-665 z dne 16. julija 1992 o prilagoditvi zakonodaje s področja zavarovanja in posojil evropskemu enotnemu trgu: prenos vsega premoženja, pravic in obveznosti EPIC Caisse nationale de prévoyance na delniško družbo.

Caisse nationale de prévoyance

| — | Odlok št. 2001-1213 z dne 19. decembra 2001 o dovoljenju za osebo javnega prava države, imenovano Agence pour la diffusion de l’information technologique, da svoje premoženje prenese na delniško družbo z enakim imenom, o razpustitvi te osebe javnega prava in dovoljenju za prenos te družbe v zasebni sektor. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 2001-1213 z dne 19. decembra 2001 o dovoljenju za osebo javnega prava države, imenovano Agence pour la diffusion de l’information technologique, da svoje premoženje prenese na delniško družbo z enakim imenom, o razpustitvi te osebe javnega prava in dovoljenju za prenos te družbe v zasebni sektor.

Agence pour la diffusion de l’information technologique

(108)  Sklicevati se je mogoče na primer postopka ukinitve Caisse nationale des marchés de l’Etat, des collectivités et établissements publics: odlok št. 80-1025 z dne 19. decembra 1980 določa, da se premoženje, pravice in obveznosti osebe javnega prava prenesejo na delniško družbo (CEPME), oseba javnega prava pa v zameno prejme delnice. Nato je z odlokom št. 80-1076 z dne 23. decembra 1980 oseba javnega prava ukinjena, njeno premoženje pa preneseno na državo. Enak mehanizem je vzpostavljen za ukinitev Agence pour la diffusion de l’information technologique (odlok št. 2001-1213 z dne 19. decembra 2001).

108

Caisse nationale des marchés de l’Etat, des collectivités et établissements publics

Agence pour la diffusion de l’information technologique

(109)  „Etablissements publics“, J-cl. admi. fasc. 135, 2007.

109

(110)  Na primer zakon št. 80-495 z dne 2. julija 1980 o preoblikovanju Service d’exploitation des tabacs et allumettes v nacionalno družbo; zakon št. 96-660 z dne 26. julija 1996 o nacionalnem podjetju France Télécom, člen 1: „Pravna oseba javnega prava France Télécom, navedena v členu 1, se z 31. decembrom 1996 preoblikuje v nacionalno podjetje, imenovano France Télécom,v katerem je država neposredna lastnica več kot polovice kapitala.“„Premoženje, pravice in obveznosti pravne osebe javnega prava France Télécom se z 31. decembrom 1996 polnopravno prenesejo na nacionalno podjetje France Télécom“. Ta postopek je očitno edini, ki ga je mogoče izvesti, kadar se v družbo zasebnega prava „preoblikuje“ državna služba z dodatnim proračunom. Zakon št. 93-1419 z dne 31. decembra 1993 o Imprimerie nationale, člen 1: „Vse pravice, premoženje in obveznosti države, povezani z nalogami služb, ki spadajo v dodatni proračun Imprimerie nationale, se prenesejo na nacionalno družbo, imenovano, Imprimerie nationale“; nedavno člen 78 zakona št. 2001-1276 z dne 28. decembra 2001 o spremembi zakona o financah za leto 2001, s katerim je bila služba z nacionalno pristojnostjo DCN preoblikovana v delniško družbo in so bili nanjo preneseni pravice, premoženje in obveznosti države, povezani s službo.

110

Service d’exploitation des tabacs et allumettes

France Télécom

France Télécom,

France Télécom

France Télécom

Imprimerie nationale

Imprimerie nationale

(111)  Enak postopek je za ADP določen z zakonom št. 2005-357 z dne 20. aprila 2005 o letališčih, člen 1: „Oseba javnega prava Aéroports de Pariz se preoblikuje v delniško družbo. To preoblikovanje ne vključuje niti ustanovitve nove pravne osebe niti posledice za pravno ureditev, ki velja za osebje“.

111

Aéroports de

(112)  G. Cornu, Vocabulaire juridique, PUF.

112

Vocabulaire juridique

(113)  Glej S. Carpi-Petit, Les successions en droit administratif (Nasledstva v upravnem pravu), navedeno zgoraj, str. 207.

113

Les successions en droit administratif

(114)  Glej opombo 61.

114

(115)  Sodba Sodišča prve stopnje v združenih zadevah EPAC proti Komisiji (T-204/97 in T-270/97, Recueil, str. II-2267, točki 80 in 81).

115

EPAC

Komisiji

(116)  Bonitetna ocena je obvezna pot za financiranje podjetij na kapitalskih trgih; poleg tega se vse bolj uporablja kot referenca za bančna posojila. V zvezi s tem glej opombo 46 v odločitvi o sprožitvi postopka.

116

(117)  To sta Standard & Poor’s in Fitch, najpomembnejši bonitetni agenciji na svetovni ravni.

117

(118)  Izvleček iz „International Postal Entities: Influence of government support on ratings“ Standard and Poor’s, 22. november 2004: „La Poste’s legal status, which ensures a last-recourse sovereign guarantee, confers the ultimate statutory guarantee of the Republic of France on its obligations.“

118

(119)  Izvleček iz „Ratings direct“ o podjetju La Poste, S & P, 3. april 2007: „In 1991, LP – previously part of the government bureaucracy – became an independent publicly owned entity with EP status, which ensures LP an ultimate state guarantee on its obligations, but not a timely and explicit guarantee as reflected by the rating differentiation between LP and the Republic of France.“

119

(120)  Glej točko 1.2, druga in četrta alinea, obvestila o poroštvih.

120

(121)  Glej članek „Fitch confirme la note ‚AA‘ attribuée à La Poste (Agencija Fitch potrdila oceno ‚AA‘, dodeljeno podjetju La Poste)“, Fitch Ratings, Pariz/London, 4. september 2009.

121

Fitch confirme la note ‚AA‘ attribuée à La Poste

(122)  Glej uvodno izjavo 2 tega sklepa.

122

(123)  Izvleček iz „International Postal Entities: Influence of government support on ratings“. Standard and Poor’s, 22. november 2004: „Category 2: notching down with respect to the state owner’s ratings. The second category includes those entities that, while autonomous in their operations, are largely public-policy-based institutions, still in receipt of substantial direct or indirect financial backing from the State. There is, however, a high level of uncertainty surrounding the level and/or timeliness of this state support. A top-down approach that assumes notching down from the sovereign rating by up to two categories (six notches) applies to such postal entities. La Poste and Poste Italiane currently fall within this category“.

123

(124)  Izvleček iz „International Postal Entities: Influence of government support on ratings“. Standard and Poor’s, 22. november 2004: „Unlike the credit quality of companies that operate in a commercial manner at arm’s length from the government, like SingPost, Deutsche Post or TPG, a major factor underpinning La Poste’s robust credit quality is its extremely strong State support. La Poste’s legal status confers the ultimate statutory guarantee of the Republic of France (AAAA/Stable/A-1+) on its obligations“.

124

(125)  Zadnjič se je ocena podjetja La Poste znižala 21. januarja 2009, kmalu zatem, ko je predsednik Francoske republike napovedal preoblikovanje podjetja La Poste v delniško družbo: ocena podjetja La Poste je bila znižana na A+, kar znova potrjuje, da status javnega subjekta podjetja La Poste dejansko pomembno vpliva na bonitetno oceno, če vse drugo sicer ostane nespremenjeno.

125

(126)  Izvleček iz „Ratings direct“ o podjetju La Poste, S & P, 3. april 2007: „S & P continues to follow a top-down rating methodology for La Poste – which allows for a governement supported entity to be rated by up to two categories below the sovereign- as we expect the French state to remain La Poste’s 100 % shareholder in the medium term. The ratings nevertheless already factor in the long-term likelihood of a change in the group’s capital structure, which would require a change in its current ‚établissement public‘ legal status and result in the loss of the state’s ultimate guarantee on LP’s financial obligations, the elimination of which was recently recommended by the European Commission“.

126

(127)  Izvleček iz „Ratings direct“ o podjetju La Poste, S & P, 3. april 2007: „The EC recently recommended that the French government end this guarantee by year-end 2008, which they believe provides La Poste with more favorable financing conditions than its competitors in a market in the process of being liberalized. The ratings on La Poste were unaffected by this recommendation since we consider that a change in La Poste’s status would not necessarily reflect a decrease in the strong state support that underpins La Poste’s ratings and that has been reaffirmed by recent government decisions“.

127

(128)  Izvleček iz „ADP news“ z dne 21. januarja 2009: „S & P lowers ratings on La Poste with negative outlook“ [...]„The announced legal status and ownership change will give the company a greater autonomy from the government, which is why its rating has a four-notch differential with the rating on the Republic of France, rated AAA/A-1 + with a ‚stable‘ outlook. S & P’s ‚negative‘ outlook reflects concerns that the changes in the company’s legal status and ownership, likely to take place in the next two years as part of a capital hike, could pressure the ratings. These initiatives could limit the government’s ability to provide the postal operator with exceptional support without improving its standalone profile in the short term, as the capital hike should not decrease La Poste’s debt relative to its cash generation“.

128

(129)  Glej odstavek 197 pripomb, ki jih je Francija poslala 23. januarja 2008.

129

(130)  „Rating Government-Related Entities: A Primer.“ Standard and Poor’s, 14. junij 2006.

130

Rating Government-Related Entities: A Primer.

(131)  Glej tudi „Ratings direct“ o podjetju La Poste, S & P, 3. april 2007: „The entities’ credit standing is linked to that of the government, but ratings can be notched down from those on the State by up to two categories as the financial links between these companies and the state may be increasingly subject to change in the medium or long term.“ [...] (Boniteta subjektov je povezana z boniteto vlade, toda ocene se lahko znižajo za dve kategoriji, ker se lahko finančne vezi med navedenim podjetjem in državo srednjeročno ali dolgoročno spremenijo.)

131

(132)  Izvleček iz „Ratings direct“ o podjetju La Poste, S & P, 3. april 2007: „In 1991, La Poste became an independent publicly owned entity with Etablissement Public status, which ensures La Poste an ultimate State guarantee on its obligations, but not a timely and explicit guarantee as reflected by the rating differentiation between La Poste and the Republic of France“.

132

(133)  Izvleček iz „Ratings direct“ o podjetju La Poste, S & P, 3. april 2007: „The EC recently recommended that the French government end this guarantee by year-end 2008, which they believe provides La Poste with more favorable financing conditions than its competitors in a market in the process of being liberalized. The ratings on La Poste were unaffected by this recommendation since we consider that a change in La Poste’s status would not necessarily reflect a decrease in the strong state support that underpins La Poste’s ratings and that has been reaffirmed by recent government decisions“.

133

(134)  Izvleček iz „Ratings direct“ o podjetju La Poste, S & P, 3. april 2007: „A change in the group’s ownership structure would lead Standard and Poor’s to shift to a bottom-up rating approach, focusing more on La Poste’s stand-alone business and financial profiles. This rating approach may not necessarily translate into rating changes given the expected improvement in La Poste’s stand-alone situation in the coming years“. (Zaradi spremembe lastniške strukture bi agencija Standard and Poor’s prešla na ocenjevanje od spodaj navzgor in se bolj osredotočila na lastni poslovni in finančni profil podjetja La Poste. Ta ocenjevalni pristop ne bi nujno spremenil ocene glede na pričakovano izboljšanje notranjega položaja podjetja La Poste v prihodnjih letih.)

134

(135)  Izvleček iz „Ratings direct“ o podjetju La Poste, S & P, 3. april 2007: „The ratings on La Poste could be downgraded, however, if state backing for the company were to weaken“. (Vendar bi se ocene podjetja La Poste lahko znižale, če bi bila državna podpora za to podjetje oslabljena.)

135

(136)  Glej oddelek 3.2.1.D tega sklepa in del V.4 pripomb francoskih organov, poslanih 23. januarja 2008.

136

(137)  Del V.4(a) pripomb, ki jih je Francija poslala 23. januarja 2008.

137

(138)  Glej odstavek 186 pripomb, ki jih je Francija poslala 23. januarja 2008.

138

(139)  Glej preglednico 1 v „Ratings direct“ o podjetju La Poste, S & P, 3. april 2007.

139

(140)  Izvleček iz „International Postal Entities: Influence of government support on ratings“ Standard and Poor’s, 22. november 2004: „Unlike the credit quality of companies that operate in a commercial manner at arm’s length from the government, like SingPost, Deutsche Post or TPG, a major factor underpinning La Poste’s robust credit quality is its extremely strong State support. La Poste’s legal status confers the ultimate statutory guarantee of the Republic of France (AAAA/Stable/A-1+) on its obligations“.

140

(141)  Glej odstavek 196 pripomb, ki jih je Francija poslala 23. januarja 2008.

141

(142)  Glej odstavke 198 do 200 pripomb, ki jih je Francija poslala 23. januarja 2008.

142

(143)  „International Postal Entities: Influence of government support on ratings“ Standard and Poor’s, 22. november 2004.

143

(144)  Izvleček iz „Ratings direct“ o podjetju La Poste, S & P, 3. april 2007: „The ratings nevertheless already factor in the long-term likelihood of a change in the group’s capital structure, which would require a change in its current ‚établissement public‘ legal status and result in the loss of the state’s ultimate guarantee on LP’s financial obligations, the elimination of which was recently recommended by the European Commission“. Poleg tega ugotovljene slabosti podjetja La Poste vključujejo: „Likely capital structure change at company or bank level in the long term“.

144

(145)  Mid swap je srednja obrestna mera med ponujeno obrestno mero in obrestno mero, ki jo banke v nekem trenutku predlagajo za svoje medbančne zamenjave po dospelosti, to je fiksna obrestna mera, ki jo je banka na splošno pripravljena zamenjati proti 6-mesečnemu euriboru. Ta obrestna mera pomeni tržno referenco zlasti za izdaje obveznic.

145

Mid swap

(146)  Sodba Sodišča z dne 14. februarja 1990 v zadevi Francija proti Komisiji (C-301/87, Recueil, str. I-307, točka 33), imenovana „sodba Boussac“.

146

Francija

Komisiji

(147)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 11. marca 2009 v zadevi TF1 proti Komisiji (T-354/05, ZOdl., str. II-113, točki 166 in 167).

147

TF1

Komisiji

(148)  Komisija je zlasti v odločbi EDF (odstavek 57 Odločbe Komisije 2005/145/ES z dne 16. decembra 2003 o državnih pomočeh, ki jih je Francija odobrila družbi EDF in sektorju industrije električne energije in plinarn (UL L 49, 22.2.2005, str. 9)), menila, da „je status družbe EDF, ko ne more priti v postopek sanacije ali sodne likvidacije, ter posledično stečaja, enak splošnemu jamstvu, ki se nanaša na celotne obveznosti podjetja. Tako jamstvo po tržnih predpisih ne more vključevati nobenega povračila. To jamstvo, ki je v svojem obsegu neomejeno v času in v znesku, predstavlja državno pomoč“.

148

(149)  Glej obvestilo o poroštvih, točka 2.1, tretji odstavek.

149

(150)  UL L 15, 21.1.1998, str. 14.

150

(151)  Glej na primer Odločbo 2005/145/ES.

151

(152)  Glej zlasti točko 1.5 obvestila o poroštvih, s katero je potrjeno načelo nevtralnosti, in točko 1.2, s katero je pojasnjeno, da lahko državno poroštvo izhaja iz same pravne oblike (druga in četrta alinea te točke).

152

(153)  Zadeva E 10/2000, „Anstaltslast und Gewährträgerhaftung“, točka 5 predloga za koristne ukrepe z dne 8. maja 2001. Na voljo na spletni strani Komisije: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2000/e010-00-1.pdf

153

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2000/e010-00-1.pdf

(154)  Glej Odločbo 2005/145/ES.

154

---

| 19.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/54

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 26. februarja 2010

o državni pomoči C 9/09 (ex NN 49/08; NN 50/08 in NN 45/08) Kraljevine Belgije, Francoske republike in Velikega vojvodstva Luksemburg za bančno skupino Dexia SA

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1180)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/606/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe v skladu z navedenimi določbami (1),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

1.1   NUJNI UKREPI ZA BANČNO SKUPINO DEXIA

| (1) | Organi Belgije, Francije in Luksemburga (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice) so 30. septembra 2008 javno napovedali izvedbo dokapitalizacije, opisane v razdelku 3.1 tega sklepa (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija). Zadevne države članice so 9. oktobra 2008 napovedale uveljavitev jamstva, opisanega v razdelku 3.2 (v nadaljnjem besedilu: jamstvo). |
| --- | --- |

(1)

Organi Belgije, Francije in Luksemburga (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice) so 30. septembra 2008 javno napovedali izvedbo dokapitalizacije, opisane v razdelku 3.1 tega sklepa (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija). Zadevne države članice so 9. oktobra 2008 napovedale uveljavitev jamstva, opisanega v razdelku 3.2 (v nadaljnjem besedilu: jamstvo).

| (2) | Organi zadevnih držav članic so Komisijo z dopisi z dne 1. in 2. oktobra 2008, ki jih je Komisija evidentirala istega dne, obvestili o ukrepih, ki so jih sprejeli v okviru dokapitalizacije. Komisija je nato prejela dopise z obrazložitvijo nujnosti ukrepov, ki so jih zadevne države članice sprejele v okviru dokapitalizacije:






  — | 1. oktobra 2008 dopis belgijske narodne banke (Banque nationale de Belgique, v nadaljnjem besedilu: BNB), |
| --- | --- | --- |

(2)

Organi zadevnih držav članic so Komisijo z dopisi z dne 1. in 2. oktobra 2008, ki jih je Komisija evidentirala istega dne, obvestili o ukrepih, ki so jih sprejeli v okviru dokapitalizacije. Komisija je nato prejela dopise z obrazložitvijo nujnosti ukrepov, ki so jih zadevne države članice sprejele v okviru dokapitalizacije:

—

1. oktobra 2008 dopis belgijske narodne banke (Banque nationale de Belgique, v nadaljnjem besedilu: BNB),

| — | 2. oktobra 2008 dopis francoske centralne banke (Banque de France), |
| --- | --- |

—

2. oktobra 2008 dopis francoske centralne banke (Banque de France),

| — | 10. oktobra 2008 dopis luksemburške komisije za finančni nadzor (Commission luxembourgeoise de surveillance des services financiers – CSSF, v nadaljnjem besedilu: CSSF). |
| --- | --- |

—

10. oktobra 2008 dopis luksemburške komisije za finančni nadzor (Commission luxembourgeoise de surveillance des services financiers – CSSF, v nadaljnjem besedilu: CSSF).

| (3) | O uveljavitvi jamstva so zadevne države članice Komisijo obvestile z dopisi z dne 9., 13. in 17. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(3)

O uveljavitvi jamstva so zadevne države članice Komisijo obvestile z dopisi z dne 9., 13. in 17. oktobra 2008.

| (4) | Zadevne države članice so se z dopisi z dne 2., 13. in 14. oktobra 2008 obvezale, da bodo Komisiji v šestih mesecih od 3. oktobra 2008 predložile načrt prestrukturiranja skupine Dexia ob upoštevanju ukrepov, sprejetih 3. in 9. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(4)

Zadevne države članice so se z dopisi z dne 2., 13. in 14. oktobra 2008 obvezale, da bodo Komisiji v šestih mesecih od 3. oktobra 2008 predložile načrt prestrukturiranja skupine Dexia ob upoštevanju ukrepov, sprejetih 3. in 9. oktobra 2008.

| (5) | BNB je Komisijo z dopisoma z dne 8. in 13. oktobra zaradi preglednosti obvestila o ukrepu likvidnostne pomoči (v nadaljnjem besedilu: ukrep likvidnostne pomoči), ki ga je zaradi začasnih likvidnostnih težav skupine Dexia sprejela v sodelovanju z Banque de France. Komisijo je redno obveščala o zneskih v okviru tega ukrepa. |
| --- | --- |

(5)

BNB je Komisijo z dopisoma z dne 8. in 13. oktobra zaradi preglednosti obvestila o ukrepu likvidnostne pomoči (v nadaljnjem besedilu: ukrep likvidnostne pomoči), ki ga je zaradi začasnih likvidnostnih težav skupine Dexia sprejela v sodelovanju z Banque de France. Komisijo je redno obveščala o zneskih v okviru tega ukrepa.

| (6) | Belgija in Francija sta 14. novembra 2008 javno napovedali uveljavitev jamstva za finančne instrumente odvisne družbe skupine Dexia, Financial Security Assurance (FSA – v nadaljnjem besedilu: ukrep za družbo FSA). |
| --- | --- |

(6)

Belgija in Francija sta 14. novembra 2008 javno napovedali uveljavitev jamstva za finančne instrumente odvisne družbe skupine Dexia, Financial Security Assurance (FSA – v nadaljnjem besedilu: ukrep za družbo FSA).

1.2   PRVA ODLOČITEV KOMISIJE: NENASPROTOVANJE NUJNIM UKREPOM

| (7) | Komisija je v odločitvi z dne 19. novembra 2008 (2) navedla, da ne bo vložila ugovora v zvezi z ukrepom likvidnostne pomoči in jamstvom zadevnih držav članic za obveznosti skupine Dexia. Menila je namreč, da sta ta ukrepa združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU (3) kot pomoč za reševanje podjetja v težavah, in ju odobrila za šest mesecev od 3. oktobra 2008, pri čemer je pojasnila, da bo po tem obdobju morala pomoč ponovno proučiti kot strukturni ukrep. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v odločitvi z dne 19. novembra 2008 (2) navedla, da ne bo vložila ugovora v zvezi z ukrepom likvidnostne pomoči in jamstvom zadevnih držav članic za obveznosti skupine Dexia. Menila je namreč, da sta ta ukrepa združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU (3) kot pomoč za reševanje podjetja v težavah, in ju odobrila za šest mesecev od 3. oktobra 2008, pri čemer je pojasnila, da bo po tem obdobju morala pomoč ponovno proučiti kot strukturni ukrep.

| (8) | V odločitvi z dne 19. novembra 2008 je bilo tudi izrecno predvideno, da bodo drugi ukrepi pomoči ločeno proučeni v okviru poznejše odločitve. |
| --- | --- |

(8)

V odločitvi z dne 19. novembra 2008 je bilo tudi izrecno predvideno, da bodo drugi ukrepi pomoči ločeno proučeni v okviru poznejše odločitve.

1.3   PRITOŽBA TRETJE OSEBE ZOPER DRŽAVNO POMOČ, KI NAJ BI JO PREJELA DEXIA

| (9) | Z dopisom z dne 6. novembra 2008 je bila pri Komisiji vložena pritožba zoper domnevno nezakonito državno pomoč za skupino Dexia. Pritožbo je vložil konkurent družbe Dexia Banque Belgique (v nadaljnjem besedilu: DBB), nanaša pa se na dokapitalizacijo v višini 3 milijard EUR, ki so jih zagotovili organi in belgijski delničarji skupine Dexia, ter na jamstvo, ki ga je Belgija dodelila za medbančna posojila skupini Dexia. |
| --- | --- |

(9)

Z dopisom z dne 6. novembra 2008 je bila pri Komisiji vložena pritožba zoper domnevno nezakonito državno pomoč za skupino Dexia. Pritožbo je vložil konkurent družbe Dexia Banque Belgique (v nadaljnjem besedilu: DBB), nanaša pa se na dokapitalizacijo v višini 3 milijard EUR, ki so jih zagotovili organi in belgijski delničarji skupine Dexia, ter na jamstvo, ki ga je Belgija dodelila za medbančna posojila skupini Dexia.

| (10) | Komisija je belgijskim organom 13. novembra 2008 poslala nezaupno različico obrazca za predložitev pritožbe in njegovih prilog. Belgijski organi so v dopisu z dne 19. novembra 2008 Komisiji poslali pripombe v zvezi s pritožbo. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je belgijskim organom 13. novembra 2008 poslala nezaupno različico obrazca za predložitev pritožbe in njegovih prilog. Belgijski organi so v dopisu z dne 19. novembra 2008 Komisiji poslali pripombe v zvezi s pritožbo.

1.4   PODALJŠANJE UKREPOV IN NAČRT PRESTRUKTURIRANJA SKUPINE DEXIA

| (11) | Zadevne države članice so 16., 17. oziroma 18. februarja 2009 v skladu s svojimi zavezami Komisiji priglasile načrt prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: prvotni načrt prestrukturiranja) skupine Dexia. Dodatne informacije o prvotnem načrtu prestrukturiranja so bile predložene 27. februarja ter 3., 5., 6., 7., 8. in 9. marca 2009. |
| --- | --- |

(11)

Zadevne države članice so 16., 17. oziroma 18. februarja 2009 v skladu s svojimi zavezami Komisiji priglasile načrt prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: prvotni načrt prestrukturiranja) skupine Dexia. Dodatne informacije o prvotnem načrtu prestrukturiranja so bile predložene 27. februarja ter 3., 5., 6., 7., 8. in 9. marca 2009.

| (12) | Organi zadevnih držav članic so v okviru prvotnega načrta prestrukturiranja Komisijo še zaprosili za podaljšanje jamstvenega mehanizma do roka, določenega s pogodbo o jamstvu, to je do 31. oktobra 2009, in ohranitev preferenčne stopnje nadomestila v višini 25 bazičnih točk navedenega jamstva za obveznice z dospelostjo do enega meseca. Komisijo so še prosili, naj potrdi, ali bi bilo morebitno dodatno podaljšanje jamstva po oktobru 2009 (do oktobra 2010) združljivo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(12)

Organi zadevnih držav članic so v okviru prvotnega načrta prestrukturiranja Komisijo še zaprosili za podaljšanje jamstvenega mehanizma do roka, določenega s pogodbo o jamstvu, to je do 31. oktobra 2009, in ohranitev preferenčne stopnje nadomestila v višini 25 bazičnih točk navedenega jamstva za obveznice z dospelostjo do enega meseca. Komisijo so še prosili, naj potrdi, ali bi bilo morebitno dodatno podaljšanje jamstva po oktobru 2009 (do oktobra 2010) združljivo s skupnim trgom.

| (13) | Po drugi strani je belgijska vlada preventivno tudi zaprosila, naj se do 31. oktobra 2009 podaljša možnost, da Dexia zaprosi za likvidnostno pomoč BNB. |
| --- | --- |

(13)

Po drugi strani je belgijska vlada preventivno tudi zaprosila, naj se do 31. oktobra 2009 podaljša možnost, da Dexia zaprosi za likvidnostno pomoč BNB.

| (14) | Nazadnje sta belgijska in francoska vlada Komisiji priglasili sprejetje ukrepa za družbo FSA, ki sta ga javno napovedali 14. novembra 2008. |
| --- | --- |

(14)

Nazadnje sta belgijska in francoska vlada Komisiji priglasili sprejetje ukrepa za družbo FSA, ki sta ga javno napovedali 14. novembra 2008.

1.5   DRUGA ODLOČITEV KOMISIJE: SPROŽITEV FORMALNEGA POSTOPKA

| (15) | Komisija je z dopisom z dne 13. marca 2009 belgijske, francoske in luksemburške organe obvestila o svoji odločitvi, da glede vseh pomoči, dodeljenih skupini Dexia, sproži postopek iz člena 108(2) PDEU (4). V dopisu je kljub temu pojasnila, da – ker želi omogočiti hitro prodajo družbe FSA – ne nasprotuje nekaterim vidikom ukrepa za družbo FSA, ki so se v skladu s členom 107(3)(b) PDEU šteli za združljive z notranjim trgom. Nazadnje je v dopisu podrobno določeno, da se lahko jamstvo zadevnih držav članic za skupino Dexia, veljavno do 30. oktobra 2009, šteje za združljivo z enotnim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU do dokončne odločitve Komisije, na podlagi katere bo mogoče končati formalni postopek. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je z dopisom z dne 13. marca 2009 belgijske, francoske in luksemburške organe obvestila o svoji odločitvi, da glede vseh pomoči, dodeljenih skupini Dexia, sproži postopek iz člena 108(2) PDEU (4). V dopisu je kljub temu pojasnila, da – ker želi omogočiti hitro prodajo družbe FSA – ne nasprotuje nekaterim vidikom ukrepa za družbo FSA, ki so se v skladu s členom 107(3)(b) PDEU šteli za združljive z notranjim trgom. Nazadnje je v dopisu podrobno določeno, da se lahko jamstvo zadevnih držav članic za skupino Dexia, veljavno do 30. oktobra 2009, šteje za združljivo z enotnim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU do dokončne odločitve Komisije, na podlagi katere bo mogoče končati formalni postopek.

| (16) | Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o zadevnih pomočeh (5). |
| --- | --- |

(16)

Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o zadevnih pomočeh (5).

| (17) | Komisija v zvezi s tem ni prejela pripomb zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(17)

Komisija v zvezi s tem ni prejela pripomb zainteresiranih strani.

| (18) | Pri vprašanjih, povezanih z ukrepom za družbo FSA (vrednotenje sredstev, zavarovanih z ukrepom, in nadomestilo za ukrep), se je Komisija oprla na strokovno analizo zunanjih strokovnjakov, ki pogodbeno sodelujejo s Komisijo (Oliver Wyman). |
| --- | --- |

(18)

Pri vprašanjih, povezanih z ukrepom za družbo FSA (vrednotenje sredstev, zavarovanih z ukrepom, in nadomestilo za ukrep), se je Komisija oprla na strokovno analizo zunanjih strokovnjakov, ki pogodbeno sodelujejo s Komisijo (Oliver Wyman).

1.6   TRETJA ODLOČITEV KOMISIJE: PODALJŠANJE JAMSTVA

| (19) | Ker se je pogodba o jamstvu, sklenjena med skupino Dexia in zadevnimi državami članicami, iztekla 31. oktobra 2009, so zadevne države članice Komisijo 27. oktobra 2009 uradno obvestile, da bo pogodba o jamstvu z nekaterimi prilagoditvami podaljšana do 28. februarja 2010. Informacije o spremembah pogodbe o jamstvu so bile Komisiji poslane 10. septembra, 8. oktobra in 27. oktobra 2009. |
| --- | --- |

(19)

Ker se je pogodba o jamstvu, sklenjena med skupino Dexia in zadevnimi državami članicami, iztekla 31. oktobra 2009, so zadevne države članice Komisijo 27. oktobra 2009 uradno obvestile, da bo pogodba o jamstvu z nekaterimi prilagoditvami podaljšana do 28. februarja 2010. Informacije o spremembah pogodbe o jamstvu so bile Komisiji poslane 10. septembra, 8. oktobra in 27. oktobra 2009.

| (20) | Komisija je z odločitvijo z dne 30. oktobra 2009 (6) odobrila podaljšanje jamstva do 28. februarja 2010 oziroma do odločitve Komisije glede združljivosti ukrepov pomoči in načrta prestrukturiranja skupine Dexia, če bi se to zgodilo pred 28. februarjem 2010. Komisija v odločitvi pojasnjuje, da na podlagi ukrepov, predlaganih v prvotnem načrtu prestrukturiranja, še ni mogoče odločiti o združljivosti pomoči. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je z odločitvijo z dne 30. oktobra 2009 (6) odobrila podaljšanje jamstva do 28. februarja 2010 oziroma do odločitve Komisije glede združljivosti ukrepov pomoči in načrta prestrukturiranja skupine Dexia, če bi se to zgodilo pred 28. februarjem 2010. Komisija v odločitvi pojasnjuje, da na podlagi ukrepov, predlaganih v prvotnem načrtu prestrukturiranja, še ni mogoče odločiti o združljivosti pomoči.

1.7   DODATNI UKREPI IZ NAČRTA PRESTRUKTURIRANJA SKUPINE DEXIA

| (21) | Zadevne države članice so z dopisom z dne 9. februarja 2010 Komisiji poslale informacije o dodatnih ukrepih, načrtovanih za dopolnitev prvotnega načrta prestrukturiranja, priglašenega februarja 2009. Načrt prestrukturiranja skupine Dexia (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja) sestavljajo vsi ukrepi, priglašeni med februarjem 2009 in februarjem 2010. |
| --- | --- |

(21)

Zadevne države članice so z dopisom z dne 9. februarja 2010 Komisiji poslale informacije o dodatnih ukrepih, načrtovanih za dopolnitev prvotnega načrta prestrukturiranja, priglašenega februarja 2009. Načrt prestrukturiranja skupine Dexia (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja) sestavljajo vsi ukrepi, priglašeni med februarjem 2009 in februarjem 2010.

| (22) | Belgijski organi so z dopisom z dne 10. februarja 2010 Komisiji sporočili, da se zaradi čimprejšnjega sprejetja tega sklepa strinjajo, da se ta sklep sprejme v francoskem jeziku. |
| --- | --- |

(22)

Belgijski organi so z dopisom z dne 10. februarja 2010 Komisiji sporočili, da se zaradi čimprejšnjega sprejetja tega sklepa strinjajo, da se ta sklep sprejme v francoskem jeziku.

II.   OPIS UPRAVIČENCA

| (23) | Dexia je finančna skupina, ki deluje v sektorjih bančništva in zavarovalništva. Matična družba, Dexia SA, je delniška družba, ki kotira na borzah Euronext Pariz in Euronext Bruxelles. Njena tržna kapitalizacija je 31. decembra 2008 znašala 5,64 milijarde EUR. Dexia je nastala leta 1996 z združitvijo podjetij Crédit Local de France in Crédit communal de Belgique. Njena glavna dejavnost je dajanje posojil lokalnim skupnostim, ima pa tudi 5,5 milijona zasebnih strank, in sicer v glavnem v Belgiji, prek tamkajšnje odvisne družbe DenizBank pa tudi v Turčiji. |
| --- | --- |

(23)

Dexia je finančna skupina, ki deluje v sektorjih bančništva in zavarovalništva. Matična družba, Dexia SA, je delniška družba, ki kotira na borzah Euronext Pariz in Euronext Bruxelles. Njena tržna kapitalizacija je 31. decembra 2008 znašala 5,64 milijarde EUR. Dexia je nastala leta 1996 z združitvijo podjetij Crédit Local de France in Crédit communal de Belgique. Njena glavna dejavnost je dajanje posojil lokalnim skupnostim, ima pa tudi 5,5 milijona zasebnih strank, in sicer v glavnem v Belgiji, prek tamkajšnje odvisne družbe DenizBank pa tudi v Turčiji.

| (24) | Po dokapitalizaciji, izvedeni 3. oktobra 2008, imajo glavni delničarji skupine Dexia SA naslednje deleže:








  Ime vpisnika | Lastniški delež pred transakcijo (v %) | Znesek vpisa (v milijonih EUR) | Lastniški delež na dan 31. decembra 2008 (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgijska zvezna vlada | — | 1 000 | 5,73 |
| Flamska regija | — | 500 | 2,87 |
| Valonska regija | — | 350 | 2,01 |
| Regija Bruselj – glavno mesto | — | 150 | 0,86 |
| Holding Communal SA | 17 | 500 | 14,34 |
| Arcofin SCRL | 18,08 | 350 | 13,92 |
| Ethias | 6,37 | 150 | 5,04 |
| Francoska vlada | — | 1 000 | 5,73 |
| CDC | 11,89 | 1 710 | 17,61 |
| CNP Assurances | 2 | 288 | 2,97 |
| Zaposleni | 3,92 | | 2,57 |
| Delnice v prostem obtoku (t.i. free float) | 40,74 | — | 26,86 |

(24)

Po dokapitalizaciji, izvedeni 3. oktobra 2008, imajo glavni delničarji skupine Dexia SA naslednje deleže:

Ime vpisnika

Lastniški delež pred transakcijo (v %)

Znesek vpisa (v milijonih EUR)

Lastniški delež na dan 31. decembra 2008 (v %)

Belgijska zvezna vlada

—

1 000

5,73

Flamska regija

—

500

2,87

Valonska regija

—

350

2,01

Regija Bruselj – glavno mesto

—

150

0,86

Holding Communal SA

17

500

14,34

Arcofin SCRL

18,08

350

13,92

Ethias

6,37

150

5,04

Francoska vlada

—

1 000

5,73

CDC

11,89

1 710

17,61

CNP Assurances

2

288

2,97

Zaposleni

3,92

2,57

Delnice v prostem obtoku (t.i. free float)

40,74

—

26,86

| (25) | Skupino Dexia sestavljajo matična holdinška družba (Dexia SA) in tri operativne družbe s sedežem v Franciji (Dexia Crédit Local, v nadaljnjem besedilu: DCL), Belgiji (v nadaljnjem besedilu: DBB) in Luksemburgu (Dexia Banque Internationale à Luxembourg, v nadaljnjem besedilu: Dexia BIL). Medtem ko je bilančna vsota skupine 31. decembra 2008 znašala 651 milijard EUR, je bila bilančna vsota treh operativnih družb naslednja:






  — | 414 milijard EUR za DCL, |
| --- | --- | --- |

(25)

Skupino Dexia sestavljajo matična holdinška družba (Dexia SA) in tri operativne družbe s sedežem v Franciji (Dexia Crédit Local, v nadaljnjem besedilu: DCL), Belgiji (v nadaljnjem besedilu: DBB) in Luksemburgu (Dexia Banque Internationale à Luxembourg, v nadaljnjem besedilu: Dexia BIL). Medtem ko je bilančna vsota skupine 31. decembra 2008 znašala 651 milijard EUR, je bila bilančna vsota treh operativnih družb naslednja:

—

414 milijard EUR za DCL,

| — | 263 milijard EUR za DBB, |
| --- | --- |

—

263 milijard EUR za DBB,

| — | 67 milijard EUR za Dexia BIL. |
| --- | --- |

—

67 milijard EUR za Dexia BIL.

| (26) | Poslovanje skupine Dexia je vse od njene ustanovitve razdeljeno na štiri glavna področja dejavnosti:






  — | finančne storitve v javnem sektorju in bančni posli za podjetja (Public and Wholesale Banking, v nadaljnjem besedilu: PWB): to področje dejavnosti obsega posojila lokalnim skupnostim, financiranje projektov, dejavnosti za izboljšanje kreditne kvalitete, ki jih izvaja odvisna družba FSA družbe DCL, ki je bila julija 2009 prodana družbi Assured Guaranty, ter lastništvo in dejavno upravljanje portfelja obveznic ter kolateraliziranih vrednostnih papirjev (asset-backed securities, v nadaljnjem besedilu: ABS); velik del teh dejavnosti vodijo DCL in njene mednarodne odvisne družbe, razen dejavnosti PWB v Belgiji, za katero je pristojna DBB, |
| --- | --- | --- |

(26)

Poslovanje skupine Dexia je vse od njene ustanovitve razdeljeno na štiri glavna področja dejavnosti:

—

finančne storitve v javnem sektorju in bančni posli za podjetja (Public and Wholesale Banking, v nadaljnjem besedilu: PWB): to področje dejavnosti obsega posojila lokalnim skupnostim, financiranje projektov, dejavnosti za izboljšanje kreditne kvalitete, ki jih izvaja odvisna družba FSA družbe DCL, ki je bila julija 2009 prodana družbi Assured Guaranty, ter lastništvo in dejavno upravljanje portfelja obveznic ter kolateraliziranih vrednostnih papirjev (asset-backed securities, v nadaljnjem besedilu: ABS); velik del teh dejavnosti vodijo DCL in njene mednarodne odvisne družbe, razen dejavnosti PWB v Belgiji, za katero je pristojna DBB,

| — | finančne storitve za občane (Retail and Commercial Banking, v nadaljnjem besedilu: RCB): to področje dejavnosti obsega zbiranje depozitov in dajanje posojil občanom in podjetjem v Belgiji, Turčiji, na Slovaškem in v Luksemburgu, ter zasebno bančništvo v Luksemburgu in Belgiji; te dejavnosti vodita DBB in Dexia BIL, dejavnosti v Turčiji pa DenizBank, neposredna odvisna družba matične družbe Dexia SA, |
| --- | --- |

—

finančne storitve za občane (Retail and Commercial Banking, v nadaljnjem besedilu: RCB): to področje dejavnosti obsega zbiranje depozitov in dajanje posojil občanom in podjetjem v Belgiji, Turčiji, na Slovaškem in v Luksemburgu, ter zasebno bančništvo v Luksemburgu in Belgiji; te dejavnosti vodita DBB in Dexia BIL, dejavnosti v Turčiji pa DenizBank, neposredna odvisna družba matične družbe Dexia SA,

| — | zakladniški posli in finančni trgi (Treasury, Funding and Markets, v nadaljnjem besedilu: TFM), ki vključujejo vse zakladniške posle, upravljanje sredstev in obveznosti do virov sredstev (asset-liability management, v nadaljnjem besedilu: ALM) ter trgovanje skupine Dexia za svoj račun, |
| --- | --- |

—

zakladniški posli in finančni trgi (Treasury, Funding and Markets, v nadaljnjem besedilu: TFM), ki vključujejo vse zakladniške posle, upravljanje sredstev in obveznosti do virov sredstev (asset-liability management, v nadaljnjem besedilu: ALM) ter trgovanje skupine Dexia za svoj račun,

| — | druge dejavnosti, ki vključujejo upravljanje sredstev (združene v okviru družbe Dexia Asset Management, v nadaljnjem besedilu: Dexia AM), storitve za vlagatelje (ponuja jih skupna odvisna družba skupine Dexia in Banque royale du Canada, RBC Dexia Investor Services, v nadaljnjem besedilu: RBC Dexia IS) ter zavarovalniške dejavnosti skupine, ki se izvajajo v Belgiji, Franciji (Dexia Epargne Pension, v nadaljnjem besedilu: DEP), Turčiji in na Irskem. |
| --- | --- |

—

druge dejavnosti, ki vključujejo upravljanje sredstev (združene v okviru družbe Dexia Asset Management, v nadaljnjem besedilu: Dexia AM), storitve za vlagatelje (ponuja jih skupna odvisna družba skupine Dexia in Banque royale du Canada, RBC Dexia Investor Services, v nadaljnjem besedilu: RBC Dexia IS) ter zavarovalniške dejavnosti skupine, ki se izvajajo v Belgiji, Franciji (Dexia Epargne Pension, v nadaljnjem besedilu: DEP), Turčiji in na Irskem.

| (27) | Dejavnost skupine Dexia se je vse od njene ustanovitve pa do krize pomladi 2008 razlikovala od dejavnosti drugih evropskih komercialnih bank po naslednjih značilnostih:






  — | jedru strank, ki ga sestavljajo lokalne skupnosti, za katere so značilne nizke posojilne marže in razmeroma dolga odplačilna doba, |
| --- | --- | --- |

(27)

Dejavnost skupine Dexia se je vse od njene ustanovitve pa do krize pomladi 2008 razlikovala od dejavnosti drugih evropskih komercialnih bank po naslednjih značilnostih:

—

jedru strank, ki ga sestavljajo lokalne skupnosti, za katere so značilne nizke posojilne marže in razmeroma dolga odplačilna doba,

| — | večinskem deležu kratkoročnih oblik financiranja, pridobljenega na medbančnem in denarnem trgu, v primerjavi z dolgoročnimi sredstvi (posojila lokalnim skupnostim, financiranje projektov, portfelj obveznic), |
| --- | --- |

—

večinskem deležu kratkoročnih oblik financiranja, pridobljenega na medbančnem in denarnem trgu, v primerjavi z dolgoročnimi sredstvi (posojila lokalnim skupnostim, financiranje projektov, portfelj obveznic),

| — | precejšnji odvisnosti njenega financiranja od manj stabilnih virov, kot sta medbančni trg ali zbiranje sredstev pri institucionalnih vlagateljih, |
| --- | --- |

—

precejšnji odvisnosti njenega financiranja od manj stabilnih virov, kot sta medbančni trg ali zbiranje sredstev pri institucionalnih vlagateljih,

| — | iskanje kritja zunaj tradicionalnih dejavnosti skupine (financiranje lokalnih skupnosti, podjetij in občanov) v obliki:






  (i) | dejavnosti izboljšanja kreditne kvalitete prek odvisne zavarovalnice za zavarovanje kreditnih tveganj, FSA; |
| --- | --- | --- |

—

iskanje kritja zunaj tradicionalnih dejavnosti skupine (financiranje lokalnih skupnosti, podjetij in občanov) v obliki:

(i)

dejavnosti izboljšanja kreditne kvalitete prek odvisne zavarovalnice za zavarovanje kreditnih tveganj, FSA;

| (ii) | dejavnosti trgovanja za svoj račun; |
| --- | --- |

(ii)

dejavnosti trgovanja za svoj račun;

| (iii) | lastniških naložb v portfelj, ki je v glavnem sestavljen iz obveznic in je bil na dan 31. decembra 2008 ocenjen na 233 milijard EUR (kar je tedaj znašalo 36 % bilančne vsote skupine Dexia); |
| --- | --- |

(iii)

lastniških naložb v portfelj, ki je v glavnem sestavljen iz obveznic in je bil na dan 31. decembra 2008 ocenjen na 233 milijard EUR (kar je tedaj znašalo 36 % bilančne vsote skupine Dexia);

| (iv) | prodaje izvedenih in strukturiranih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(iv)

prodaje izvedenih in strukturiranih finančnih instrumentov.

| (28) | Zaradi teh značilnosti je poseben tudi profil refinanciranja skupine, saj se velik del skupine (v glavnem DCL) srečuje s strukturno potrebo po financiranju, ki jo pokriva zlasti s financiranjem iz drugih delov skupine (večinoma iz družb DBB in Dexia BIL), denarnih trgov ter trgov obveznic in hipotekarnih obveznic. |
| --- | --- |

(28)

Zaradi teh značilnosti je poseben tudi profil refinanciranja skupine, saj se velik del skupine (v glavnem DCL) srečuje s strukturno potrebo po financiranju, ki jo pokriva zlasti s financiranjem iz drugih delov skupine (večinoma iz družb DBB in Dexia BIL), denarnih trgov ter trgov obveznic in hipotekarnih obveznic.

| (29) | Ko sta medbančni trg in trg hipotekarnih obveznic septembra 2008 po stečaju banke Lehman Brothers usahnila, je Dexia tako znova občutila potrebo po dinamičnem kratkoročnem financiranju za pokritje [200-300] (7) milijard EUR ([31-46] % bilančne vsote skupine na dan 31. decembra 2008). Položaj banke se je septembra in oktobra 2008 še poslabšal zaradi njene velike izpostavljenosti nasprotnim strankam, kot so banke in države v težavah (ameriške, irske in islandske banke), zmanjšanja vrednosti sredstev, ki so bila v neposredni lasti skupine Dexia oziroma katerim je kreditno kvaliteto izboljšala njena odvisna družba FSA, in padca cen delnic, ki jih je imela v lasti skupina. Skupna vrednost izgub in zmanjšanja vrednosti sredstev skupine je na dan 30. septembra 2009 znašala 6,5 milijarde EUR (od tega 5,9 milijarde EUR na dan 31. decembra 2008). |
| --- | --- |

(29)

Ko sta medbančni trg in trg hipotekarnih obveznic septembra 2008 po stečaju banke Lehman Brothers usahnila, je Dexia tako znova občutila potrebo po dinamičnem kratkoročnem financiranju za pokritje [200-300] (7) milijard EUR ([31-46] % bilančne vsote skupine na dan 31. decembra 2008). Položaj banke se je septembra in oktobra 2008 še poslabšal zaradi njene velike izpostavljenosti nasprotnim strankam, kot so banke in države v težavah (ameriške, irske in islandske banke), zmanjšanja vrednosti sredstev, ki so bila v neposredni lasti skupine Dexia oziroma katerim je kreditno kvaliteto izboljšala njena odvisna družba FSA, in padca cen delnic, ki jih je imela v lasti skupina. Skupna vrednost izgub in zmanjšanja vrednosti sredstev skupine je na dan 30. septembra 2009 znašala 6,5 milijarde EUR (od tega 5,9 milijarde EUR na dan 31. decembra 2008).

| (30) | Komisija se v zvezi z natančnejšimi vzroki za težek položaj skupine Dexia sklicuje na odločitve z dne 19. novembra 2008, 13. marca 2009 in 30. oktobra 2009. |
| --- | --- |

(30)

Komisija se v zvezi z natančnejšimi vzroki za težek položaj skupine Dexia sklicuje na odločitve z dne 19. novembra 2008, 13. marca 2009 in 30. oktobra 2009.

| (31) | Novo vodstvo skupine, imenovano 7. oktobra 2008, je v odziv na te težave uvedlo načrt preoblikovanja, s katerim naj bi dejavnost skupine znova usmerili na njeno osnovno dejavnost (in sicer dejavnosti PWB in RCB) ter zmanjšali njen profil tveganja in potrebo po kratkoročnem financiranju. Ta načrt preoblikovanja je vseboval naslednje glavne ukrepe:






  — | prodaja dejavnosti izboljševanja kreditne kvalitete družbe FSA družbi Assured Guaranty, pri čemer je portfelj naložb v finančne instrumente družbe FSA (Financial Products) ostal v rokah skupine Dexia (8), |
| --- | --- | --- |

(31)

Novo vodstvo skupine, imenovano 7. oktobra 2008, je v odziv na te težave uvedlo načrt preoblikovanja, s katerim naj bi dejavnost skupine znova usmerili na njeno osnovno dejavnost (in sicer dejavnosti PWB in RCB) ter zmanjšali njen profil tveganja in potrebo po kratkoročnem financiranju. Ta načrt preoblikovanja je vseboval naslednje glavne ukrepe:

—

prodaja dejavnosti izboljševanja kreditne kvalitete družbe FSA družbi Assured Guaranty, pri čemer je portfelj naložb v finančne instrumente družbe FSA (Financial Products) ostal v rokah skupine Dexia (8),

| — | zmanjšanje obsega mednarodnih dejavnosti PWB (to pomeni dejavnosti PWB družbe DCL zunaj Francije, Italije in Španije), |
| --- | --- |

—

zmanjšanje obsega mednarodnih dejavnosti PWB (to pomeni dejavnosti PWB družbe DCL zunaj Francije, Italije in Španije),

| — | likvidacija velikega dela portfelja obveznic (158 milijard EUR na dan 31. decembra 2008), |
| --- | --- |

—

likvidacija velikega dela portfelja obveznic (158 milijard EUR na dan 31. decembra 2008),

| — | prenehanje vseh dejavnosti trgovanja za svoj račun v okviru TFM in združitev dejavnosti upravljanja ALM in zakladništva v novo področje dejavnosti „Group Center“, |
| --- | --- |

—

prenehanje vseh dejavnosti trgovanja za svoj račun v okviru TFM in združitev dejavnosti upravljanja ALM in zakladništva v novo področje dejavnosti „Group Center“,

| — | načrt zniževanja stroškov. |
| --- | --- |

—

načrt zniževanja stroškov.

| (32) | Položaj skupine Dexia se je po uvedbi načrta preoblikovanja v začetku leta 2009 izboljšal, tako da je lahko v prvih treh četrtletjih leta 2009 dosegla pozitiven neto poslovni izid v višini 808 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(32)

Položaj skupine Dexia se je po uvedbi načrta preoblikovanja v začetku leta 2009 izboljšal, tako da je lahko v prvih treh četrtletjih leta 2009 dosegla pozitiven neto poslovni izid v višini 808 milijonov EUR.

III.   OPIS UKREPOV POMOČI

3.1   DOKAPITALIZACIJA

| (33) | Komisija se sklicuje na odločitev z dne 19. novembra 2008. Dokapitalizacija v višini 6 milijard EUR, ki so jo izvedli belgijski in francoski delničarji in je obsegala vpis rednih delnic matične družbe Dexia SA, je postala dokončna 3. oktobra 2008. K tej zaprti dokapitalizaciji sta prispevali:






  (a) | Belgija:






  — | Belgija je v matično družbo Dexia SA vložila 1 milijardo EUR, |
| --- | --- | --- | --- |

(33)

Komisija se sklicuje na odločitev z dne 19. novembra 2008. Dokapitalizacija v višini 6 milijard EUR, ki so jo izvedli belgijski in francoski delničarji in je obsegala vpis rednih delnic matične družbe Dexia SA, je postala dokončna 3. oktobra 2008. K tej zaprti dokapitalizaciji sta prispevali:

(a)

Belgija:

—

Belgija je v matično družbo Dexia SA vložila 1 milijardo EUR,

| — | flamska regija je v matično družbo Dexia SA vložila 500 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

flamska regija je v matično družbo Dexia SA vložila 500 milijonov EUR,

| — | valonska regija je v matično družbo Dexia SA vložila 350 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

valonska regija je v matično družbo Dexia SA vložila 350 milijonov EUR,

| — | regija Bruselj – glavno mesto je v matično družbo Dexia SA vložila 150 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

regija Bruselj – glavno mesto je v matično družbo Dexia SA vložila 150 milijonov EUR,

| — | družba Holding Communal SA je v matično družbo Dexia SA vložila 500 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

družba Holding Communal SA je v matično družbo Dexia SA vložila 500 milijonov EUR,

| — | družba Arcofin SCRL je v matično družbo Dexia SA vložila 350 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

družba Arcofin SCRL je v matično družbo Dexia SA vložila 350 milijonov EUR,

| — | družba Ethias je v matično družbo Dexia SA vložila 150 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

družba Ethias je v matično družbo Dexia SA vložila 150 milijonov EUR,

| (b) | Francija:






  — | Francija je v matično družbo Dexia SA vložila 1 milijardo EUR. Ta delež bo upravljala francoska agencija za državne naložbe (Agence des participations de l’État), |
| --- | --- | --- |

(b)

Francija:

—

Francija je v matično družbo Dexia SA vložila 1 milijardo EUR. Ta delež bo upravljala francoska agencija za državne naložbe (Agence des participations de l’État),

| — | skupina Caisse des dépôts et consignations (CDC) je v matično družbo Dexia SA vložila 1,71 milijarde EUR, |
| --- | --- |

—

skupina Caisse des dépôts et consignations (CDC) je v matično družbo Dexia SA vložila 1,71 milijarde EUR,

| — | družba CNP Assurances je v matično družbo Dexia SA vložila 288 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

družba CNP Assurances je v matično družbo Dexia SA vložila 288 milijonov EUR.

| (34) | Luksemburg se je septembra 2008 obvezal, da bo v družbo Dexia BIL vložil 376 milijonov EUR v obliki zamenljivih obveznic s triletno dospelostjo, 10-odstotnimi letnimi obrestmi in preoblikovanjem v redne delnice pod pogoji, o katerih se je treba še dogovoriti. Dexia je v načrtu prestrukturiranja, priglašenem februarja 2010, navedla, da se s sprejetjem tega sklepa nepreklicno odreka dobičku iz zamenljivih obveznic družbe Dexia BIL. |
| --- | --- |

(34)

Luksemburg se je septembra 2008 obvezal, da bo v družbo Dexia BIL vložil 376 milijonov EUR v obliki zamenljivih obveznic s triletno dospelostjo, 10-odstotnimi letnimi obrestmi in preoblikovanjem v redne delnice pod pogoji, o katerih se je treba še dogovoriti. Dexia je v načrtu prestrukturiranja, priglašenem februarja 2010, navedla, da se s sprejetjem tega sklepa nepreklicno odreka dobičku iz zamenljivih obveznic družbe Dexia BIL.

3.2   JAMSTVO ZA DOLŽNIŠKE OBVEZNICE

| (35) | Jamstvo za dolžniške obveznice skupine Dexia, ki so ga 9. oktobra 2008 dodelile zadevne države članice, je bilo obravnavano že v odločitvi z dne 19. novembra 2008. Zadevne tri države članice so se s pogodbo o jamstvu zavezale, da bodo od 9. oktobra 2008 do 31. oktobra 2009 jamčile za novo medbančno in institucionalno financiranje ter novo financiranje z izdajo obveznic z največ triletno dospelostjo družbam Dexia SA, Dexia BIL, DCL in DBB. Jamstvo je prvotno veljalo za dolžniške obveznice v višini največ 150 milijard EUR, pri čemer je Belgija jamčila za 60,5 %, Francija za 36,5 % in Luksemburg za 3 %. |
| --- | --- |

(35)

Jamstvo za dolžniške obveznice skupine Dexia, ki so ga 9. oktobra 2008 dodelile zadevne države članice, je bilo obravnavano že v odločitvi z dne 19. novembra 2008. Zadevne tri države članice so se s pogodbo o jamstvu zavezale, da bodo od 9. oktobra 2008 do 31. oktobra 2009 jamčile za novo medbančno in institucionalno financiranje ter novo financiranje z izdajo obveznic z največ triletno dospelostjo družbam Dexia SA, Dexia BIL, DCL in DBB. Jamstvo je prvotno veljalo za dolžniške obveznice v višini največ 150 milijard EUR, pri čemer je Belgija jamčila za 60,5 %, Francija za 36,5 % in Luksemburg za 3 %.

| (36) | Komisija je v zgoraj navedeni odločitvi z dne 19. novembra 2008 za šest mesecev odobrila jamstvo kot nujni ukrep za reševanje. Ker je bil v skladu z zavezami zadevnih treh držav članic predložen načrt prestrukturiranja upravičenca, je bilo to obdobje v skladu z navedeno odločitvijo samodejno podaljšano, dokler Komisija ne bi sprejela odločitve o navedenem načrtu prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je v zgoraj navedeni odločitvi z dne 19. novembra 2008 za šest mesecev odobrila jamstvo kot nujni ukrep za reševanje. Ker je bil v skladu z zavezami zadevnih treh držav članic predložen načrt prestrukturiranja upravičenca, je bilo to obdobje v skladu z navedeno odločitvijo samodejno podaljšano, dokler Komisija ne bi sprejela odločitve o navedenem načrtu prestrukturiranja.

| (37) | Ker pa se je pogodba o jamstvu, sklenjena med skupino Dexia in zadevnimi državami članicami, iztekla 31. oktobra 2009, so zadevne države članice Komisijo 27. oktobra 2009 uradno obvestile, da bo pogodba o jamstvu z določenimi prilagoditvami podaljšana do 28. februarja 2010. |
| --- | --- |

(37)

Ker pa se je pogodba o jamstvu, sklenjena med skupino Dexia in zadevnimi državami članicami, iztekla 31. oktobra 2009, so zadevne države članice Komisijo 27. oktobra 2009 uradno obvestile, da bo pogodba o jamstvu z določenimi prilagoditvami podaljšana do 28. februarja 2010.

| (38) | Jamstveni pogoji so se v primerjavi s prvotnim jamstvom, ki so ga zadevne države članice in Dexia sklenile 9. oktobra 2008, spremenili tako:






  (a) | najvišji znesek obveznic skupine Dexia, za katere so jamčile zadevne države članice, se je znižal s 150 milijard EUR na 100 milijard EUR; Dexia se je v dodatku k pogodbi zavezala, da se bo po najboljših močeh trudila, da po 1. novembru 2009 skupna obveznost zadevnih držav članic iz naslova jamstva ne bo presegla 80 milijard EUR; |
| --- | --- | --- |

(38)

Jamstveni pogoji so se v primerjavi s prvotnim jamstvom, ki so ga zadevne države članice in Dexia sklenile 9. oktobra 2008, spremenili tako:

(a)

najvišji znesek obveznic skupine Dexia, za katere so jamčile zadevne države članice, se je znižal s 150 milijard EUR na 100 milijard EUR; Dexia se je v dodatku k pogodbi zavezala, da se bo po najboljših močeh trudila, da po 1. novembru 2009 skupna obveznost zadevnih držav članic iz naslova jamstva ne bo presegla 80 milijard EUR;

| (b) | rok zapadlosti obveznic, zavarovanih z jamstvom, se je z 31. oktobra 2011 podaljšal na 31. oktober 2014 (9); |
| --- | --- |

(b)

rok zapadlosti obveznic, zavarovanih z jamstvom, se je z 31. oktobra 2011 podaljšal na 31. oktober 2014 (9);

| (c) | jamstvo od 16. oktobra 2009 dalje ne krije več pogodb z manj kot enomesečnim rokom in vlog na vpogled, ki se v jamstveni shemi štejejo za pogodbe z manj kot enomesečnim rokom. |
| --- | --- |

(c)

jamstvo od 16. oktobra 2009 dalje ne krije več pogodb z manj kot enomesečnim rokom in vlog na vpogled, ki se v jamstveni shemi štejejo za pogodbe z manj kot enomesečnim rokom.

| (39) | Vsi drugi pogoji iz prvotnega jamstva, sklenjenega 9. oktobra 2008, ostajajo nespremenjeni, zlasti pogoji glede nadomestila, ki so še naprej naslednji:






  (a) | nadomestilo za jamstvo vključuje provizijo, ki jo mora Dexia vsak mesec plačati glede na neporavnane obveznosti pro rata temporis, v višini 50 bazičnih točk na leto za vse krite obveznice z največ dvanajstmesečno ali z nedoločeno zapadlostjo; |
| --- | --- | --- |

(39)

Vsi drugi pogoji iz prvotnega jamstva, sklenjenega 9. oktobra 2008, ostajajo nespremenjeni, zlasti pogoji glede nadomestila, ki so še naprej naslednji:

(a)

nadomestilo za jamstvo vključuje provizijo, ki jo mora Dexia vsak mesec plačati glede na neporavnane obveznosti pro rata temporis, v višini 50 bazičnih točk na leto za vse krite obveznice z največ dvanajstmesečno ali z nedoločeno zapadlostjo;

| (b) | pri vseh kritih obveznicah z več kot enoletno zapadlostjo nadomestilo za jamstvo znaša 50 bazičnih točk letno, povečano za najnižjo od obeh naslednjih vrednosti, ki se uporabi za vsako krito obveznico: bodisi povprečni razmik poslov kreditnih zamenjav skupine Dexia, ki se izračuna za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. avgusta 2008 (ti razmiki morajo biti reprezentativni), bodisi povprečni razmik poslov kreditnih zamenjav vseh kreditnih ustanov, katerih dolgoročna bonitetna ocena je enaka bonitetni oceni skupine Dexia, izračunani za isto obdobje. |
| --- | --- |

(b)

pri vseh kritih obveznicah z več kot enoletno zapadlostjo nadomestilo za jamstvo znaša 50 bazičnih točk letno, povečano za najnižjo od obeh naslednjih vrednosti, ki se uporabi za vsako krito obveznico: bodisi povprečni razmik poslov kreditnih zamenjav skupine Dexia, ki se izračuna za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. avgusta 2008 (ti razmiki morajo biti reprezentativni), bodisi povprečni razmik poslov kreditnih zamenjav vseh kreditnih ustanov, katerih dolgoročna bonitetna ocena je enaka bonitetni oceni skupine Dexia, izračunani za isto obdobje.

| (40) | V vsakem primeru se provizija izračuna na podlagi povprečnega zneska neporavnanih obveznosti iz naslova kritih obveznic z zadevno zapadlostjo, ki so v zadnjem mesečnem obdobju zavarovane z jamstvom. |
| --- | --- |

(40)

V vsakem primeru se provizija izračuna na podlagi povprečnega zneska neporavnanih obveznosti iz naslova kritih obveznic z zadevno zapadlostjo, ki so v zadnjem mesečnem obdobju zavarovane z jamstvom.

| (41) | Najvišji znesek dolžniških obveznic skupine Dexia, zavarovanih z jamstvom, je 27. maja 2009 znašal 95,9 milijarde EUR (10). Na diagramu 1 je prikazano gibanje zneska obveznic skupine Dexia, zavarovanega z jamstvom, od 9. oktobra 2008 do 11. februarja 2010.

  Diagram 1:


  Gibanje zneska obveznic skupine Dexia, zavarovanega z jamstvom |
| --- | --- |

(41)

Najvišji znesek dolžniških obveznic skupine Dexia, zavarovanih z jamstvom, je 27. maja 2009 znašal 95,9 milijarde EUR (10). Na diagramu 1 je prikazano gibanje zneska obveznic skupine Dexia, zavarovanega z jamstvom, od 9. oktobra 2008 do 11. februarja 2010.

Diagram 1:

Gibanje zneska obveznic skupine Dexia, zavarovanega z jamstvom

Image

| (42) | Komisija v odločitvi z dne 30. oktobra 2009 ni nasprotovala podaljšanju jamstva zadevnih držav članic za skupino Dexia do 28. februarja 2010, ker jamstvo pomeni nujni ukrep za reševanje, ki je na podlagi člena 107(3)(b) PDEU združljiv z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(42)

Komisija v odločitvi z dne 30. oktobra 2009 ni nasprotovala podaljšanju jamstva zadevnih držav članic za skupino Dexia do 28. februarja 2010, ker jamstvo pomeni nujni ukrep za reševanje, ki je na podlagi člena 107(3)(b) PDEU združljiv z notranjim trgom.

3.3   UKREP LIKVIDNOSTNE POMOČI

| (43) | Ukrep likvidnostne pomoči, ki ga je BNB zagotovila v sodelovanju z Banque de France, je bil obravnavan že v odločitvi Komisije z dne 19. novembra 2008. [...] |
| --- | --- |

(43)

Ukrep likvidnostne pomoči, ki ga je BNB zagotovila v sodelovanju z Banque de France, je bil obravnavan že v odločitvi Komisije z dne 19. novembra 2008. [...]

| (44) | V skladu z zakonom z dne 15. oktobra 2008 (11) o ukrepih za spodbujanje finančne stabilnosti in zlasti uvedbi državnega jamstva za dodeljena posojila in druge transakcije v zvezi s finančno stabilnostjo so posojila, ki jih je BNB dodelila skupini Dexia, samodejno in z učinkom za nazaj zavarovana z jamstvom države Belgije. To jamstvo se ne nanaša na del ukrepa likvidnostne pomoči, izvedenega za račun Banque de France. |
| --- | --- |

(44)

V skladu z zakonom z dne 15. oktobra 2008 (11) o ukrepih za spodbujanje finančne stabilnosti in zlasti uvedbi državnega jamstva za dodeljena posojila in druge transakcije v zvezi s finančno stabilnostjo so posojila, ki jih je BNB dodelila skupini Dexia, samodejno in z učinkom za nazaj zavarovana z jamstvom države Belgije. To jamstvo se ne nanaša na del ukrepa likvidnostne pomoči, izvedenega za račun Banque de France.

| (45) | Glede na informacije, ki jih je BNB poslala Komisiji, je Svet Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: ECB) ukrep likvidnostne pomoči odobril v najvišjem znesku [...] milijard EUR. Dexia je ta sredstva v glavnem porabila med oktobrom in novembrom 2008. |
| --- | --- |

(45)

Glede na informacije, ki jih je BNB poslala Komisiji, je Svet Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: ECB) ukrep likvidnostne pomoči odobril v najvišjem znesku [...] milijard EUR. Dexia je ta sredstva v glavnem porabila med oktobrom in novembrom 2008.

| (46) | Komisija je v zgoraj navedeni odločitvi z dne 19. novembra 2008 za šest mesecev odobrila ukrep likvidnostne pomoči kot nujni ukrep za reševanje. Vendar je belgijska vlada v načrtu za prestrukturiranje skupine Dexia, ki ga je Komisiji priglasila 17. februarja 2009, preventivno zaprosila tudi za podaljšanje možnosti, da Dexia BNB zaprosi za ukrepe likvidnostne pomoči, do 31. oktobra 2009, če bi Komisija ugotovila, da ta ukrep vsebuje elemente državne pomoči. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je v zgoraj navedeni odločitvi z dne 19. novembra 2008 za šest mesecev odobrila ukrep likvidnostne pomoči kot nujni ukrep za reševanje. Vendar je belgijska vlada v načrtu za prestrukturiranje skupine Dexia, ki ga je Komisiji priglasila 17. februarja 2009, preventivno zaprosila tudi za podaljšanje možnosti, da Dexia BNB zaprosi za ukrepe likvidnostne pomoči, do 31. oktobra 2009, če bi Komisija ugotovila, da ta ukrep vsebuje elemente državne pomoči.

3.4   UKREP ZA DRUŽBO FSA

| (47) | Ukrep za družbo FSA je bil obravnavan v odločitvi Komisije z dne 13. marca 2009. S tem ukrepom belgijska in francoska vlada dodelita jamstvo skupini Dexia, da ta lahko izpolni opcijsko pogodbo, na podlagi katere bo lahko FSA Asset Management (v nadaljnjem besedilu: FSAM), nekdanja odvisna družba FSA, ki ni bila prodana družbi Assured Guaranty, ob določenih sprožitvenih dogodkih nekatera sredstva iz portfelja FSAM prodala družbi Dexia SA in/ali DCL (v nadaljnjem besedilu: opcijska pogodba) (glej uvodne izjave od 50 do 59). |
| --- | --- |

(47)

Ukrep za družbo FSA je bil obravnavan v odločitvi Komisije z dne 13. marca 2009. S tem ukrepom belgijska in francoska vlada dodelita jamstvo skupini Dexia, da ta lahko izpolni opcijsko pogodbo, na podlagi katere bo lahko FSA Asset Management (v nadaljnjem besedilu: FSAM), nekdanja odvisna družba FSA, ki ni bila prodana družbi Assured Guaranty, ob določenih sprožitvenih dogodkih nekatera sredstva iz portfelja FSAM prodala družbi Dexia SA in/ali DCL (v nadaljnjem besedilu: opcijska pogodba) (glej uvodne izjave od 50 do 59).

3.4.1   OZADJE

| (48) | Treba je opozoriti, da dejavnosti v okviru portfelja finančnih proizvodov ni bilo med dejavnostmi družbe FSA, ki so bile prenesene na družbo Assured Guaranty. Dejavnost v okviru portfelja finančnih proizvodov v glavnem obsega (i) zbiranje depozitov tretjih oseb, do katerih se FSA obveže, da jim bo depozite obrestovala po določeni stopnji v skladu s pogodbami o zajamčenih vlogah (Guaranteed Investment Contracts, v nadaljnjem besedilu: GIC) in (ii) ponovne naložbe teh depozitov v vrednostne papirje z donosom, večjim od stroškov zajamčenih vlog GIC, kar načeloma prinaša pozitivno neto obrestno maržo. Formalno gledano GIC sklenejo odvisne družbe FSA (v nadaljnjem besedilu: GIC Companies), ki prihodke iz teh depozitov nato posodijo drugi družbi iz skupine, FSAM, ki sestavi in upravlja portfelj sredstev, namenjen kritju dolžniških instrumentov in obveznim nadomestilom nasprotnim strankam GIC. Ker FSAM in GIC Companies spadajo v okvir dejavnosti portfelja finančnih proizvodov, so bile izključene iz obsega dejavnosti, prenesenih na družbo Assured Guaranty, tako da so ostale del dejavnosti skupine Dexia. |
| --- | --- |

(48)

Treba je opozoriti, da dejavnosti v okviru portfelja finančnih proizvodov ni bilo med dejavnostmi družbe FSA, ki so bile prenesene na družbo Assured Guaranty. Dejavnost v okviru portfelja finančnih proizvodov v glavnem obsega (i) zbiranje depozitov tretjih oseb, do katerih se FSA obveže, da jim bo depozite obrestovala po določeni stopnji v skladu s pogodbami o zajamčenih vlogah (Guaranteed Investment Contracts, v nadaljnjem besedilu: GIC) in (ii) ponovne naložbe teh depozitov v vrednostne papirje z donosom, večjim od stroškov zajamčenih vlog GIC, kar načeloma prinaša pozitivno neto obrestno maržo. Formalno gledano GIC sklenejo odvisne družbe FSA (v nadaljnjem besedilu: GIC Companies), ki prihodke iz teh depozitov nato posodijo drugi družbi iz skupine, FSAM, ki sestavi in upravlja portfelj sredstev, namenjen kritju dolžniških instrumentov in obveznim nadomestilom nasprotnim strankam GIC. Ker FSAM in GIC Companies spadajo v okvir dejavnosti portfelja finančnih proizvodov, so bile izključene iz obsega dejavnosti, prenesenih na družbo Assured Guaranty, tako da so ostale del dejavnosti skupine Dexia.

| (49) | Portfelj sredstev družbe FSAM v glavnem obsega vrednostne papirje, povezane z ameriškim nepremičninskim sektorjem, katerih tržna vrednost in/ali bonitete so se med hipotekarno (drugorazredna posojila) in finančno krizo močno znižale. Ker FSA jamči za sredstva in obveznosti iz dejavnosti portfelja finančnih proizvodov, njena izključitev iz prenosa nujno pomeni, da Dexia jamči za dejavnosti portfelja finančnih proizvodov, tako da ni treba vpoklicati jamstev FSA. Zaradi težkega finančnega položaja skupine Dexia in velikih zneskov, ki bi jih bilo teoretično mogoče vpoklicati v okviru GIC, je bilo z vidika kupca FSA, družbe Assured Guaranty, nujno, da posredno jamstvo za skupino Dexia zagotovita Belgija in Francija. |
| --- | --- |

(49)

Portfelj sredstev družbe FSAM v glavnem obsega vrednostne papirje, povezane z ameriškim nepremičninskim sektorjem, katerih tržna vrednost in/ali bonitete so se med hipotekarno (drugorazredna posojila) in finančno krizo močno znižale. Ker FSA jamči za sredstva in obveznosti iz dejavnosti portfelja finančnih proizvodov, njena izključitev iz prenosa nujno pomeni, da Dexia jamči za dejavnosti portfelja finančnih proizvodov, tako da ni treba vpoklicati jamstev FSA. Zaradi težkega finančnega položaja skupine Dexia in velikih zneskov, ki bi jih bilo teoretično mogoče vpoklicati v okviru GIC, je bilo z vidika kupca FSA, družbe Assured Guaranty, nujno, da posredno jamstvo za skupino Dexia zagotovita Belgija in Francija.

3.4.2   TEMELJNE ZAHTEVE

| (50) | Na podlagi opcijske pogodbe lahko FSAM družbama Dexia SA in/ali DCL proda določena sredstva, ki so bila na dan 30. septembra 2008 v portfelju FSAM (v skupni vrednosti 16,98 milijarde USD nominalne odplačne vrednosti), in sicer ob nastanku nekaterih sprožilnih dogodkov, povzetih spodaj:






  — | ob neizpolnitvi obveznosti, povezane s sredstvi, to pomeni, če glavnica ali pripadajoče obresti na sredstva iz portfelja niso plačane ob zapadlosti: v tem primeru se prodajna opcija nanaša na zadevna sredstva, ki se skupini Dexia prodajo po nominalni odplačni vrednosti, skupaj z obračunanimi obrestmi, |
| --- | --- | --- |

(50)

Na podlagi opcijske pogodbe lahko FSAM družbama Dexia SA in/ali DCL proda določena sredstva, ki so bila na dan 30. septembra 2008 v portfelju FSAM (v skupni vrednosti 16,98 milijarde USD nominalne odplačne vrednosti), in sicer ob nastanku nekaterih sprožilnih dogodkov, povzetih spodaj:

—

ob neizpolnitvi obveznosti, povezane s sredstvi, to pomeni, če glavnica ali pripadajoče obresti na sredstva iz portfelja niso plačane ob zapadlosti: v tem primeru se prodajna opcija nanaša na zadevna sredstva, ki se skupini Dexia prodajo po nominalni odplačni vrednosti, skupaj z obračunanimi obrestmi,

| — | ob plačilni nesposobnosti skupine Dexia, ko prodajna opcija vključuje vsa sredstva iz portfelja FSAM, zavarovana s prodajno opcijo, ali sredstva, katerih nominalna odplačna vrednost je enaka skupni vrednosti obveznosti iz naslova GIC, če je drugi znesek nižji od prvega. Zadevna sredstva se prodajo po nominalni odplačni vrednosti, skupaj z obračunanimi obrestmi, |
| --- | --- |

—

ob plačilni nesposobnosti skupine Dexia, ko prodajna opcija vključuje vsa sredstva iz portfelja FSAM, zavarovana s prodajno opcijo, ali sredstva, katerih nominalna odplačna vrednost je enaka skupni vrednosti obveznosti iz naslova GIC, če je drugi znesek nižji od prvega. Zadevna sredstva se prodajo po nominalni odplačni vrednosti, skupaj z obračunanimi obrestmi,

| — | ob neizpolnitvi obveznosti v zvezi z likvidnostjo, to pomeni, če Dexia ne izpolni obveznosti iz naslova pogodb o vzdrževanju likvidnosti, ki so bile sklenjene ali jih je treba skleniti v korist FSAM: v teh primerih se prodajna opcija nanaša na sredstva, katerih nominalna odplačna vrednost je enaka znesku neizpolnitve obveznosti v zvezi z likvidnostjo, in ki se skupini Dexia prodajo po nominalni odplačni vrednosti skupaj z obračunanimi obrestmi, |
| --- | --- |

—

ob neizpolnitvi obveznosti v zvezi z likvidnostjo, to pomeni, če Dexia ne izpolni obveznosti iz naslova pogodb o vzdrževanju likvidnosti, ki so bile sklenjene ali jih je treba skleniti v korist FSAM: v teh primerih se prodajna opcija nanaša na sredstva, katerih nominalna odplačna vrednost je enaka znesku neizpolnitve obveznosti v zvezi z likvidnostjo, in ki se skupini Dexia prodajo po nominalni odplačni vrednosti skupaj z obračunanimi obrestmi,

| — | ob neizpolnitvi obveznosti v zvezi s poroštvom, to pomeni, če Dexia družbi FSAM ne zagotovi poroštva v višini razlike med vrednostjo obveznosti iz naslova GIC in tržno vrednostjo premoženja FSAM, po odbitku marže (haircut) na ta sredstva: v tem primeru se prodajna opcija nanaša na sredstva, katerih nominalna odplačna vrednost je enaka znesku nezagotovljenega poroštva in ki se skupini Dexia prodajo po nominalni odplačni vrednosti skupaj z obračunanimi obrestmi. |
| --- | --- |

—

ob neizpolnitvi obveznosti v zvezi s poroštvom, to pomeni, če Dexia družbi FSAM ne zagotovi poroštva v višini razlike med vrednostjo obveznosti iz naslova GIC in tržno vrednostjo premoženja FSAM, po odbitku marže (haircut) na ta sredstva: v tem primeru se prodajna opcija nanaša na sredstva, katerih nominalna odplačna vrednost je enaka znesku nezagotovljenega poroštva in ki se skupini Dexia prodajo po nominalni odplačni vrednosti skupaj z obračunanimi obrestmi.

| (51) | V okviru pogodbe o državnem jamstvu se Belgija (za 62,4 %) in Francija (za 37,6 %) zavežeta, da bosta nesolidarno jamčili za obveznosti skupine Dexia iz naslova zgoraj navedene opcijske pogodbe, vendar po odbitku izvzetih sredstev (v nadaljnjem besedilu: izvzeta sredstva) v vrednosti približno 4,5 milijarde USD, tako da zajamčeni nominalni znesek sredstev iz portfelja, zavarovanega z opcijsko pogodbo (v nadaljnjem besedilu: zavarovana sredstva), znaša 12,48 milijarde USD. Državno jamstvo je nepreklicno in brezpogojno samostojno jamstvo na prvi poziv. Najvišji skupni znesek jamstva je omejen na 16,98 milijarde USD (ki vključuje največ 12,48 milijarde USD povračila odplačne nominalne vrednosti in 4,5 milijarde USD obresti), ki se zniža hkrati z zniževanjem vrednosti portfelja. |
| --- | --- |

(51)

V okviru pogodbe o državnem jamstvu se Belgija (za 62,4 %) in Francija (za 37,6 %) zavežeta, da bosta nesolidarno jamčili za obveznosti skupine Dexia iz naslova zgoraj navedene opcijske pogodbe, vendar po odbitku izvzetih sredstev (v nadaljnjem besedilu: izvzeta sredstva) v vrednosti približno 4,5 milijarde USD, tako da zajamčeni nominalni znesek sredstev iz portfelja, zavarovanega z opcijsko pogodbo (v nadaljnjem besedilu: zavarovana sredstva), znaša 12,48 milijarde USD. Državno jamstvo je nepreklicno in brezpogojno samostojno jamstvo na prvi poziv. Najvišji skupni znesek jamstva je omejen na 16,98 milijarde USD (ki vključuje največ 12,48 milijarde USD povračila odplačne nominalne vrednosti in 4,5 milijarde USD obresti), ki se zniža hkrati z zniževanjem vrednosti portfelja.

| (52) | FSAM bo ob nastanku sprožilnih dogodkov prek svojega zastopnika od skupine Dexia najprej zahtevala izpolnitev obveznosti na podlagi opcijske pogodbe, ob neizpolnitvi teh obveznosti ali stečaju skupine Dexia pa bo po izteku predpisanih rokov to zahtevala od zadevnih držav. |
| --- | --- |

(52)

FSAM bo ob nastanku sprožilnih dogodkov prek svojega zastopnika od skupine Dexia najprej zahtevala izpolnitev obveznosti na podlagi opcijske pogodbe, ob neizpolnitvi teh obveznosti ali stečaju skupine Dexia pa bo po izteku predpisanih rokov to zahtevala od zadevnih držav.

| (53) | Dexia državam plača nadomestilo za njihovo jamstvo, in sicer (i) do skupnega zneska plačil, nižjega ali enakega prvi tranši v višini 4,5 milijarde USD, v gotovini, (ii) nad tem zneskom pa v delnicah in po potrebi v udeležbenih obveznicah. Čeprav zgoraj navedena nezavarovana sredstva niso zavarovana z jamstvom držav, pa se vpoklicana nezavarovana sredstva odračunajo od zneska prve tranše v višini 4,5 milijarde USD, v zvezi s katero lahko države od skupine Dexia neposredno zahtevajo povračilo v denarju. |
| --- | --- |

(53)

Dexia državam plača nadomestilo za njihovo jamstvo, in sicer (i) do skupnega zneska plačil, nižjega ali enakega prvi tranši v višini 4,5 milijarde USD, v gotovini, (ii) nad tem zneskom pa v delnicah in po potrebi v udeležbenih obveznicah. Čeprav zgoraj navedena nezavarovana sredstva niso zavarovana z jamstvom držav, pa se vpoklicana nezavarovana sredstva odračunajo od zneska prve tranše v višini 4,5 milijarde USD, v zvezi s katero lahko države od skupine Dexia neposredno zahtevajo povračilo v denarju.

| (54) | Dexia Belgiji in Franciji vsako leto plača nadomestilo za jamstvo v višini 113 bazičnih točk iz naslova zavarovanja proti tveganju neizpolnitve obveznosti na podlagi zavarovane opcijske pogodbe, čemur se prišteje 32 bazičnih točk iz naslova zavarovanja proti tveganju neizpolnitve zavez o vzdrževanju likvidnosti, ki jih je Dexia dala družbi FSAM. |
| --- | --- |

(54)

Dexia Belgiji in Franciji vsako leto plača nadomestilo za jamstvo v višini 113 bazičnih točk iz naslova zavarovanja proti tveganju neizpolnitve obveznosti na podlagi zavarovane opcijske pogodbe, čemur se prišteje 32 bazičnih točk iz naslova zavarovanja proti tveganju neizpolnitve zavez o vzdrževanju likvidnosti, ki jih je Dexia dala družbi FSAM.

| (55) | Prodaja družbe FSA (razen portfelja finančnih proizvodov) je bila izvedena 1. julija 2009, istočasno pa je začel veljati tudi ukrep za družbo FSA. Zadnja študija o vrednotenju portfelja FSAM je bila Komisiji poslana 18. marca 2009, na podlagi podatkov do 31. januarja 2009 pa jo je izvedlo podjetje Société Générale (v nadaljnjem besedilu: svetovalno podjetje), neodvisno izvedensko podjetje, ki ga je pooblastila Belgija. |
| --- | --- |

(55)

Prodaja družbe FSA (razen portfelja finančnih proizvodov) je bila izvedena 1. julija 2009, istočasno pa je začel veljati tudi ukrep za družbo FSA. Zadnja študija o vrednotenju portfelja FSAM je bila Komisiji poslana 18. marca 2009, na podlagi podatkov do 31. januarja 2009 pa jo je izvedlo podjetje Société Générale (v nadaljnjem besedilu: svetovalno podjetje), neodvisno izvedensko podjetje, ki ga je pooblastila Belgija.

| (56) | Glavni podatki o portfelju FSAM so povzeti v spodnji tabeli 1.

  Tabela 1


  Glavni podatki o portfelju FSAM (skupaj)














  Razredi sredstev | Nominalna vrednost | Tržna vrednost | Pričak. izgube (osn. scenarij) | Pričak. izgube (stresni scenarij) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V milijonih USD | V % skupne vrednosti | V milijonih USD | V % skupne vrednosti | V milijonih USD | V % skupne vrednosti | V milijonih USD | V % skupne vrednosti |
| RMBS Standards
  (razen zavarovanih) | 10 582 | 63,8 | [4 000-5 000] | [...] | [1 500-2 500] | [...] | [...] | [...] |
| Subprime (drugorazredna posojila) | 7 317 | 44,1 | [3 000-4 000] | [...] | [1 000-1 500] | [...] | [...] | [...] |
| Posojila Alt-A | 2 424 | 14,6 | [500-1 000] | [...] | [0-1 000] | [...] | [...] | [...] |
| t.i. posojila Option ARM | 694 | 4,2 | [0-500] | [...] | [0-500] | [...] | [...] | [...] |
| Prime (prvorazredna posojila) | 147 | 0,9 | [0-100] | [...] | [0-10] | [...] | [...] | [...] |
| CES/HELOCs/Wrapped RMBS (12) | 817 | 4,9 | [0-500] | [...] | [0-500] | [...] | [...] | [...] |
| NIM | 277 | 1,7 | [0-200] | [...] | [0-30] | [...] | [...] | [...] |
| ABS CDO | 36 | 0,2 | [0-20] | [...] | [0-40] | [...] | [...] | [...] |
| CLO | 413 | 2,5 | [0-400] | [...] | [0-100] | [...] | [...] | [...] |
| US Agency RMBS | 1 338 | 8,1 | [1 000-1 500] | [...] | [0-100] | [...] | [...] | [...] |
| Drugo | 3 119 | 18,8 | [1 000-2 000] | [...] | [0-400] | [...] | [...] | [...] |
| Skupaj | 16 582 | 100,0 | [7 000-9 000] | [...] | [2 000-3 000] | [...] | [3 500-4 500] | [...] |

(56)

Glavni podatki o portfelju FSAM so povzeti v spodnji tabeli 1.

Tabela 1

Glavni podatki o portfelju FSAM (skupaj)

Razredi sredstev

Nominalna vrednost

Tržna vrednost

Pričak. izgube (osn. scenarij)

Pričak. izgube (stresni scenarij)

V milijonih USD

V % skupne vrednosti

V milijonih USD

V % skupne vrednosti

V milijonih USD

V % skupne vrednosti

V milijonih USD

V % skupne vrednosti

RMBS Standards

(razen zavarovanih)

10 582

63,8

[4 000-5 000]

[...]

[1 500-2 500]

[...]

[...]

[...]

Subprime (drugorazredna posojila)

7 317

44,1

[3 000-4 000]

[...]

[1 000-1 500]

[...]

[...]

[...]

Posojila Alt-A

2 424

14,6

[500-1 000]

[...]

[0-1 000]

[...]

[...]

[...]

t.i. posojila Option ARM

694

4,2

[0-500]

[...]

[0-500]

[...]

[...]

[...]

Prime (prvorazredna posojila)

147

0,9

[0-100]

[...]

[0-10]

[...]

[...]

[...]

CES/HELOCs/Wrapped RMBS (12)

817

4,9

[0-500]

[...]

[0-500]

[...]

[...]

[...]

NIM

277

1,7

[0-200]

[...]

[0-30]

[...]

[...]

[...]

ABS CDO

36

0,2

[0-20]

[...]

[0-40]

[...]

[...]

[...]

CLO

413

2,5

[0-400]

[...]

[0-100]

[...]

[...]

[...]

US Agency RMBS

1 338

8,1

[1 000-1 500]

[...]

[0-100]

[...]

[...]

[...]

Drugo

3 119

18,8

[1 000-2 000]

[...]

[0-400]

[...]

[...]

[...]

Skupaj

16 582

100,0

[7 000-9 000]

[...]

[2 000-3 000]

[...]

[3 500-4 500]

[...]

| (57) | Portfelj v glavnem sestavljajo vrednostni papirji „US RMBS standards“, in sicer v skoraj 64 %, natančneje vrednostni papirji „Subprime“ (44 % portfelja) in „Alt-A“ (15 % portfelja). Nekoliko manj je portfelj izpostavljen vrednostnim papirjem „US Agency RMBS“ (8 % portfelja) in vrednostnim papirjem, katerih kreditno kvaliteto izboljšujejo zavarovalnice za zavarovanje kreditnih tveganj. Nominalna vrednost portfelja je 31. januarja 2009 znašala 16,6 milijarde USD, njegova povprečna tržna vrednost na isti datum pa je znašala [42,2–54,3] % nominalne vrednosti, to je [7–9] milijard USD. Pričakovane izgube po osnovnem scenariju so znašale [2–3] milijarde USD, medtem ko so bile po stresnem scenariju ocenjene na [3,5–4,5] milijarde USD. Realna ekonomska vrednost (v nadaljnjem besedilu: REV) je 31. januarja 2009 znašala [13,6–14,6] milijarde USD po osnovnem scenariju in [12–13] milijard USD po stresnem scenariju. |
| --- | --- |

(57)

Portfelj v glavnem sestavljajo vrednostni papirji „US RMBS standards“, in sicer v skoraj 64 %, natančneje vrednostni papirji „Subprime“ (44 % portfelja) in „Alt-A“ (15 % portfelja). Nekoliko manj je portfelj izpostavljen vrednostnim papirjem „US Agency RMBS“ (8 % portfelja) in vrednostnim papirjem, katerih kreditno kvaliteto izboljšujejo zavarovalnice za zavarovanje kreditnih tveganj. Nominalna vrednost portfelja je 31. januarja 2009 znašala 16,6 milijarde USD, njegova povprečna tržna vrednost na isti datum pa je znašala [42,2–54,3] % nominalne vrednosti, to je [7–9] milijard USD. Pričakovane izgube po osnovnem scenariju so znašale [2–3] milijarde USD, medtem ko so bile po stresnem scenariju ocenjene na [3,5–4,5] milijarde USD. Realna ekonomska vrednost (v nadaljnjem besedilu: REV) je 31. januarja 2009 znašala [13,6–14,6] milijarde USD po osnovnem scenariju in [12–13] milijard USD po stresnem scenariju.

| (58) | Glavni podatki iz portfelja FSAM po odbitku izvzetih sredstev so povzeti v spodnji tabeli 2:

  Tabela 2


  Glavni podatki iz portfelja FSAM (po odbitku nezavarovanih sredstev)














  Razredi sredstev | Nominalna vrednost | Tržna vrednost | Pričak. izgube (osn. scenarij) | Pričak. izgube (stresni scenarij) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V milijonih USD | V % skupne vrednosti | V milijonih USD | V % skupne vrednosti | V milijonih USD | V % skupne vrednosti | V milijonih USD | V % skupne vrednostil |
| RMBS Standards
  (razen zavarovanih) | 9 755 | 79,9 | [3 500-4 000] | [...] | [1 500-2 500] | [...] | [...] | [...] |
| Subprime (drugorazredna posojila) | 6 544 | 53,6 | [2 500-3 000] | [...] | [1 000-1 500] | [...] | [...] | [...] |
| Posojila Alt-A | 2 371 | 19,4 | [500-1 000] | [...] | [0-1 000] | [...] | [...] | [...] |
| t.i. posojila Option ARM | 693 | 5,7 | [0-500] | [...] | [0-500] | [...] | [...] | [...] |
| Prime (prvorazredna posojila) | 147 | 1,2 | [0-100] | [...] | [0-10] | [...] | [...] | [...] |
| CES/HELOCs/Wrapped RMBS (13) | 817 | 6,7 | [0-500] | [...] | [0-500] | [...] | [...] | [...] |
| NIM | 276 | 2,3 | [0-200] | [...] | [0-30] | [...] | [...] | [...] |
| ABS CDO | 36 | 0,3 | [0-20] | [...] | [0-40] | [...] | [...] | [...] |
| CLO | 413 | 3,4 | [0-400] | [...] | [0-100] | [...] | [...] | [...] |
| Drugo | 909 | 7,4 | [200-600] | [...] | [0-400] | [...] | [...] | [...] |
| Skupaj | 12 205 | 100,0 | [4 500-5 500] | [...] | [2 000-3 000] | [...] | [3 500-4 500] | [...] |

(58)

Glavni podatki iz portfelja FSAM po odbitku izvzetih sredstev so povzeti v spodnji tabeli 2:

Tabela 2

Glavni podatki iz portfelja FSAM (po odbitku nezavarovanih sredstev)

Razredi sredstev

Nominalna vrednost

Tržna vrednost

Pričak. izgube (osn. scenarij)

Pričak. izgube (stresni scenarij)

V milijonih USD

V % skupne vrednosti

V milijonih USD

V % skupne vrednosti

V milijonih USD

V % skupne vrednosti

V milijonih USD

V % skupne vrednostil

RMBS Standards

(razen zavarovanih)

9 755

79,9

[3 500-4 000]

[...]

[1 500-2 500]

[...]

[...]

[...]

Subprime (drugorazredna posojila)

6 544

53,6

[2 500-3 000]

[...]

[1 000-1 500]

[...]

[...]

[...]

Posojila Alt-A

2 371

19,4

[500-1 000]

[...]

[0-1 000]

[...]

[...]

[...]

t.i. posojila Option ARM

693

5,7

[0-500]

[...]

[0-500]

[...]

[...]

[...]

Prime (prvorazredna posojila)

147

1,2

[0-100]

[...]

[0-10]

[...]

[...]

[...]

CES/HELOCs/Wrapped RMBS (13)

817

6,7

[0-500]

[...]

[0-500]

[...]

[...]

[...]

NIM

276

2,3

[0-200]

[...]

[0-30]

[...]

[...]

[...]

ABS CDO

36

0,3

[0-20]

[...]

[0-40]

[...]

[...]

[...]

CLO

413

3,4

[0-400]

[...]

[0-100]

[...]

[...]

[...]

Drugo

909

7,4

[200-600]

[...]

[0-400]

[...]

[...]

[...]

Skupaj

12 205

100,0

[4 500-5 500]

[...]

[2 000-3 000]

[...]

[3 500-4 500]

[...]

| (59) | Nominalna vrednost portfelja brez izvzetih sredstev je 31. januarja 2009 znašala 12,2 milijarde USD, njegova povprečna tržna vrednost na isti datum pa je znašala [36,9–45,1] % nominalne vrednosti, to je [4,5–5,5] milijarde USD. Pričakovane izgube po osnovnem scenariju so znašale [2–3] milijarde USD, medtem ko so bile po stresnem scenariju ocenjene na [3,5–4,5] milijarde USD. REV je na dan 31. januarja 2009 znašala [9,2–10,2] milijarde USD po osnovnem scenariju in [7,7–8,7] milijarde USD po stresnem scenariju. |
| --- | --- |

(59)

Nominalna vrednost portfelja brez izvzetih sredstev je 31. januarja 2009 znašala 12,2 milijarde USD, njegova povprečna tržna vrednost na isti datum pa je znašala [36,9–45,1] % nominalne vrednosti, to je [4,5–5,5] milijarde USD. Pričakovane izgube po osnovnem scenariju so znašale [2–3] milijarde USD, medtem ko so bile po stresnem scenariju ocenjene na [3,5–4,5] milijarde USD. REV je na dan 31. januarja 2009 znašala [9,2–10,2] milijarde USD po osnovnem scenariju in [7,7–8,7] milijarde USD po stresnem scenariju.

IV.   NAČRT PRESTRUKTURIRANJA

| (60) | Namen načrta prestrukturiranja je dejavnosti skupine Dexia znova usmeriti na njena glavna področja dejavnosti in glavne trge (in sicer na dejavnosti PWB in RCB v Franciji, Belgiji in Luksemburgu), zmanjšati njen profil tveganja in raven finančnega vzvoda ter znova uravnotežiti njen likvidnostni profil. To vključuje zlasti opustitev, zmanjšanje in odprodajo nekaterih dejavnosti; uvedbo dveh ločenih notranjih linij poročanja, eno za tradicionalne bančne dejavnosti (v nadaljnjem besedilu: glavni sektor), ki v glavnem obsega dejavnosti PWB in RCB, ki so konec leta 2009 pomenile skoraj 72 % bilančne vsote skupine Dexia, in drugo za dejavnosti v likvidaciji, tako imenovani sektor za upravljanje preostanka portfelja (Legacy Portfolio Management Division, v nadaljnjem besedilu: LPMD), ki v glavnem obsega portfelj obveznic, nekoliko manj pa mednarodne dejavnosti PWB, in je konec leta 2009 pomenila 28 % bilančne vsote skupine Dexia. Izboljšanje likvidnostnega profila se doseže z zmanjšanjem oblik tržnega in kratkoročnega financiranja ter s podaljšanjem povprečne ročnosti financiranja in odločanjem za stabilnejše financiranje (depoziti občanov in podjetij, hipotekarne obveznice). |
| --- | --- |

(60)

Namen načrta prestrukturiranja je dejavnosti skupine Dexia znova usmeriti na njena glavna področja dejavnosti in glavne trge (in sicer na dejavnosti PWB in RCB v Franciji, Belgiji in Luksemburgu), zmanjšati njen profil tveganja in raven finančnega vzvoda ter znova uravnotežiti njen likvidnostni profil. To vključuje zlasti opustitev, zmanjšanje in odprodajo nekaterih dejavnosti; uvedbo dveh ločenih notranjih linij poročanja, eno za tradicionalne bančne dejavnosti (v nadaljnjem besedilu: glavni sektor), ki v glavnem obsega dejavnosti PWB in RCB, ki so konec leta 2009 pomenile skoraj 72 % bilančne vsote skupine Dexia, in drugo za dejavnosti v likvidaciji, tako imenovani sektor za upravljanje preostanka portfelja (Legacy Portfolio Management Division, v nadaljnjem besedilu: LPMD), ki v glavnem obsega portfelj obveznic, nekoliko manj pa mednarodne dejavnosti PWB, in je konec leta 2009 pomenila 28 % bilančne vsote skupine Dexia. Izboljšanje likvidnostnega profila se doseže z zmanjšanjem oblik tržnega in kratkoročnega financiranja ter s podaljšanjem povprečne ročnosti financiranja in odločanjem za stabilnejše financiranje (depoziti občanov in podjetij, hipotekarne obveznice).

| (61) | Načrt prestrukturiranja sestavlja vrsta ukrepov, ki jih je Dexia že uvedla, ter vedenjski in strukturni ukrepi, ki jih bo morala izvesti med prestrukturiranjem, in sicer pod nadzorom zadevnih držav članic, ki so se zavezale, da jih bodo upoštevale. |
| --- | --- |

(61)

Načrt prestrukturiranja sestavlja vrsta ukrepov, ki jih je Dexia že uvedla, ter vedenjski in strukturni ukrepi, ki jih bo morala izvesti med prestrukturiranjem, in sicer pod nadzorom zadevnih držav članic, ki so se zavezale, da jih bodo upoštevale.

| (62) | Ob upoštevanju novega obsega dejavnosti bo mogoče z vsemi temi ukrepi za 35 % znižati obseg bilančne vsote skupine Dexia na dan 31. decembra 2014 v primerjavi z 31. decembrom 2008. |
| --- | --- |

(62)

Ob upoštevanju novega obsega dejavnosti bo mogoče z vsemi temi ukrepi za 35 % znižati obseg bilančne vsote skupine Dexia na dan 31. decembra 2014 v primerjavi z 31. decembrom 2008.

4.1   PONOVNA VZPOSTAVITEV DOLGOROČNEGA USPEŠNEGA POSLOVANJA V OBIČAJNIH IN IZJEMNIH RAZMERAH

| (63) | Zadevne države članice so Komisiji poslale podrobne podatke o poslovnem modelu banke. Ti med drugim vsebujejo naslednje podrobne podatke:






  — | poslovni načrt skupine za obdobje 2009–2011 in napovedi nekaterih podatkov iz bilance stanja in izkaza poslovnega izida do leta 2014 in leta 2017, |
| --- | --- | --- |

(63)

Zadevne države članice so Komisiji poslale podrobne podatke o poslovnem modelu banke. Ti med drugim vsebujejo naslednje podrobne podatke:

—

poslovni načrt skupine za obdobje 2009–2011 in napovedi nekaterih podatkov iz bilance stanja in izkaza poslovnega izida do leta 2014 in leta 2017,

| — | obseg in marže za neporavnane obveznosti in novi obseg dejavnosti po glavnih področjih (PWB, RCB in drugi) in geografskih območjih za obdobje 2009–2011, |
| --- | --- |

—

obseg in marže za neporavnane obveznosti in novi obseg dejavnosti po glavnih področjih (PWB, RCB in drugi) in geografskih območjih za obdobje 2009–2011,

| — | povprečni obseg in stroški financiranja skupine po virih financiranja (repo posli, krite in nekrite obveznice, hipotekarne obveznice, depoziti in drugo). |
| --- | --- |

—

povprečni obseg in stroški financiranja skupine po virih financiranja (repo posli, krite in nekrite obveznice, hipotekarne obveznice, depoziti in drugo).

| (64) | Dexia na podlagi teh podatkov napoveduje pozitiven poslovni izid skozi celotno obdobje prestrukturiranja 2009–2014 in od 11- do 15-odstotni delež temeljnega kapitala (v nadaljnjem besedilu: temeljni kapital prvega reda). V tabeli 3 spodaj so za vsako leto v obdobju 2009–2014 povzete napovedi poslovnega izida in delež temeljnega kapitala prvega reda skupine Dexia.

  Tabela 3


  Napovedi poslovnega izida in delež temeljnega kapitala prvega reda skupine Dexia v obdobju prestrukturiranja












  (V milijonih EUR in %) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Glavni sektor |
| Neto poslovni izid pred obdavčitvijo | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| LPD (sektor za upravljanje preostanka portfelja) |
| Neto poslovni izid pred obdavčitvijo | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skupaj skupina Dexia |
| Neto poslovni izid pred obdavčitvijo | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Delež temeljnega kapitala prvega reda (Core Tier 1) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(64)

Dexia na podlagi teh podatkov napoveduje pozitiven poslovni izid skozi celotno obdobje prestrukturiranja 2009–2014 in od 11- do 15-odstotni delež temeljnega kapitala (v nadaljnjem besedilu: temeljni kapital prvega reda). V tabeli 3 spodaj so za vsako leto v obdobju 2009–2014 povzete napovedi poslovnega izida in delež temeljnega kapitala prvega reda skupine Dexia.

Tabela 3

Napovedi poslovnega izida in delež temeljnega kapitala prvega reda skupine Dexia v obdobju prestrukturiranja

(V milijonih EUR in %)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Glavni sektor

Neto poslovni izid pred obdavčitvijo

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

LPD (sektor za upravljanje preostanka portfelja)

Neto poslovni izid pred obdavčitvijo

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skupaj skupina Dexia

Neto poslovni izid pred obdavčitvijo

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Delež temeljnega kapitala prvega reda (Core Tier 1)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (65) | Zadevne države članice so predložile tudi tri vrste simulacij kriznih razmer, da bi preverile odpornost skupine na zunanje pretrese. |
| --- | --- |

(65)

Zadevne države članice so predložile tudi tri vrste simulacij kriznih razmer, da bi preverile odpornost skupine na zunanje pretrese.

| (66) | Pri prvi vrsti stresnega testa, ki ga je izvedla Dexia, se je preverilo, kako je skupina do leta 2011 odporna na naslednje spremenljivke: (i) stopnjo rasti BDP v različnih državah, (ii) višino trimesečnih in petletnih medbančnih obrestnih mer ter (iii) menjalni tečaj nekaterih tujih valut. Pri stopnji rasti sta predpostavki za osnovni in stresni scenarij izhajali iz predpostavk, ki so se uporabile pri drugih podobnih preskusih, nedavno izvedenih v Evropi. Rezultati stresnega testa za skupino Dexia kažejo, da bi skupina v letih 2010 in 2011 tudi po stresnem scenariju poslovala z dobičkom. Dobiček pred obdavčitvijo bi znašal [...] milijonov EUR v letu 2010 in [...] milijonov EUR v letu 2011. |
| --- | --- |

(66)

Pri prvi vrsti stresnega testa, ki ga je izvedla Dexia, se je preverilo, kako je skupina do leta 2011 odporna na naslednje spremenljivke: (i) stopnjo rasti BDP v različnih državah, (ii) višino trimesečnih in petletnih medbančnih obrestnih mer ter (iii) menjalni tečaj nekaterih tujih valut. Pri stopnji rasti sta predpostavki za osnovni in stresni scenarij izhajali iz predpostavk, ki so se uporabile pri drugih podobnih preskusih, nedavno izvedenih v Evropi. Rezultati stresnega testa za skupino Dexia kažejo, da bi skupina v letih 2010 in 2011 tudi po stresnem scenariju poslovala z dobičkom. Dobiček pred obdavčitvijo bi znašal [...] milijonov EUR v letu 2010 in [...] milijonov EUR v letu 2011.

| (67) | Pri drugi vrsti stresnega testa, ki ga je izvedla skupina Dexia, se je preverila odpornost skupine na zvišanje stroškov finančnih sredstev, pridobljenih na trgu, za (i) 100 bazičnih točk in (ii) 200 bazičnih točk na leto. Glede na rezultate stresnega testa, ki ga je izvedla Dexia, je mogoče vpliv na poslovni izid skupine oceniti na [...] milijonov EUR, če bi se njeni stroški financiranja zvišali za 100 bazičnih točk, in [...] milijonov EUR, če bi se njeni stroški financiranja zvišali za 200 bazičnih točk. |
| --- | --- |

(67)

Pri drugi vrsti stresnega testa, ki ga je izvedla skupina Dexia, se je preverila odpornost skupine na zvišanje stroškov finančnih sredstev, pridobljenih na trgu, za (i) 100 bazičnih točk in (ii) 200 bazičnih točk na leto. Glede na rezultate stresnega testa, ki ga je izvedla Dexia, je mogoče vpliv na poslovni izid skupine oceniti na [...] milijonov EUR, če bi se njeni stroški financiranja zvišali za 100 bazičnih točk, in [...] milijonov EUR, če bi se njeni stroški financiranja zvišali za 200 bazičnih točk.

| (68) | Pri tretji vrsti testa za skupino Dexia se je preverila likvidnost skupine, natančneje likvidnostni položaj skupine v izjemnih razmerah, pri čemer se je primerjala morebitna zahtevana likvidnost in morebitna razpoložljiva likvidnost v takih okoliščinah. Stresni test zajema obdobje enega meseca. Pri upoštevanem scenariju se vpliv močnega odziva skupine Dexia povezuje s posledicami splošne likvidnostne krize. Ta preskus vpliva izjemnih razmer na likvidnost sta izvedla tako Dexia kot tudi njen nadzorni organ (belgijska komisija za bančništvo, finance in zavarovalništvo (Commission bancaire, financière et des assurances, v nadaljnjem besedilu: CBFA)). [...] (14) [...]. |
| --- | --- |

(68)

Pri tretji vrsti testa za skupino Dexia se je preverila likvidnost skupine, natančneje likvidnostni položaj skupine v izjemnih razmerah, pri čemer se je primerjala morebitna zahtevana likvidnost in morebitna razpoložljiva likvidnost v takih okoliščinah. Stresni test zajema obdobje enega meseca. Pri upoštevanem scenariju se vpliv močnega odziva skupine Dexia povezuje s posledicami splošne likvidnostne krize. Ta preskus vpliva izjemnih razmer na likvidnost sta izvedla tako Dexia kot tudi njen nadzorni organ (belgijska komisija za bančništvo, finance in zavarovalništvo (Commission bancaire, financière et des assurances, v nadaljnjem besedilu: CBFA)). [...] (14) [...].

4.2   VEDENJSKE ZAVEZE

| (69) | Načrt prestrukturiranja, priglašen 9. februarja 2010, obsega zmanjšanje kratkoročnih oblik financiranja, podaljšanje povprečne ročnosti dolgoročnih oblik financiranja in povečanje virov stabilnega financiranja skupine. Zadevne države članice se zavezujejo, da bo Dexia pri tem upoštevala tri količinske deleže oblik financiranja.






  — | Dexia ohrani 30-odstotni delež kratkoročnih oblik financiranja (15) glede na skupno bilančno vsoto na dan 31. decembra 2009, največ 23-odstotni delež na dan 31. decembra 2010, največ 20-odstotni delež na dan 31. decembra 2011, največ 14-odstotni delež na dan 31. decembra 2012, največ 13-odstotni delež na dan 31. decembra 2013 in največ 11-odstotni delež na dan 31. decembra 2014. |
| --- | --- | --- |

(69)

Načrt prestrukturiranja, priglašen 9. februarja 2010, obsega zmanjšanje kratkoročnih oblik financiranja, podaljšanje povprečne ročnosti dolgoročnih oblik financiranja in povečanje virov stabilnega financiranja skupine. Zadevne države članice se zavezujejo, da bo Dexia pri tem upoštevala tri količinske deleže oblik financiranja.

—

Dexia ohrani 30-odstotni delež kratkoročnih oblik financiranja (15) glede na skupno bilančno vsoto na dan 31. decembra 2009, največ 23-odstotni delež na dan 31. decembra 2010, največ 20-odstotni delež na dan 31. decembra 2011, največ 14-odstotni delež na dan 31. decembra 2012, največ 13-odstotni delež na dan 31. decembra 2013 in največ 11-odstotni delež na dan 31. decembra 2014.

| — | Dexia podaljša ročnost svojih oblik financiranja, tako da povprečno raven ročnosti svojih obveznosti do virov sredstev (16) obdrži vsaj na ravneh iz spodnje tabele 4:

  Tabela 4


  Gibanje povprečne ročnosti obveznosti do virov sredstev za skupino Dexia (v letih)











  31.12.2009 | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

—

Dexia podaljša ročnost svojih oblik financiranja, tako da povprečno raven ročnosti svojih obveznosti do virov sredstev (16) obdrži vsaj na ravneh iz spodnje tabele 4:

Tabela 4

Gibanje povprečne ročnosti obveznosti do virov sredstev za skupino Dexia (v letih)

31.12.2009

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | Dexia poveča svoje vire stabilnega financiranja: izračuna se razmerje, katerega števec je enak vsoti financiranja s hipotekarnimi obveznicami ter financiranja z depoziti podjetij v okviru dejavnosti RCB in PWB, njegov imenovalec pa je enak vsoti vseh sredstev skupine Dexia. Ta stopnja, ki je 31. decembra 2009 znašala 36 %, mora 31. decembra 2010 znašati najmanj 40 %, 31. decembra 2011 najmanj 45 %, 31. decembra 2012 najmanj 53 %, 31. decembra 2013 najmanj 55 % in 31. decembra 2014 najmanj 58 %. |
| --- | --- |

—

Dexia poveča svoje vire stabilnega financiranja: izračuna se razmerje, katerega števec je enak vsoti financiranja s hipotekarnimi obveznicami ter financiranja z depoziti podjetij v okviru dejavnosti RCB in PWB, njegov imenovalec pa je enak vsoti vseh sredstev skupine Dexia. Ta stopnja, ki je 31. decembra 2009 znašala 36 %, mora 31. decembra 2010 znašati najmanj 40 %, 31. decembra 2011 najmanj 45 %, 31. decembra 2012 najmanj 53 %, 31. decembra 2013 najmanj 55 % in 31. decembra 2014 najmanj 58 %.

| — | Neodvisni strokovnjak vsakih šest mesecev preveri upoštevanje teh treh stopenj finančnega vzvoda. |
| --- | --- |

—

Neodvisni strokovnjak vsakih šest mesecev preveri upoštevanje teh treh stopenj finančnega vzvoda.

| (70) | Dexia se vzdrži dajanja posojil svojim strankam PWB po manj kot 10-odstotni stopnji tveganju prilagojene donosnosti kapitala (risk-adjusted return on capital, v nadaljnjem besedilu: RAROC). Pri izračunu stopnje RAROC se neto marža po obdavčitvi navezuje na ekonomski kapital (17).






  — | Bruto marža je razlika med maržo, ki se zaračuna stranki (izraženo z bazičnimi točkami nad referenčno obrestno mero IBOR), in stroški financiranja skupine Dexia (izraženimi z bazičnimi točkami nad referenčno obrestno mero IBOR), ki jih predstavlja notranja prenosna cena. |
| --- | --- | --- |

(70)

Dexia se vzdrži dajanja posojil svojim strankam PWB po manj kot 10-odstotni stopnji tveganju prilagojene donosnosti kapitala (risk-adjusted return on capital, v nadaljnjem besedilu: RAROC). Pri izračunu stopnje RAROC se neto marža po obdavčitvi navezuje na ekonomski kapital (17).

—

Bruto marža je razlika med maržo, ki se zaračuna stranki (izraženo z bazičnimi točkami nad referenčno obrestno mero IBOR), in stroški financiranja skupine Dexia (izraženimi z bazičnimi točkami nad referenčno obrestno mero IBOR), ki jih predstavlja notranja prenosna cena.

| — | Notranja prenosna cena odraža ocenjeni strošek novega financiranja skupine Dexia ob upoštevanju značilnosti posojil (ročnost, primernost za refinanciranje s hipotekarnimi obveznicami itd.) strankam PWB. |
| --- | --- |

—

Notranja prenosna cena odraža ocenjeni strošek novega financiranja skupine Dexia ob upoštevanju značilnosti posojil (ročnost, primernost za refinanciranje s hipotekarnimi obveznicami itd.) strankam PWB.

| — | Neto marža je enaka bruto marži, zmanjšani za (i) vse vrste stroškov (splošni stroški, stroški plač, stroški poslovanja, amortizacije itd.), ocenjene na podlagi spremljanja stroškov dejavnosti posojil za stranke PWB, (ii) stroške srednjeročnega tveganja, ki se za vsako transakcijo izračunajo ob upoštevanju metodologije Basel II (stroški srednjeročnega tveganja v daljšem obdobju), in (iii) davčno breme. |
| --- | --- |

—

Neto marža je enaka bruto marži, zmanjšani za (i) vse vrste stroškov (splošni stroški, stroški plač, stroški poslovanja, amortizacije itd.), ocenjene na podlagi spremljanja stroškov dejavnosti posojil za stranke PWB, (ii) stroške srednjeročnega tveganja, ki se za vsako transakcijo izračunajo ob upoštevanju metodologije Basel II (stroški srednjeročnega tveganja v daljšem obdobju), in (iii) davčno breme.

| — | Neodvisni strokovnjak vsakih šest mesecev preveri, ali stopnja RAROC odraža stroške sektorja PWB, ali je upoštevana zgornja zaveza o upoštevanju najmanj 10-odstotne stopnje RAROC za dejavnost PWB ter ali sta metodologija in izračun stopnje RAROC in sestavin izračuna točna. |
| --- | --- |

—

Neodvisni strokovnjak vsakih šest mesecev preveri, ali stopnja RAROC odraža stroške sektorja PWB, ali je upoštevana zgornja zaveza o upoštevanju najmanj 10-odstotne stopnje RAROC za dejavnost PWB ter ali sta metodologija in izračun stopnje RAROC in sestavin izračuna točna.

| (71) | Dexia najpozneje do 30. junija 2011 v celoti ukine financiranje, ki ga zdaj namenja svoji turški odvisni družbi DenizBank, in ji do 31. decembra 2014 ne zagotovi novega financiranja znotraj skupine. |
| --- | --- |

(71)

Dexia najpozneje do 30. junija 2011 v celoti ukine financiranje, ki ga zdaj namenja svoji turški odvisni družbi DenizBank, in ji do 31. decembra 2014 ne zagotovi novega financiranja znotraj skupine.

| (72) | Dexia do 30. junija 2010 vzpostavi linijo poročanja LPMD. Sredstva, namenjena za to linijo, se likvidirajo ali odprodajo. Ta sredstva so:






  — | portfelj kreditnega razmika (Credit Spread Portfolio) in portfelj javnega sektorja (Public Sector Portfolio) (po ocenah naj bi 31. decembra 2009 znašala približno 134 milijard EUR), |
| --- | --- | --- |

(72)

Dexia do 30. junija 2010 vzpostavi linijo poročanja LPMD. Sredstva, namenjena za to linijo, se likvidirajo ali odprodajo. Ta sredstva so:

—

portfelj kreditnega razmika (Credit Spread Portfolio) in portfelj javnega sektorja (Public Sector Portfolio) (po ocenah naj bi 31. decembra 2009 znašala približno 134 milijard EUR),

| — | portfelj finančnih proizvodov (Financial Products) iz naslova sredstev FSAM, ki jih obdrži Dexia (po ocenah naj bi 31. decembra 2009 znašal približno 10,7 milijarde EUR), ter |
| --- | --- |

—

portfelj finančnih proizvodov (Financial Products) iz naslova sredstev FSAM, ki jih obdrži Dexia (po ocenah naj bi 31. decembra 2009 znašal približno 10,7 milijarde EUR), ter

| — | portfelj posojil za sekundarne dejavnosti PWB (po ocenah naj bi 31. decembra 2009 znašal 17 milijard EUR). |
| --- | --- |

—

portfelj posojil za sekundarne dejavnosti PWB (po ocenah naj bi 31. decembra 2009 znašal 17 milijard EUR).

Finančna sredstva, ki jih je zbrala Dexia in so upravičena do finančnega jamstva, so v celoti namenjena za to linijo.

| (73) | Dexia svoj novi letni obseg dejavnosti PWB omeji na 12 milijard EUR v letu 2009, 15 milijard EUR v letu 2010 in 18 milijard EUR v obdobju 2011–2014. |
| --- | --- |

(73)

Dexia svoj novi letni obseg dejavnosti PWB omeji na 12 milijard EUR v letu 2009, 15 milijard EUR v letu 2010 in 18 milijard EUR v obdobju 2011–2014.

| (74) | Dexia do 31. decembra 2012 svoje obratovalne stroške zniža za 15 %. |
| --- | --- |

(74)

Dexia do 31. decembra 2012 svoje obratovalne stroške zniža za 15 %.

| (75) | Dexia zmanjša svoje dejavnosti trgovanja (44-odstotno znižanje letne povprečne tvegane vrednosti, ki je leta 2008 znašala 126 milijard EUR) in s sprejetjem tega sklepa Komisije preneha z dejavnostmi trgovanja za svoj račun. |
| --- | --- |

(75)

Dexia zmanjša svoje dejavnosti trgovanja (44-odstotno znižanje letne povprečne tvegane vrednosti, ki je leta 2008 znašala 126 milijard EUR) in s sprejetjem tega sklepa Komisije preneha z dejavnostmi trgovanja za svoj račun.

| (76) | Dexia se dokončno in s takojšnjim učinkom po sprejetju sklepa Komisije odreče dobičku iz zamenljivih obveznic družbe Dexia BIL v višini 376 milijonov EUR, k vpisu katerih se je Luksemburg zavezal septembra 2008. |
| --- | --- |

(76)

Dexia se dokončno in s takojšnjim učinkom po sprejetju sklepa Komisije odreče dobičku iz zamenljivih obveznic družbe Dexia BIL v višini 376 milijonov EUR, k vpisu katerih se je Luksemburg zavezal septembra 2008.

| (77) | Finančno jamstvo zadevnih držav članic za skupino Dexia je omejeno z naslednjimi pogoji:






  — | prenehanje jamstva za vse pogodbe o vlogah, sklenjene od 31. marca 2010, |
| --- | --- | --- |

(77)

Finančno jamstvo zadevnih držav članic za skupino Dexia je omejeno z naslednjimi pogoji:

—

prenehanje jamstva za vse pogodbe o vlogah, sklenjene od 31. marca 2010,

| — | prenehanje finančnega jamstva za vse kratkoročne izdaje (do enega leta), realizirane od 31. maja 2010, |
| --- | --- |

—

prenehanje finančnega jamstva za vse kratkoročne izdaje (do enega leta), realizirane od 31. maja 2010,

| — | prenehanje finančnega jamstva za vse izdaje (vključno z dolgoročnimi) ali pogodbe, realizirane ali sklenjene od 30. junija 2010, |
| --- | --- |

—

prenehanje finančnega jamstva za vse izdaje (vključno z dolgoročnimi) ali pogodbe, realizirane ali sklenjene od 30. junija 2010,

| — | skupni znesek zavarovanih neporavnanih obveznosti ne sme nikoli preseči 100 milijard EUR, |
| --- | --- |

—

skupni znesek zavarovanih neporavnanih obveznosti ne sme nikoli preseči 100 milijard EUR,

| — | Dexia v obdobju uveljavitve jamstva zadevnim državam članicam izplača dodatno nadomestilo za znesek prekoračitve, če so prekoračeni naslednji pragovi zavarovanih neporavnanih obveznosti: |
| --- | --- |

—

Dexia v obdobju uveljavitve jamstva zadevnim državam članicam izplača dodatno nadomestilo za znesek prekoračitve, če so prekoračeni naslednji pragovi zavarovanih neporavnanih obveznosti:

Tabela 5

Dodatno nadomestilo, ki se plača ob prekoračitvi zneskov kritih dolžniških obveznic

| Prag/tranša (zavarovanih neporavnanih obveznosti v milijardah EUR) | 60–70 | 70–80 | 80–100 |
| --- | --- | --- | --- |
| Dodatno nadomestilo za prekoračitev (v bazičnih točkah) | + 50 | + 65 | + 80 |

Prag/tranša (zavarovanih neporavnanih obveznosti v milijardah EUR)

60–70

70–80

80–100

Dodatno nadomestilo za prekoračitev (v bazičnih točkah)

+ 50

+ 65

+ 80

| (78) | Dexia do 31. oktobra 2014 svojega statusa banke z jamstvom zadevnih držav članic ne bo uporabila za namene komercialnega oglaševanja, niti ne bo jamstva uporabila za posle, ki so zgolj in samo arbitraža. |
| --- | --- |

(78)

Dexia do 31. oktobra 2014 svojega statusa banke z jamstvom zadevnih držav članic ne bo uporabila za namene komercialnega oglaševanja, niti ne bo jamstva uporabila za posle, ki so zgolj in samo arbitraža.

| (79) | Dexia SA in odvisne družbe, nad katerimi ima izključni ali deljeni nadzor, do 31. decembra 2011 ne pridobijo več kot 5 % lastniškega kapitala drugih kreditnih institucij, investicijskih podjetij ali zavarovalnic, razen z dovoljenjem Komisije. Zgornja zaveza pa skupini Dexia ne preprečuje, da s predhodnim soglasjem Komisije pridobi delež kot nadomestilo za naložbo v delnice ali dejavnosti, izvedeno v okviru odprodaje ali združevanja (z združitvijo ali vložkom) sredstev ali dejavnosti, če pri tem Dexia z navedenim deležem ne pridobi izključnega ali deljenega nadzora nad subjektom, ki vložek prejme, ali če nadzor izhaja iz združitve. Dexia Komisijo predhodno obvesti o vseh načrtovanih prevzemih, vključno s tistimi, ki jih načrtujejo podjetja, nad katerimi ima Dexia deljeni nadzor. |
| --- | --- |

(79)

Dexia SA in odvisne družbe, nad katerimi ima izključni ali deljeni nadzor, do 31. decembra 2011 ne pridobijo več kot 5 % lastniškega kapitala drugih kreditnih institucij, investicijskih podjetij ali zavarovalnic, razen z dovoljenjem Komisije. Zgornja zaveza pa skupini Dexia ne preprečuje, da s predhodnim soglasjem Komisije pridobi delež kot nadomestilo za naložbo v delnice ali dejavnosti, izvedeno v okviru odprodaje ali združevanja (z združitvijo ali vložkom) sredstev ali dejavnosti, če pri tem Dexia z navedenim deležem ne pridobi izključnega ali deljenega nadzora nad subjektom, ki vložek prejme, ali če nadzor izhaja iz združitve. Dexia Komisijo predhodno obvesti o vseh načrtovanih prevzemih, vključno s tistimi, ki jih načrtujejo podjetja, nad katerimi ima Dexia deljeni nadzor.

| (80) | Dexia bo do 31. decembra 2014 omejila znesek:






  — | vseh oblik dividend, ki jih Dexia SA razdeli iz naslova svojih rednih delnic, in |
| --- | --- | --- |

(80)

Dexia bo do 31. decembra 2014 omejila znesek:

—

vseh oblik dividend, ki jih Dexia SA razdeli iz naslova svojih rednih delnic, in

| — | vseh predčasnih diskrecijskih povračil ali izplačil kuponov za hibridne instrumente temeljnega kapitala prvega reda ali instrumente kapitala drugega reda (i), ki jih izdajo subjekti, nad katerimi ima Dexia izključni nadzor, (ii) ki niso v lasti matične družbe Dexia SA in njenih odvisnih družb ter (iii) katerih plačilo ali izvajanje je diskrecijsko na podlagi pogodbenih določb, ki veljajo za te instrumente, tako da po razdelitvi ali predvidenem izplačilu (in ob upoštevanju morebitnih obveznih izplačil zaradi izplačila dividende iz naslova navadnih delnic) temeljnega kapitala prvega reda skupine Dexia (izračunan glede na zadnje konsolidirane zaključne račune, pripravljene v skladu s standardi MSRP), |
| --- | --- |

—

vseh predčasnih diskrecijskih povračil ali izplačil kuponov za hibridne instrumente temeljnega kapitala prvega reda ali instrumente kapitala drugega reda (i), ki jih izdajo subjekti, nad katerimi ima Dexia izključni nadzor, (ii) ki niso v lasti matične družbe Dexia SA in njenih odvisnih družb ter (iii) katerih plačilo ali izvajanje je diskrecijsko na podlagi pogodbenih določb, ki veljajo za te instrumente, tako da po razdelitvi ali predvidenem izplačilu (in ob upoštevanju morebitnih obveznih izplačil zaradi izplačila dividende iz naslova navadnih delnic) temeljnega kapitala prvega reda skupine Dexia (izračunan glede na zadnje konsolidirane zaključne račune, pripravljene v skladu s standardi MSRP),

| — | ostane najmanj enak spodnji stopnji in










  31.12.2009 | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10,7 % | 10,6 % | [...] | [...] | [...] | [...] |

—

ostane najmanj enak spodnji stopnji in

31.12.2009

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

10,7 %

10,6 %

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | ostane najmanj enak vsoti (i) 12,5 % tveganju prilagojenih sredstev („risk weighted assets“) sektorja za upravljanje preostanka portfelja („Legacy Portfolio Management Division“) in (ii) 9,5 % tveganju prilagojenih sredstev („risk weighted assets“) drugih dejavnosti skupine (glavni sektor), |
| --- | --- |

—

ostane najmanj enak vsoti (i) 12,5 % tveganju prilagojenih sredstev („risk weighted assets“) sektorja za upravljanje preostanka portfelja („Legacy Portfolio Management Division“) in (ii) 9,5 % tveganju prilagojenih sredstev („risk weighted assets“) drugih dejavnosti skupine (glavni sektor),

| (81) | Zaveza iz uvodne izjave 80:






  — | ne vpliva na zahtevo po razdeljivem dobičku (v smislu člena 617 belgijskega zakonika o gospodarskih družbah) na ravni skupine Dexia, |
| --- | --- | --- |

(81)

Zaveza iz uvodne izjave 80:

—

ne vpliva na zahtevo po razdeljivem dobičku (v smislu člena 617 belgijskega zakonika o gospodarskih družbah) na ravni skupine Dexia,

| — | ne vpliva na transakcije, ki jih mora Dexia po zakonu izvesti v zvezi s hibridnima instrumentoma temeljnega kapitala prvega reda ali kapitala drugega reda, ali transakcije, ki jih mora Dexia v zvezi s tema instrumentoma izvesti na podlagi pogodb, sklenjenih pred 1. februarjem 2010, ter |
| --- | --- |

—

ne vpliva na transakcije, ki jih mora Dexia po zakonu izvesti v zvezi s hibridnima instrumentoma temeljnega kapitala prvega reda ali kapitala drugega reda, ali transakcije, ki jih mora Dexia v zvezi s tema instrumentoma izvesti na podlagi pogodb, sklenjenih pred 1. februarjem 2010, ter

| — | se lahko popravi, če se bistveno spremeni opredelitev lastnih virov sredstev za zagotovitev skrbnega in varnega poslovanja in računovodskih standardov, ki veljajo za skupino Dexia. |
| --- | --- |

—

se lahko popravi, če se bistveno spremeni opredelitev lastnih virov sredstev za zagotovitev skrbnega in varnega poslovanja in računovodskih standardov, ki veljajo za skupino Dexia.

| (82) | Poleg tega se Dexia, ne da bi to vplivalo na transakcije v zvezi s hibridnima instrumentoma temeljnega kapitala prvega reda ali kapitala drugega reda, ki jih mora izvesti po zakonu, ali transakcije, ki jih mora izvesti na podlagi pogodb, sklenjenih pred 1. februarjem 2010, do 31. decembra 2011 vzdrži:






  — | izplačila kuponov za hibridne instrumente temeljnega kapitala prvega reda ali instrumente kapitala drugega reda, ki niso v lasti matične družbe Dexia SA in njenih odvisnih družb ter ki so diskrecijski glede na pogodbene določbe, ki veljajo za te instrumente, |
| --- | --- | --- |

(82)

Poleg tega se Dexia, ne da bi to vplivalo na transakcije v zvezi s hibridnima instrumentoma temeljnega kapitala prvega reda ali kapitala drugega reda, ki jih mora izvesti po zakonu, ali transakcije, ki jih mora izvesti na podlagi pogodb, sklenjenih pred 1. februarjem 2010, do 31. decembra 2011 vzdrži:

—

izplačila kuponov za hibridne instrumente temeljnega kapitala prvega reda ali instrumente kapitala drugega reda, ki niso v lasti matične družbe Dexia SA in njenih odvisnih družb ter ki so diskrecijski glede na pogodbene določbe, ki veljajo za te instrumente,

| — | odobritve ali glasovanja v prid izplačilu kakršne koli oblike dividende s strani katerega od subjektov, nad katerimi ima Dexia SA neposredno ali posredno izključni nadzor (vključno s subjekti, ki so 100-odstotno v njeni lasti), če bi tako izplačilo povzročilo obveznost izplačila kuponov za hibridne instrumente temeljnega kapitala prvega reda ali instrumente kapitala drugega reda, ki niso v lasti matične družbe Dexia SA in njenih odvisnih družb, ter |
| --- | --- |

—

odobritve ali glasovanja v prid izplačilu kakršne koli oblike dividende s strani katerega od subjektov, nad katerimi ima Dexia SA neposredno ali posredno izključni nadzor (vključno s subjekti, ki so 100-odstotno v njeni lasti), če bi tako izplačilo povzročilo obveznost izplačila kuponov za hibridne instrumente temeljnega kapitala prvega reda ali instrumente kapitala drugega reda, ki niso v lasti matične družbe Dexia SA in njenih odvisnih družb, ter

| — | izvajanja diskrecijske opcije predčasnega izplačila iz hibridnih instrumentov temeljnega kapitala prvega reda ali instrumentov kapitala drugega reda iz prve alinee zgoraj. |
| --- | --- |

—

izvajanja diskrecijske opcije predčasnega izplačila iz hibridnih instrumentov temeljnega kapitala prvega reda ali instrumentov kapitala drugega reda iz prve alinee zgoraj.

| (83) | Dexia SA se do 31. decembra 2011 vzdrži razdelitve dividend na svoje redne delnice. Ta prepoved ne velja za razdelitve dividend, ki se v celoti izvedejo z dodelitvijo novih delnic, če znesek teh razdelitev (i) v skladu z uvodno izjavo 80 in (ii) za razdelitve v letu 2010 ne preseže 40 % neto poslovnega izida skupine Dexia SA v poslovnem letu 2009, za razdelitve v letu 2011 pa ne preseže 40 % neto poslovnega izida skupine Dexia SA v poslovnem letu 2010 (18). |
| --- | --- |

(83)

Dexia SA se do 31. decembra 2011 vzdrži razdelitve dividend na svoje redne delnice. Ta prepoved ne velja za razdelitve dividend, ki se v celoti izvedejo z dodelitvijo novih delnic, če znesek teh razdelitev (i) v skladu z uvodno izjavo 80 in (ii) za razdelitve v letu 2010 ne preseže 40 % neto poslovnega izida skupine Dexia SA v poslovnem letu 2009, za razdelitve v letu 2011 pa ne preseže 40 % neto poslovnega izida skupine Dexia SA v poslovnem letu 2010 (18).

| (84) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da se mora Dexia v skladu z zavezami, ki so jih zadevne države članice sprejele v okviru odločitve Komisije z dne 30. oktobra 2009 o podaljšanju jamstva, od datuma navedene odločitve do datuma tega sklepa vzdržati:






  (i) | vsakršne razglasitve vmesne dividende ali predloga generalni skupščini delničarjev družbe Dexia SA za izplačilo vseh oblik dividende v korist delničarjev družbe Dexia SA; |
| --- | --- | --- |

(84)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da se mora Dexia v skladu z zavezami, ki so jih zadevne države članice sprejele v okviru odločitve Komisije z dne 30. oktobra 2009 o podaljšanju jamstva, od datuma navedene odločitve do datuma tega sklepa vzdržati:

(i)

vsakršne razglasitve vmesne dividende ali predloga generalni skupščini delničarjev družbe Dexia SA za izplačilo vseh oblik dividende v korist delničarjev družbe Dexia SA;

| (ii) | odobritve ali glasovanja v prid izplačilu vseh oblik dividend s strani subjektov, nad katerimi Dexia SA neposredno ali posredno izvaja izključni nadzor, vendar niso (neposredno ali posredno) v njeni 100-odstotni lasti; |
| --- | --- |

(ii)

odobritve ali glasovanja v prid izplačilu vseh oblik dividend s strani subjektov, nad katerimi Dexia SA neposredno ali posredno izvaja izključni nadzor, vendar niso (neposredno ali posredno) v njeni 100-odstotni lasti;

| (iii) | odobritve ali glasovanja v prid izplačilu vseh oblik dividend s strani katerega od subjektov, nad katerimi ima Dexia SA neposredno ali posredno izključni nadzor (vključno s subjekti, ki so 100-odstotno v njeni lasti), če bi tako izplačilo povzročilo obveznost izplačila kuponov za hibridne instrumente temeljnega kapitala prvega reda (Tier 1) ali dolgoročne instrumente presežnega kapitala drugega reda (Upper Tier 2), ki niso v lasti skupine Dexia SA in njenih odvisnih družb; |
| --- | --- |

(iii)

odobritve ali glasovanja v prid izplačilu vseh oblik dividend s strani katerega od subjektov, nad katerimi ima Dexia SA neposredno ali posredno izključni nadzor (vključno s subjekti, ki so 100-odstotno v njeni lasti), če bi tako izplačilo povzročilo obveznost izplačila kuponov za hibridne instrumente temeljnega kapitala prvega reda (Tier 1) ali dolgoročne instrumente presežnega kapitala drugega reda (Upper Tier 2), ki niso v lasti skupine Dexia SA in njenih odvisnih družb;

| (iv) | izplačil kuponov za hibridne instrumente Tier 1 ali dolgoročne instrumente Upper Tier 2, ki niso v lasti skupine Dexia SA in njenih odvisnih družb in ki so diskrecijski glede na pogodbene določbe, ki veljajo za te instrumente. Če pa bi lahko to neplačilo povzročilo preklic izplačila dividend družbe Dexia SA v okviru poslovnega izida za leto 2009, te prepovedi ni treba upoštevati, če je Dexia o tem predhodno obvestila Komisijo in če je Komisija ad hoc odobrila navedeno izplačilo kuponov, ali |
| --- | --- |

(iv)

izplačil kuponov za hibridne instrumente Tier 1 ali dolgoročne instrumente Upper Tier 2, ki niso v lasti skupine Dexia SA in njenih odvisnih družb in ki so diskrecijski glede na pogodbene določbe, ki veljajo za te instrumente. Če pa bi lahko to neplačilo povzročilo preklic izplačila dividend družbe Dexia SA v okviru poslovnega izida za leto 2009, te prepovedi ni treba upoštevati, če je Dexia o tem predhodno obvestila Komisijo in če je Komisija ad hoc odobrila navedeno izplačilo kuponov, ali

| (v) | izvajanja diskrecijske opcije predčasnega povračila za hibridne instrumente iz točk (iii) in (iv) te uvodne izjave. |
| --- | --- |

(v)

izvajanja diskrecijske opcije predčasnega povračila za hibridne instrumente iz točk (iii) in (iv) te uvodne izjave.

| (85) | Za še večjo konkurenčnost in preglednost pri dodeljevanju bančnih posojil lokalnim skupnostim se Francija zavezuje, da bo poskrbela, da bodo lokalne skupnosti pri zbiranju denarja ali kapitala razvile postopke za zbiranje ponudb. Priporočila v zvezi s tem bo država izrecno poslala ozemeljskim skupnostim pred koncem leta 2010, in sicer tako glede bančnega financiranja kot tudi glede uporabe sestavljenih finančnih instrumentov. V teh priporočilih bo poudarjen notranji gospodarski interes tega sektorja za izvajanje ukrepov zbiranja ponudb, navedena pa bodo tudi različna praktična pravila za izvedbo teh ukrepov. Na podlagi priporočenih dobrih praks bo predvideno odprto zbiranje ponudb za posojila v najvišjih zneskih. S temi priporočili bodo seznanjene zlasti službe, pristojne za pomoč in svetovanje ozemeljskim skupnostim. Če bi se izkazalo, da na podlagi teh priporočil do leta 2013 ni mogoče zagotoviti splošne uporabe preglednih in nediskriminatornih zbiranj ponudb za bančno financiranje lokalnih skupnosti, se Francija zavezuje, da bo v ta namen navedla normativne predloge. |
| --- | --- |

(85)

Za še večjo konkurenčnost in preglednost pri dodeljevanju bančnih posojil lokalnim skupnostim se Francija zavezuje, da bo poskrbela, da bodo lokalne skupnosti pri zbiranju denarja ali kapitala razvile postopke za zbiranje ponudb. Priporočila v zvezi s tem bo država izrecno poslala ozemeljskim skupnostim pred koncem leta 2010, in sicer tako glede bančnega financiranja kot tudi glede uporabe sestavljenih finančnih instrumentov. V teh priporočilih bo poudarjen notranji gospodarski interes tega sektorja za izvajanje ukrepov zbiranja ponudb, navedena pa bodo tudi različna praktična pravila za izvedbo teh ukrepov. Na podlagi priporočenih dobrih praks bo predvideno odprto zbiranje ponudb za posojila v najvišjih zneskih. S temi priporočili bodo seznanjene zlasti službe, pristojne za pomoč in svetovanje ozemeljskim skupnostim. Če bi se izkazalo, da na podlagi teh priporočil do leta 2013 ni mogoče zagotoviti splošne uporabe preglednih in nediskriminatornih zbiranj ponudb za bančno financiranje lokalnih skupnosti, se Francija zavezuje, da bo v ta namen navedla normativne predloge.

| (86) | Za še večjo konkurenčnost in preglednost pri dodeljevanju bančnih posojil lokalnim skupnostim se belgijska vlada v soglasju z regijami zavezuje, da bo nadzorovala obvestila o oddaji naročil, ki jih bodo naročniki objavljali v okviru financiranja lokalnih javnih organov. |
| --- | --- |

(86)

Za še večjo konkurenčnost in preglednost pri dodeljevanju bančnih posojil lokalnim skupnostim se belgijska vlada v soglasju z regijami zavezuje, da bo nadzorovala obvestila o oddaji naročil, ki jih bodo naročniki objavljali v okviru financiranja lokalnih javnih organov.

4.3   ODPRODAJE IN LIKVIDACIJA

| (87) | Dexia odproda sredstva, našteta v tej uvodni izjavi:






  (a) | do 31. oktobra 2012 odprodaja ali uvrstitev 70-odstotnega deleža skupine v njeni italijanski odvisni družbi, Crediop, v borzno kotacijo (19); |
| --- | --- | --- |

(87)

Dexia odproda sredstva, našteta v tej uvodni izjavi:

(a)

do 31. oktobra 2012 odprodaja ali uvrstitev 70-odstotnega deleža skupine v njeni italijanski odvisni družbi, Crediop, v borzno kotacijo (19);

| (b) | do 30. junija 2010 odprodaja DEP, francoske odvisne družbe matične družbe Dexia Insurance Belgium (v nadaljnjem besedilu: DIB), ki se ukvarja z življenjskimi zavarovanji in socialnim inženiringom. Dogovor o odprodaji je bil podpisan 9. decembra 2009, prodaja pa naj bi bila izvedena v prvi polovici leta 2010; |
| --- | --- |

(b)

do 30. junija 2010 odprodaja DEP, francoske odvisne družbe matične družbe Dexia Insurance Belgium (v nadaljnjem besedilu: DIB), ki se ukvarja z življenjskimi zavarovanji in socialnim inženiringom. Dogovor o odprodaji je bil podpisan 9. decembra 2009, prodaja pa naj bi bila izvedena v prvi polovici leta 2010;

| (c) | do 31. decembra 2010 odprodaja ali uvrstitev 51-odstotnega deleža skupine Dexia v odvisni družbi AdInfo, ki se ukvarja z zagotavljanjem informacijskih storitev lokalnim skupnostim v Belgiji, v borzno kotacijo; |
| --- | --- |

(c)

do 31. decembra 2010 odprodaja ali uvrstitev 51-odstotnega deleža skupine Dexia v odvisni družbi AdInfo, ki se ukvarja z zagotavljanjem informacijskih storitev lokalnim skupnostim v Belgiji, v borzno kotacijo;

| (d) | pred 31. decembrom 2010 odprodaja deleža skupine Dexia v SPE, belgijskem podjetju za proizvodnjo energije; |
| --- | --- |

(d)

pred 31. decembrom 2010 odprodaja deleža skupine Dexia v SPE, belgijskem podjetju za proizvodnjo energije;

| (e) | odprodaja 20-odstotnega deleža skupine Dexia v družbi Crédit du Nord (ta odprodaja je bila izvedena 11. decembra 2009); |
| --- | --- |

(e)

odprodaja 20-odstotnega deleža skupine Dexia v družbi Crédit du Nord (ta odprodaja je bila izvedena 11. decembra 2009);

| (f) | do leta 2010 zaprtje približno 80 poslovalnic v Belgiji v okviru novega razdelitvenega načrta skupine; |
| --- | --- |

(f)

do leta 2010 zaprtje približno 80 poslovalnic v Belgiji v okviru novega razdelitvenega načrta skupine;

| (g) | prenehanje naslednjih dejavnosti družbe RCB International:






  (i) | med letom 2009 in v začetku leta 2010 so bile izvedene odprodaja družbe Experta Jersey, likvidacija družbe Dexia „Private Bank“ (PB) Jersey, prenehanje dejavnosti PB iz Montevidea, zaustavitev razvojnega projekta PB v Singapurju, zaustavitev projekta potrošniškega financiranja v Rusiji in prenehanje dejavnosti Dexia Asset Management (v nadaljnjem besedilu: DAM) v državah Srednje in Vzhodne Evrope ter odprodaja fiduciarnih poslov družbe Experta v Švici; |
| --- | --- | --- |

(g)

prenehanje naslednjih dejavnosti družbe RCB International:

(i)

med letom 2009 in v začetku leta 2010 so bile izvedene odprodaja družbe Experta Jersey, likvidacija družbe Dexia „Private Bank“ (PB) Jersey, prenehanje dejavnosti PB iz Montevidea, zaustavitev razvojnega projekta PB v Singapurju, zaustavitev projekta potrošniškega financiranja v Rusiji in prenehanje dejavnosti Dexia Asset Management (v nadaljnjem besedilu: DAM) v državah Srednje in Vzhodne Evrope ter odprodaja fiduciarnih poslov družbe Experta v Švici;

| (ii) | do 31. decembra 2011 odprodaja fiduciarnih poslov, ki jih je Experta opravljala na Bahamih, in odprodaja danske odvisne družbe družbe Dexia BIL; |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2011 odprodaja fiduciarnih poslov, ki jih je Experta opravljala na Bahamih, in odprodaja danske odvisne družbe družbe Dexia BIL;

| (h) | do 31. oktobra 2012 odprodaja ali uvrstitev deleža skupine Dexia v njeni slovaški odvisni družbi Dexia Banka Slovensko (v nadaljnjem besedilu: DBS) v borzno kotacijo (20); |
| --- | --- |

(h)

do 31. oktobra 2012 odprodaja ali uvrstitev deleža skupine Dexia v njeni slovaški odvisni družbi Dexia Banka Slovensko (v nadaljnjem besedilu: DBS) v borzno kotacijo (20);

| (i) | prenehanje in likvidacija naslednjih dejavnosti družbe PWB International:






  (i) | Indija: odprodaja subjekta, ustanovljenega leta 2009; |
| --- | --- | --- |

(i)

prenehanje in likvidacija naslednjih dejavnosti družbe PWB International:

(i)

Indija: odprodaja subjekta, ustanovljenega leta 2009;

| (ii) | Švica (Dexia Public Finance Switzerland) in Švedska (Dexia Norden): zaprtje in likvidacija do 31. decembra 2010; |
| --- | --- |

(ii)

Švica (Dexia Public Finance Switzerland) in Švedska (Dexia Norden): zaprtje in likvidacija do 31. decembra 2010;

| (iii) | Mehika, Avstralija in Japonska: likvidacija bilance stanja; |
| --- | --- |

(iii)

Mehika, Avstralija in Japonska: likvidacija bilance stanja;

| (j) | odprodaja družbe FSA (dokončana 1. julija 2009), nato odprodaja deležev skupine Dexia v družbi Assured Guaranty do 31. decembra 2011; |
| --- | --- |

(j)

odprodaja družbe FSA (dokončana 1. julija 2009), nato odprodaja deležev skupine Dexia v družbi Assured Guaranty do 31. decembra 2011;

| (k) | odprodaja 49-odstotnega deleža skupine v družbi Kommunalkredit Austria (KA), ki je bila izvedena v četrtem četrtletju leta 2008; |
| --- | --- |

(k)

odprodaja 49-odstotnega deleža skupine v družbi Kommunalkredit Austria (KA), ki je bila izvedena v četrtem četrtletju leta 2008;

| (l) | do 31. oktobra 2012 odprodaja ali uvrstitev družbe Deniz Emeklilik, odvisne zavarovalnice družbe DenizBank, v borzno kotacijo; |
| --- | --- |

(l)

do 31. oktobra 2012 odprodaja ali uvrstitev družbe Deniz Emeklilik, odvisne zavarovalnice družbe DenizBank, v borzno kotacijo;

| (m) | do 31. decembra 2013 odprodaja 60-odstotnega deleža skupine v družbi Dexia Sabadell; |
| --- | --- |

(m)

do 31. decembra 2013 odprodaja 60-odstotnega deleža skupine v družbi Dexia Sabadell;

| (n) | pospešena odprodaja portfelja obveznic družbe Dexia v višini [10–20] milijard EUR na leto v letih 2010 in 2011, [5–15] milijard EUR do [10–20] milijard EUR v letu 2012 ter [0–10] do [5–15] milijard EUR na leto v letih 2013 in 2014; |
| --- | --- |

(n)

pospešena odprodaja portfelja obveznic družbe Dexia v višini [10–20] milijard EUR na leto v letih 2010 in 2011, [5–15] milijard EUR do [10–20] milijard EUR v letu 2012 ter [0–10] do [5–15] milijard EUR na leto v letih 2013 in 2014;

| (o) | likvidacija dejavnosti, povezanih s stand-by aranžmaji o nakupu obveznic („Standby Bond Purchase Agreements“, v nadaljnjem besedilu: SBPA) in opcijskimi obveznicami, izdanimi na podlagi razpisa („Tender Option Bonds“, v nadaljnjem besedilu: TOB) (ZDA/Kanada). |
| --- | --- |

(o)

likvidacija dejavnosti, povezanih s stand-by aranžmaji o nakupu obveznic („Standby Bond Purchase Agreements“, v nadaljnjem besedilu: SBPA) in opcijskimi obveznicami, izdanimi na podlagi razpisa („Tender Option Bonds“, v nadaljnjem besedilu: TOB) (ZDA/Kanada).

| (88) | Z načrtom prestrukturiranja je doseženo 35-odstotno znižanje skupne bilančne vsote skupine Dexia na dan 31. decembra 2014 v primerjavi z njenim zneskom na dan 31. decembra 2008. Zadevne države članice se zavežejo, da bo Dexia znižala svojo bilančno vsoto, kot je povzeto v tabeli 6 spodaj.

  Tabela 6


  Znižanje bilančne vsote skupine, glavnega sektorja in sektorja za upravljanje preostanka portfelja (LPMD)













  (v milijardah EUR) |
| --- | --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2009 | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 |
| Bilančna vsota skupine | 651 | 580 | [510-550] | [485-545] | [425-490] | [405-465] | 427 |
| Skupaj LPMD | | 162 | [120-140] | [100-120] | [80-110] | [70-100] | 79 |
| Skupaj glavni sektor | | 419 | [390-410] | [385-415] | [345-380] | [335-365] | 353 |

(88)

Z načrtom prestrukturiranja je doseženo 35-odstotno znižanje skupne bilančne vsote skupine Dexia na dan 31. decembra 2014 v primerjavi z njenim zneskom na dan 31. decembra 2008. Zadevne države članice se zavežejo, da bo Dexia znižala svojo bilančno vsoto, kot je povzeto v tabeli 6 spodaj.

Tabela 6

Znižanje bilančne vsote skupine, glavnega sektorja in sektorja za upravljanje preostanka portfelja (LPMD)

(v milijardah EUR)

31.12.2008

31.12.2009

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

Bilančna vsota skupine

651

580

[510-550]

[485-545]

[425-490]

[405-465]

427

Skupaj LPMD

162

[120-140]

[100-120]

[80-110]

[70-100]

79

Skupaj glavni sektor

419

[390-410]

[385-415]

[345-380]

[335-365]

353

4.4   URESNIČITEV ZAVEZ

| (89) | Neodvisni strokovnjak vsako polletje predloži Komisiji poročilo o uresničevanju zavez iz načrta prestrukturiranja. To poročilo vsebuje zlasti podrobno izvedensko mnenje (i) o upoštevanju znižanja bilančne vsote iz uvodne izjave 88; (ii) o upoštevanju treh likvidnostnih in finančnih razmerij iz uvodne izjave 69 in (iii) o upoštevanju zaveze o stopnji RAROC (21) iz uvodne izjave 70. Poleg tega:






  — | se to poročilo pošlje najpozneje en mesec po predstavitvi polletnih računovodskih izkazov in potrditvi letnih računovodskih izkazov, vsekakor pa vsako leto pred 1. oktobrom in 30. aprilom, |
| --- | --- | --- |

(89)

Neodvisni strokovnjak vsako polletje predloži Komisiji poročilo o uresničevanju zavez iz načrta prestrukturiranja. To poročilo vsebuje zlasti podrobno izvedensko mnenje (i) o upoštevanju znižanja bilančne vsote iz uvodne izjave 88; (ii) o upoštevanju treh likvidnostnih in finančnih razmerij iz uvodne izjave 69 in (iii) o upoštevanju zaveze o stopnji RAROC (21) iz uvodne izjave 70. Poleg tega:

—

se to poročilo pošlje najpozneje en mesec po predstavitvi polletnih računovodskih izkazov in potrditvi letnih računovodskih izkazov, vsekakor pa vsako leto pred 1. oktobrom in 30. aprilom,

| — | če neodvisni strokovnjak v poročilu, ki ga predloži vsako leto pred 1. oktobrom, ugotovi nevarnost, da letni cilji iz načrta prestrukturiranja ne bodo doseženi do konca tekočega leta, organi zadevnih držav članic v mesecu po predložitvi poročila Komisiji predstavijo ukrepe, ki so jih predvideli s skupino Dexia in na podlagi katerih bo mogoče te cilje z ustreznimi sredstvi doseči pred koncem leta, |
| --- | --- |

—

če neodvisni strokovnjak v poročilu, ki ga predloži vsako leto pred 1. oktobrom, ugotovi nevarnost, da letni cilji iz načrta prestrukturiranja ne bodo doseženi do konca tekočega leta, organi zadevnih držav članic v mesecu po predložitvi poročila Komisiji predstavijo ukrepe, ki so jih predvideli s skupino Dexia in na podlagi katerih bo mogoče te cilje z ustreznimi sredstvi doseči pred koncem leta,

| — | če neodvisni strokovnjak v poročilu, ki ga predloži vsako leto pred 30. aprilom, ugotovi, da letni cilji iz načrta prestrukturiranja niso bili doseženi, organi zadevnih držav članic v mesecu po predložitvi poročila Komisiji predstavijo ukrepe, ki so jih predvideli s skupino Dexia in na podlagi katerih bo mogoče te cilje z ustreznimi sredstvi doseči do 30. junija tekočega leta, |
| --- | --- |

—

če neodvisni strokovnjak v poročilu, ki ga predloži vsako leto pred 30. aprilom, ugotovi, da letni cilji iz načrta prestrukturiranja niso bili doseženi, organi zadevnih držav članic v mesecu po predložitvi poročila Komisiji predstavijo ukrepe, ki so jih predvideli s skupino Dexia in na podlagi katerih bo mogoče te cilje z ustreznimi sredstvi doseči do 30. junija tekočega leta,

| — | če predvideni ukrepi niso predstavljeni v predpisanem roku ali če cilji niso doseženi pred 30. junijem (v zvezi s predstavljenimi ukrepi po potrebi po poročilu, ki ga je treba predložiti pred 30. aprilom), lahko Komisija na podlagi določb Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (22) znova sproži formalni postopek preiskave [...]. |
| --- | --- |

—

če predvideni ukrepi niso predstavljeni v predpisanem roku ali če cilji niso doseženi pred 30. junijem (v zvezi s predstavljenimi ukrepi po potrebi po poročilu, ki ga je treba predložiti pred 30. aprilom), lahko Komisija na podlagi določb Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (22) znova sproži formalni postopek preiskave [...].

| (90) | Belgijski, francoski in luksemburški organi najpozneje en mesec po sprejetju tega sklepa predložijo Komisiji v predhodno odobritev seznam največ treh oseb, ki so jih v soglasju s skupino Dexia izbrali za imenovanje na položaj neodvisnega strokovnjaka. Neodvisni strokovnjak mora biti ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov. Komisija lahko predlagane neodvisne strokovnjake odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne vse predlagane neodvisne strokovnjake, Dexia ter belgijski, francoski in luksemburški organi v enem mesecu po tem, ko so obveščeni o zavrnitvi, predlagajo največ tri nove kandidate, ki jih mora Komisija prav tako odobriti ali zavrniti. Če Komisija nazadnje zavrne vse predlagane kandidate, neodvisnega strokovnjaka določi sama. Stroške storitev neodvisnega strokovnjaka nosi Dexia. |
| --- | --- |

(90)

Belgijski, francoski in luksemburški organi najpozneje en mesec po sprejetju tega sklepa predložijo Komisiji v predhodno odobritev seznam največ treh oseb, ki so jih v soglasju s skupino Dexia izbrali za imenovanje na položaj neodvisnega strokovnjaka. Neodvisni strokovnjak mora biti ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov. Komisija lahko predlagane neodvisne strokovnjake odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne vse predlagane neodvisne strokovnjake, Dexia ter belgijski, francoski in luksemburški organi v enem mesecu po tem, ko so obveščeni o zavrnitvi, predlagajo največ tri nove kandidate, ki jih mora Komisija prav tako odobriti ali zavrniti. Če Komisija nazadnje zavrne vse predlagane kandidate, neodvisnega strokovnjaka določi sama. Stroške storitev neodvisnega strokovnjaka nosi Dexia.

| (91) | Če ena od zavez o odprodaji sredstev iz točk (a), (c), (d), (h), (l) ali (m) uvodne izjave (87) ni izpolnjena v predpisanih rokih in če Komisija ne odobri nadomestne zaveze, francoski, belgijski in luksemburški organi najpozneje en mesec po določenem datumu odprodaje Komisiji v predhodno odobritev predložijo seznam največ treh oseb, ki so jih v soglasju s skupino Dexia izbrali za imenovanje na položaj fiduciarja za navedene odprodaje. Fiduciar za odprodaje je neodvisen, ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov. Komisija lahko predlagane fiduciarje odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne vse predlagane fiduciarje, Dexia ter francoski, belgijski in luksemburški organi v enem mesecu po tem, ko so obveščeni o zavrnitvi, predlagajo največ tri nove kandidate, ki jih mora Komisija prav tako odobriti ali zavrniti. Če Komisija nazadnje zavrne vse nove predlagane kandidate, potem sama določi fiduciarja, ki ga Dexia imenuje ali omogoči njegovo imenovanje v skladu z mandatom fiduciarja, ki ga odobri Komisija. |
| --- | --- |

(91)

Če ena od zavez o odprodaji sredstev iz točk (a), (c), (d), (h), (l) ali (m) uvodne izjave (87) ni izpolnjena v predpisanih rokih in če Komisija ne odobri nadomestne zaveze, francoski, belgijski in luksemburški organi najpozneje en mesec po določenem datumu odprodaje Komisiji v predhodno odobritev predložijo seznam največ treh oseb, ki so jih v soglasju s skupino Dexia izbrali za imenovanje na položaj fiduciarja za navedene odprodaje. Fiduciar za odprodaje je neodvisen, ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov. Komisija lahko predlagane fiduciarje odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne vse predlagane fiduciarje, Dexia ter francoski, belgijski in luksemburški organi v enem mesecu po tem, ko so obveščeni o zavrnitvi, predlagajo največ tri nove kandidate, ki jih mora Komisija prav tako odobriti ali zavrniti. Če Komisija nazadnje zavrne vse nove predlagane kandidate, potem sama določi fiduciarja, ki ga Dexia imenuje ali omogoči njegovo imenovanje v skladu z mandatom fiduciarja, ki ga odobri Komisija.

| (92) | Francoski, belgijski in luksemburški organi se zavezujejo, da bo Dexia fiduciarju za odprodajo dodelila potrebna in ustrezna zastopniška pooblastila (i) za izvedbo odprodaje sredstev iz uvodne izjave 91 (vključno z vsemi potrebnimi pooblastili za zagotovitev pravilne izvedbe dokumentov, ki so potrebni za izvedbo odprodaje), ter (ii) za izvedbo vseh ukrepov ali deklaracij, ki so potrebni ali ustrezni za izvedbo odprodaje, vključno z imenovanjem svetovalcev, ki spremljajo postopek odprodaje. Fiduciar za odprodajo v kupoprodajno pogodbo ali pogodbe vključi take običajne in razumne pogoje, kot so primerni za dokončanje prodaje v enem letu po njegovem imenovanju za fiduciarja. Fiduciar za odprodajo prodajni postopek organizira tako, da se zagotovi odprodaja [...]. Stroške storitev fiduciarja za odprodajo nosi Dexia. |
| --- | --- |

(92)

Francoski, belgijski in luksemburški organi se zavezujejo, da bo Dexia fiduciarju za odprodajo dodelila potrebna in ustrezna zastopniška pooblastila (i) za izvedbo odprodaje sredstev iz uvodne izjave 91 (vključno z vsemi potrebnimi pooblastili za zagotovitev pravilne izvedbe dokumentov, ki so potrebni za izvedbo odprodaje), ter (ii) za izvedbo vseh ukrepov ali deklaracij, ki so potrebni ali ustrezni za izvedbo odprodaje, vključno z imenovanjem svetovalcev, ki spremljajo postopek odprodaje. Fiduciar za odprodajo v kupoprodajno pogodbo ali pogodbe vključi take običajne in razumne pogoje, kot so primerni za dokončanje prodaje v enem letu po njegovem imenovanju za fiduciarja. Fiduciar za odprodajo prodajni postopek organizira tako, da se zagotovi odprodaja [...]. Stroške storitev fiduciarja za odprodajo nosi Dexia.

V.   RAZLOGI, KI UPRAVIČUJEJO SPROŽITEV FORMALNEGA POSTOPKA

| (93) | Komisija opozarja, da se formalni postopek preiskave, ki je bil sprožen na podlagi njene odločitve z dne 13. marca 2009, hkrati nanaša na prvotni načrt prestrukturiranja skupine Dexia, ki so ga zadevne države članice Komisiji priglasile februarja 2009, in na ukrep za družbo FSA. |
| --- | --- |

(93)

Komisija opozarja, da se formalni postopek preiskave, ki je bil sprožen na podlagi njene odločitve z dne 13. marca 2009, hkrati nanaša na prvotni načrt prestrukturiranja skupine Dexia, ki so ga zadevne države članice Komisiji priglasile februarja 2009, in na ukrep za družbo FSA.

| (94) | Prvič, glede na težave, s katerimi se je Dexia soočala med finančno krizo, in zelo visok znesek prejete pomoči je Komisija izrazila dvome glede:






  — | zmožnosti, da bi se s prvotnim načrtom prestrukturiranja brez državne pomoči in kar najhitreje ponovno vzpostavilo dolgoročno uspešno poslovanje skupine, |
| --- | --- | --- |

(94)

Prvič, glede na težave, s katerimi se je Dexia soočala med finančno krizo, in zelo visok znesek prejete pomoči je Komisija izrazila dvome glede:

—

zmožnosti, da bi se s prvotnim načrtom prestrukturiranja brez državne pomoči in kar najhitreje ponovno vzpostavilo dolgoročno uspešno poslovanje skupine,

| — | narave predlaganih ukrepov prestrukturiranja, ki so še naprej presegali zahteve iz Sporočila Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (23) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o prestrukturiranju bank), |
| --- | --- |

—

narave predlaganih ukrepov prestrukturiranja, ki so še naprej presegali zahteve iz Sporočila Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (23) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o prestrukturiranju bank),

| — | zmožnosti, da bi se s predlaganimi ukrepi omejilo izkrivljanje konkurence ter da se moralno tveganje zmanjša z omejitvijo pomoči na najnižjo potrebno in ustrezno porazdelitvijo bremen med prejemnike pomoči in zadevne države članice. |
| --- | --- |

—

zmožnosti, da bi se s predlaganimi ukrepi omejilo izkrivljanje konkurence ter da se moralno tveganje zmanjša z omejitvijo pomoči na najnižjo potrebno in ustrezno porazdelitvijo bremen med prejemnike pomoči in zadevne države članice.

| (95) | Glede ukrepa za družbo FSA je Komisija v odločitvi z dne 13. marca 2009 menila, da so samo jamstvo ter zavarovanje sredstev in porazdelitev stroškov med skupino Dexia in zadevne države članice združljivi z notranjim trgom. Vendar je bilo treba preveriti še oceno sredstev in nadomestilo za jamstvo ter oceno vrednostnih papirjev, ki naj bi jih Dexia izdala nad prvo tranšo v višini 4,5 milijarde USD vpoklicanih sredstev iz naslova opcijske pogodbe. Komisija se je odločila, da tudi te vidike ukrepa za družbo FSA vključi v formalni postopek preiskave, sprožen na podlagi načrta prestrukturiranja skupine Dexia. Komisija je v isti odločitvi še pojasnila, da obstoj jamstva, portfelj zavarovanih sredstev in višina prvih izgub skupine Dexia ne spadajo v okvir postopka, sproženega z navedeno odločitvijo. |
| --- | --- |

(95)

Glede ukrepa za družbo FSA je Komisija v odločitvi z dne 13. marca 2009 menila, da so samo jamstvo ter zavarovanje sredstev in porazdelitev stroškov med skupino Dexia in zadevne države članice združljivi z notranjim trgom. Vendar je bilo treba preveriti še oceno sredstev in nadomestilo za jamstvo ter oceno vrednostnih papirjev, ki naj bi jih Dexia izdala nad prvo tranšo v višini 4,5 milijarde USD vpoklicanih sredstev iz naslova opcijske pogodbe. Komisija se je odločila, da tudi te vidike ukrepa za družbo FSA vključi v formalni postopek preiskave, sprožen na podlagi načrta prestrukturiranja skupine Dexia. Komisija je v isti odločitvi še pojasnila, da obstoj jamstva, portfelj zavarovanih sredstev in višina prvih izgub skupine Dexia ne spadajo v okvir postopka, sproženega z navedeno odločitvijo.

VI.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (96) | Komisija navaja, da v okviru formalnega postopka preiskave, sproženega zoper ukrepe pomoči za skupino Dexia, ni prejela pripomb zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(96)

Komisija navaja, da v okviru formalnega postopka preiskave, sproženega zoper ukrepe pomoči za skupino Dexia, ni prejela pripomb zainteresiranih strani.

| (97) | Po drugi strani pa je konkurent banke DBB še pred sprožitvijo postopka pri službah Komisije uradno vložil pritožbo zoper dokapitalizacijo v višini 3 milijarde EUR, ki so jih prispevali organi in belgijski delničarji skupine Dexia, ter zoper jamstvo, ki ga je država Belgija dodelila za medbančna posojila, dodeljena skupini Dexia. Pritožba je obrazložena z dejstvom, da:






  — | pomoči ni mogoče šteti za sorazmerno, zlasti zaradi vpisne cene rednih delnic, ki jih je Dexia izdala v okviru ukrepa dokapitalizacije: cena v višini 9,9 EUR, ki je temeljila na povprečju tečajev tridesetih dni pred transakcijo, je višja od cene, ki bi jo vplačal vlagatelj v tržnem gospodarstvu glede na precejšnje poslabšanje finančnih vrednosti ob izdaji, |
| --- | --- | --- |

(97)

Po drugi strani pa je konkurent banke DBB še pred sprožitvijo postopka pri službah Komisije uradno vložil pritožbo zoper dokapitalizacijo v višini 3 milijarde EUR, ki so jih prispevali organi in belgijski delničarji skupine Dexia, ter zoper jamstvo, ki ga je država Belgija dodelila za medbančna posojila, dodeljena skupini Dexia. Pritožba je obrazložena z dejstvom, da:

—

pomoči ni mogoče šteti za sorazmerno, zlasti zaradi vpisne cene rednih delnic, ki jih je Dexia izdala v okviru ukrepa dokapitalizacije: cena v višini 9,9 EUR, ki je temeljila na povprečju tečajev tridesetih dni pred transakcijo, je višja od cene, ki bi jo vplačal vlagatelj v tržnem gospodarstvu glede na precejšnje poslabšanje finančnih vrednosti ob izdaji,

| — | pomoč ni omejena na najnižjo potrebno, ker je znesek dokapitalizacije povzročil, da se je delež lastnih virov sredstev temeljnega kapitala prvega reda skupine Dexia povečal z 11 % na 14 %, tako da je postala ena od vodilnih evropskih bank na tem področju, |
| --- | --- |

—

pomoč ni omejena na najnižjo potrebno, ker je znesek dokapitalizacije povzročil, da se je delež lastnih virov sredstev temeljnega kapitala prvega reda skupine Dexia povečal z 11 % na 14 %, tako da je postala ena od vodilnih evropskih bank na tem področju,

| — | pomoč bi povzročila precejšnje izkrivljanje konkurence, ker bi lahko Dexia depozite strank obrestovala po tarifi, ki bi bila višja od povprečne tarife tradicionalnih bank na belgijskem trgu. |
| --- | --- |

—

pomoč bi povzročila precejšnje izkrivljanje konkurence, ker bi lahko Dexia depozite strank obrestovala po tarifi, ki bi bila višja od povprečne tarife tradicionalnih bank na belgijskem trgu.

VII.   PRIPOMBE DRŽAV ČLANIC

7.1   PRIPOMBE BELGIJSKE VLADE GLEDE PRITOŽBE, KI JO JE PREJELA KOMISIJA

| (98) | Belgijski organi so na podlagi nezaupne različice pritožbenega obrazca, vloženega pri službah Komisije, predložili pripombe glede elementov obrazložitve pritožbe. |
| --- | --- |

(98)

Belgijski organi so na podlagi nezaupne različice pritožbenega obrazca, vloženega pri službah Komisije, predložili pripombe glede elementov obrazložitve pritožbe.

| (99) | Kar zadeva vpisno ceno delnic, ki jih je Dexia izdala v okviru dokapitalizacije, belgijski organi poudarjajo, da je bila cena 9,9 EUR na delnico, kar ustreza povprečnemu tečaju tridesetih dni pred transakcijo, določena v skladu z določbami člena 598 belgijskega zakonika o gospodarskih družbah. V njem je namreč podrobno določeno, da ob povečanju kapitala z gotovino, ki je na voljo samo eni ali več določenim osebam, cena izdaje novih delnic ne sme preseči povprečja tečajev tridesetih dni pred transakcijo. Cena delnic, izdanih v okviru dokapitalizacije skupine Dexia, je bila torej določena v skladu z zakonskimi obveznostmi, ki so veljale za udeležene stranke. |
| --- | --- |

(99)

Kar zadeva vpisno ceno delnic, ki jih je Dexia izdala v okviru dokapitalizacije, belgijski organi poudarjajo, da je bila cena 9,9 EUR na delnico, kar ustreza povprečnemu tečaju tridesetih dni pred transakcijo, določena v skladu z določbami člena 598 belgijskega zakonika o gospodarskih družbah. V njem je namreč podrobno določeno, da ob povečanju kapitala z gotovino, ki je na voljo samo eni ali več določenim osebam, cena izdaje novih delnic ne sme preseči povprečja tečajev tridesetih dni pred transakcijo. Cena delnic, izdanih v okviru dokapitalizacije skupine Dexia, je bila torej določena v skladu z zakonskimi obveznostmi, ki so veljale za udeležene stranke.

| (100) | Po drugi strani belgijski organi poudarjajo, da pritožnik izpodbija nujnost dokapitalizacije z obrazložitvijo, da je Dexia prebrodila likvidnostne težave, ne pa težave s plačilno sposobnostjo in da naj bi se z dokapitalizacijo samo povečali viri lastnih sredstev temeljnega kapitala prvega reda skupine Dexia, tako da bi presegli raven primerljivih evropskih bank. Vendar se po navedbah belgijskih organov pri teh trditvah ne upoštevajo potrebe, povezane s plačilno sposobnostjo skupine Dexia, konec septembra 2008, ki so bile posledica povečanja tveganj in izgub v tretjem in četrtem četrtletju leta 2008 zaradi izpostavljenosti skupine različnim ustanovam v stečaju ali težavah (Lehman Brothers, Depfa, Bradford & Bingley, irske in islandske banke), pričakovanih izgub zaradi izpostavljenosti družbe FSA ter precejšnje slabitve sredstev zaradi znižanja bonitetnih ocen več ustanov za izboljšanje kreditne kvalitete, ki so jamčile za vrednostne papirje skupine Dexia. |
| --- | --- |

(100)

Po drugi strani belgijski organi poudarjajo, da pritožnik izpodbija nujnost dokapitalizacije z obrazložitvijo, da je Dexia prebrodila likvidnostne težave, ne pa težave s plačilno sposobnostjo in da naj bi se z dokapitalizacijo samo povečali viri lastnih sredstev temeljnega kapitala prvega reda skupine Dexia, tako da bi presegli raven primerljivih evropskih bank. Vendar se po navedbah belgijskih organov pri teh trditvah ne upoštevajo potrebe, povezane s plačilno sposobnostjo skupine Dexia, konec septembra 2008, ki so bile posledica povečanja tveganj in izgub v tretjem in četrtem četrtletju leta 2008 zaradi izpostavljenosti skupine različnim ustanovam v stečaju ali težavah (Lehman Brothers, Depfa, Bradford & Bingley, irske in islandske banke), pričakovanih izgub zaradi izpostavljenosti družbe FSA ter precejšnje slabitve sredstev zaradi znižanja bonitetnih ocen več ustanov za izboljšanje kreditne kvalitete, ki so jamčile za vrednostne papirje skupine Dexia.

| (101) | Nazadnje, kar zadeva izkrivljanje konkurence zaradi ukrepov pomoči za skupino Dexia, belgijski organi poudarjajo, da so bile ad hoc pomoči države Belgije za skupino Dexia upravičene zaradi preprečitve sistemske krize in da se v zvezi s tem ne razlikujejo od pomoči drugih držav članic, ki jih je Komisija odobrila na podlagi člena 107(3)(b) PDEU. Glede tarif, ki jih je Dexia uporabljala za depozite strank, so belgijski organi predložili tudi zabeležko skupine Dexia s primerjavo med tarifami skupine Dexia in tarifami, ki jih za isto vrsto storitev na belgijskem trgu uporabljajo njeni konkurenti (ING, Deutsche Bank, Fortis, Axa, Citibank, Rabobank in KBC). Tarife, ki jih uporablja Dexia, se tako zdijo usklajene s tarifami teh konkurentov. V isti zabeležki Dexia še poudarja, da tarife, na katere se nanaša pritožba, veljajo samo za depozite, prejete prek spleta, ti pa pomenijo samo majhen delež ([10–15] %) vseh depozitov strank. |
| --- | --- |

(101)

Nazadnje, kar zadeva izkrivljanje konkurence zaradi ukrepov pomoči za skupino Dexia, belgijski organi poudarjajo, da so bile ad hoc pomoči države Belgije za skupino Dexia upravičene zaradi preprečitve sistemske krize in da se v zvezi s tem ne razlikujejo od pomoči drugih držav članic, ki jih je Komisija odobrila na podlagi člena 107(3)(b) PDEU. Glede tarif, ki jih je Dexia uporabljala za depozite strank, so belgijski organi predložili tudi zabeležko skupine Dexia s primerjavo med tarifami skupine Dexia in tarifami, ki jih za isto vrsto storitev na belgijskem trgu uporabljajo njeni konkurenti (ING, Deutsche Bank, Fortis, Axa, Citibank, Rabobank in KBC). Tarife, ki jih uporablja Dexia, se tako zdijo usklajene s tarifami teh konkurentov. V isti zabeležki Dexia še poudarja, da tarife, na katere se nanaša pritožba, veljajo samo za depozite, prejete prek spleta, ti pa pomenijo samo majhen delež ([10–15] %) vseh depozitov strank.

| (102) | Belgijski organi tako v nasprotju s trditvami iz pritožbe menijo, da so ukrepi pomoči za skupino Dexia združljivi z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU. |
| --- | --- |

(102)

Belgijski organi tako v nasprotju s trditvami iz pritožbe menijo, da so ukrepi pomoči za skupino Dexia združljivi z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU.

7.2   PRIPOMBE DRŽAV ČLANIC GLEDE SPROŽITVE POSTOPKA

| (103) | Zadevne države članice so Komisiji predložile skupne pripombe glede formalnega postopka preiskave, sproženega 13. marca 2009. Pripombe zadevnih držav članic se hkrati nanašajo na opredelitev priglašenih ukrepov za pomoč in na združljivost navedenih ukrepov z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(103)

Zadevne države članice so Komisiji predložile skupne pripombe glede formalnega postopka preiskave, sproženega 13. marca 2009. Pripombe zadevnih držav članic se hkrati nanašajo na opredelitev priglašenih ukrepov za pomoč in na združljivost navedenih ukrepov z notranjim trgom.

7.2.1   OPREDELITEV PRIGLAŠENIH UKREPOV ZA POMOČ

7.2.1.1   
  Dokapitalizacija

| (104) | Zadevne države članice v pripombah menijo, da delnice skupine Dexia, ki so jih njeni glavni delničarji (Caisse des Dépôts et Consignations, v nadaljnjem besedilu: CDC, CNP Assurances, Holding Communal, Ethias in Arcofin) vpisali v okviru dokapitalizacije, ne vključujejo nobenega elementa državne pomoči. Zadevne države članice namreč opozarjajo, da so ta podjetja skupaj investirala v skupino Dexia prek delničarskega sporazuma, sklenjenega v okviru pogodbe z dne 28. avgusta 2007, za katero se uporablja zasebno pravo. Da bi zaščitili interese te skupine delničarjev, je bilo torej nujno, da vsak od njih sodeluje pri dokapitalizaciji. Poleg tega je bilo zaradi nujnosti dokapitalizacije logično, da se je Dexia v ta namen prednostno obrnila na svoje večinske delničarje. Zadevne države članice so poudarile, da družbam CDC, CNP Assurances, Holding Communal, Ethias in Arcofin ni mogoče očitati odločitve za sodelovanje pri dokapitalizaciji in da ta v primeru družb Arcofin in Ethias ni bila financirana z državnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(104)

Zadevne države članice v pripombah menijo, da delnice skupine Dexia, ki so jih njeni glavni delničarji (Caisse des Dépôts et Consignations, v nadaljnjem besedilu: CDC, CNP Assurances, Holding Communal, Ethias in Arcofin) vpisali v okviru dokapitalizacije, ne vključujejo nobenega elementa državne pomoči. Zadevne države članice namreč opozarjajo, da so ta podjetja skupaj investirala v skupino Dexia prek delničarskega sporazuma, sklenjenega v okviru pogodbe z dne 28. avgusta 2007, za katero se uporablja zasebno pravo. Da bi zaščitili interese te skupine delničarjev, je bilo torej nujno, da vsak od njih sodeluje pri dokapitalizaciji. Poleg tega je bilo zaradi nujnosti dokapitalizacije logično, da se je Dexia v ta namen prednostno obrnila na svoje večinske delničarje. Zadevne države članice so poudarile, da družbam CDC, CNP Assurances, Holding Communal, Ethias in Arcofin ni mogoče očitati odločitve za sodelovanje pri dokapitalizaciji in da ta v primeru družb Arcofin in Ethias ni bila financirana z državnimi sredstvi.

7.2.1.2   
  Ukrep likvidnostne pomoči

| (105) | Belgijski organi še menijo, da ukrep likvidnostne pomoči, ki jo je skupini Dexia dodelila banka BNB, v sodelovanju z Banque de France, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, ker ukrepi likvidnostne pomoči spadajo med običajne naloge nacionalnih centralnih bank, med katerimi je zlasti ta, da prispevajo k stabilnosti finančnega sistema kot posojilodajalci v sili v primeru začasnih likvidnostnih težav banke, ki je sicer plačilno sposobna. Namreč:






  — | ob uvedbi ukrepa likvidnostne pomoči so finančni organi potrdili, da nimajo razloga, da bi skupino Dexia šteli za plačilno nesposobno, |
| --- | --- | --- |

(105)

Belgijski organi še menijo, da ukrep likvidnostne pomoči, ki jo je skupini Dexia dodelila banka BNB, v sodelovanju z Banque de France, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, ker ukrepi likvidnostne pomoči spadajo med običajne naloge nacionalnih centralnih bank, med katerimi je zlasti ta, da prispevajo k stabilnosti finančnega sistema kot posojilodajalci v sili v primeru začasnih likvidnostnih težav banke, ki je sicer plačilno sposobna. Namreč:

—

ob uvedbi ukrepa likvidnostne pomoči so finančni organi potrdili, da nimajo razloga, da bi skupino Dexia šteli za plačilno nesposobno,

| — | dodelitev likvidnostne pomoči je bila zavarovana z zadostnimi jamstvi, ki jih je zagotovila Dexia ter za katera sta BNB in Banque de France uporabili visoke varnostne rezerve (haircut), odvisne od kakovosti teh jamstev, |
| --- | --- |

—

dodelitev likvidnostne pomoči je bila zavarovana z zadostnimi jamstvi, ki jih je zagotovila Dexia ter za katera sta BNB in Banque de France uporabili visoke varnostne rezerve (haircut), odvisne od kakovosti teh jamstev,

| — | likvidnostna pomoč je bila dodeljena po neugodnih ali celo previsokih obrestnih merah, |
| --- | --- |

—

likvidnostna pomoč je bila dodeljena po neugodnih ali celo previsokih obrestnih merah,

| — | BNB in Banque de France sta vseskozi popolnoma neodvisno in popolnoma po lastni presoji odločali o dodelitvi likvidnostne pomoči, njenem podaljšanju in zneskih s tem povezanih posojil, |
| --- | --- |

—

BNB in Banque de France sta vseskozi popolnoma neodvisno in popolnoma po lastni presoji odločali o dodelitvi likvidnostne pomoči, njenem podaljšanju in zneskih s tem povezanih posojil,

| — | dodelitev likvidnostne pomoči je začasen ukrep: posojila, dodeljena v okviru ukrepa likvidnostne pomoči, so omejena na 1 dan (posojila čez noč), obnoviti pa jih je mogoče na podlagi odločitve centralne banke posojilodajalke. |
| --- | --- |

—

dodelitev likvidnostne pomoči je začasen ukrep: posojila, dodeljena v okviru ukrepa likvidnostne pomoči, so omejena na 1 dan (posojila čez noč), obnoviti pa jih je mogoče na podlagi odločitve centralne banke posojilodajalke.

| (106) | Belgijski organi še poudarjajo, da je ukrep likvidnostne pomoči za skupino Dexia odobril Svet Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: ECB) (v višini največ [...] milijard EUR). Če bi se ukrep likvidnostne pomoči štel za državno pomoč, bi bil nezdružljiv z načelom prepovedi denarnega financiranja, določenim v členu 123 PDEU. V skladu s tem načelom je namreč pravno nemogoče, da bi se državi članici pripisala ravnanja nacionalne centralne banke med izvajanjem njenih nalog, če ta centralna banka upošteva pogoje, ki jih je v zvezi z izvajanjem te naloge naložila ECB. Ukrep likvidnostne pomoči, dodeljene skupini Dexia, pa izpolnjuje vse pogoje, ki jih je naložila ECB. Izpolnjuje zlasti zahtevo, da mora likvidnostno pomoč popolnoma neodvisno in po lastni presoji zagotoviti ena ali več zadevnih nacionalnih centralnih bank. |
| --- | --- |

(106)

Belgijski organi še poudarjajo, da je ukrep likvidnostne pomoči za skupino Dexia odobril Svet Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: ECB) (v višini največ [...] milijard EUR). Če bi se ukrep likvidnostne pomoči štel za državno pomoč, bi bil nezdružljiv z načelom prepovedi denarnega financiranja, določenim v členu 123 PDEU. V skladu s tem načelom je namreč pravno nemogoče, da bi se državi članici pripisala ravnanja nacionalne centralne banke med izvajanjem njenih nalog, če ta centralna banka upošteva pogoje, ki jih je v zvezi z izvajanjem te naloge naložila ECB. Ukrep likvidnostne pomoči, dodeljene skupini Dexia, pa izpolnjuje vse pogoje, ki jih je naložila ECB. Izpolnjuje zlasti zahtevo, da mora likvidnostno pomoč popolnoma neodvisno in po lastni presoji zagotoviti ena ali več zadevnih nacionalnih centralnih bank.

| (107) | Po navedbah belgijskih organov te ugotovitve ne more spremeniti dejstvo, da za vso likvidnostno pomoč, ki jo dodeli BNB, samodejno velja jamstvo države Belgije. Prvič, ko je upravni odbor banke BNB popolnoma neodvisno odločil o dodelitvi likvidnostne pomoči družbi Dexia, jamstvo države ni obstajalo. Torej se pri sprejetju odločitve ni moglo upoštevati. Predvsem dejstvo, da je moral belgijski zakonodajalec določiti izrecno jamstvo države Belgije za te ukrepe – ne da bi bilo to povezano z zadevo Dexia – medtem ko v drugih državah ni vedno tako, izhaja iz posebnosti lastniške strukture banke BNB kot družbe, ki kotira na borzi in ima zasebne delničarje, medtem ko druge nacionalne centralne banke po navadi nimajo zasebnih delničarjev. To jamstvo je torej sestavni del temeljnega statuta banke BNB, da ta lahko izpolni nalogo posojilodajalca v sili. Tako izrecno jamstvo ni nujno v primeru drugih centralnih bank, ki so v 100-odstotni lasti zadevne države. Samodejnost državnega jamstva je bila izrecno določena z namenom, da se zagotovi, da se z ukrepi likvidnostne pomoči banke BNB upoštevajo načela prepovedi denarnega financiranja in se tako izpolnijo merila prakse odločanja Komisije, kot so med drugim določena v odločitvi v zadevi Northern Rock (24). |
| --- | --- |

(107)

Po navedbah belgijskih organov te ugotovitve ne more spremeniti dejstvo, da za vso likvidnostno pomoč, ki jo dodeli BNB, samodejno velja jamstvo države Belgije. Prvič, ko je upravni odbor banke BNB popolnoma neodvisno odločil o dodelitvi likvidnostne pomoči družbi Dexia, jamstvo države ni obstajalo. Torej se pri sprejetju odločitve ni moglo upoštevati. Predvsem dejstvo, da je moral belgijski zakonodajalec določiti izrecno jamstvo države Belgije za te ukrepe – ne da bi bilo to povezano z zadevo Dexia – medtem ko v drugih državah ni vedno tako, izhaja iz posebnosti lastniške strukture banke BNB kot družbe, ki kotira na borzi in ima zasebne delničarje, medtem ko druge nacionalne centralne banke po navadi nimajo zasebnih delničarjev. To jamstvo je torej sestavni del temeljnega statuta banke BNB, da ta lahko izpolni nalogo posojilodajalca v sili. Tako izrecno jamstvo ni nujno v primeru drugih centralnih bank, ki so v 100-odstotni lasti zadevne države. Samodejnost državnega jamstva je bila izrecno določena z namenom, da se zagotovi, da se z ukrepi likvidnostne pomoči banke BNB upoštevajo načela prepovedi denarnega financiranja in se tako izpolnijo merila prakse odločanja Komisije, kot so med drugim določena v odločitvi v zadevi Northern Rock (24).

| (108) | Belgijski organi nazadnje poudarjajo, da, če bi morala Komisija ukrep likvidnostne pomoči kljub temu šteti za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, bi bilo treba znesek pomoči izračunati na podlagi razlike med uporabljeno obrestno mero in referenčno obrestno mero iz Sporočila Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o referenčnih obrestnih merah) (25). Poleg tega bi moral biti znesek pomoči vsekakor omejen na polovico skupnega zneska likvidnostne pomoči, kar je enako znesku, ki ga je banka BNB dejansko dodelila družbi Dexia, saj je bila druga polovica dodeljena za račun in na odgovornost Banque de France. Vendar zanjo ne velja nobeno izrecno jamstvo države Francije, jamstva države Belgije pa seveda ni mogoče uporabiti za ukrep za račun in na odgovornost tuje centralne banke. |
| --- | --- |

(108)

Belgijski organi nazadnje poudarjajo, da, če bi morala Komisija ukrep likvidnostne pomoči kljub temu šteti za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, bi bilo treba znesek pomoči izračunati na podlagi razlike med uporabljeno obrestno mero in referenčno obrestno mero iz Sporočila Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o referenčnih obrestnih merah) (25). Poleg tega bi moral biti znesek pomoči vsekakor omejen na polovico skupnega zneska likvidnostne pomoči, kar je enako znesku, ki ga je banka BNB dejansko dodelila družbi Dexia, saj je bila druga polovica dodeljena za račun in na odgovornost Banque de France. Vendar zanjo ne velja nobeno izrecno jamstvo države Francije, jamstva države Belgije pa seveda ni mogoče uporabiti za ukrep za račun in na odgovornost tuje centralne banke.

7.2.1.3   
  Ukrep za družbo FSA

| (109) | Po mnenju organov zadevnih držav članic je verjetnost, da bi se jamstvo, ki sta ga državi Belgija in Francija dodelili za premoženje družbe FSAM, dejansko uveljavilo, majhna: prag 4,5 milijarde USD, ki je zgornja meja za tveganje prvih izgub skupine Dexia, je namreč višji kot po najbolj pesimističnih scenarijih gospodarskih izgub portfelja. Zato naj bi se znesek morebitne pomoči držav celo po pesimističnem scenariju štel za ničnega. |
| --- | --- |

(109)

Po mnenju organov zadevnih držav članic je verjetnost, da bi se jamstvo, ki sta ga državi Belgija in Francija dodelili za premoženje družbe FSAM, dejansko uveljavilo, majhna: prag 4,5 milijarde USD, ki je zgornja meja za tveganje prvih izgub skupine Dexia, je namreč višji kot po najbolj pesimističnih scenarijih gospodarskih izgub portfelja. Zato naj bi se znesek morebitne pomoči držav celo po pesimističnem scenariju štel za ničnega.

7.2.2   ZDRUŽLJIVOST PRIGLAŠENIH UKREPOV

7.2.2.1   
  Ukrep za družbo FSA

| (110) | Prvič, zadevne države članice Komisijo opozarjajo, da ukrep za družbo FSA po njihovem mnenju ne spada na področje uporabe Sporočila Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (26) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o oslabljenih sredstvih), ker:






  — | ukrep za družbo FSA strogo vzeto ni jamstvo za sredstva, ampak jamstvo za obveznosti skupine Dexia do družbe FSAM iz naslova njenega lastnega jamstva (na podlagi opcijske pogodbe): jamstvo Belgije in Francije se vpokliče samo, če Dexia ne more izpolniti svojih obveznosti v zvezi z odkupom zadevnih sredstev družbe FSAM v primeru izvajanja opcijske pogodbe; ukrep za družbo FSA zato ne povzroči niti prenosa niti samodejne odprodaje sredstev, |
| --- | --- | --- |

(110)

Prvič, zadevne države članice Komisijo opozarjajo, da ukrep za družbo FSA po njihovem mnenju ne spada na področje uporabe Sporočila Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (26) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o oslabljenih sredstvih), ker:

—

ukrep za družbo FSA strogo vzeto ni jamstvo za sredstva, ampak jamstvo za obveznosti skupine Dexia do družbe FSAM iz naslova njenega lastnega jamstva (na podlagi opcijske pogodbe): jamstvo Belgije in Francije se vpokliče samo, če Dexia ne more izpolniti svojih obveznosti v zvezi z odkupom zadevnih sredstev družbe FSAM v primeru izvajanja opcijske pogodbe; ukrep za družbo FSA zato ne povzroči niti prenosa niti samodejne odprodaje sredstev,

| — | namen ukrepa ni jamčiti za portfelj družbe FSAM v korist skupine Dexia, temveč omogočiti takojšnjo odprodajo, ki je v primeru prestrukturiranja skupine Dexia nujna, |
| --- | --- |

—

namen ukrepa ni jamčiti za portfelj družbe FSAM v korist skupine Dexia, temveč omogočiti takojšnjo odprodajo, ki je v primeru prestrukturiranja skupine Dexia nujna,

| — | navedena odprodaja je bila izvedena na podlagi odprtega in preglednega postopka, zato naj bi bilo mogoče po analogiji s privatizacijo sklepati, da ne vsebuje nobenega elementa državne pomoči, |
| --- | --- |

—

navedena odprodaja je bila izvedena na podlagi odprtega in preglednega postopka, zato naj bi bilo mogoče po analogiji s privatizacijo sklepati, da ne vsebuje nobenega elementa državne pomoči,

| — | ker je bil ukrep, priglašen pred datumom sprejetja Sporočila o oslabljenih sredstvih (25. februar 2009), že razglašen za združljivega z odstavkom 16 Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (27), ni treba zahtevati, da mora biti združljiv tudi s Sporočilom o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

—

ker je bil ukrep, priglašen pred datumom sprejetja Sporočila o oslabljenih sredstvih (25. februar 2009), že razglašen za združljivega z odstavkom 16 Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (27), ni treba zahtevati, da mora biti združljiv tudi s Sporočilom o oslabljenih sredstvih.

| (111) | Zadevne države članice še poudarjajo, da tudi če bi bilo treba ukrep proučiti ob upoštevanju Sporočila Komisije o oslabljenih sredstvih, ima Komisija na voljo vse elemente, na podlagi katerih lahko ugotovi, da je zadevni ukrep združljiv z notranjim trgom, zlasti ker:






  — | je porazdelitev stroškov v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih, med drugim zaradi zneska prvih izgub skupine Dexia, ki pomeni več kot 36 % nominalnega zneska portfelja zavarovanih sredstev, kar je precej nad 10-odstotnim minimumom, določenim v Sporočilu o oslabljenih sredstvih; poleg tega Dexia v primeru vpoklica jamstva Belgije in Francije, ki je večje od prve tranše izgub, te nadomesti z vrednostnimi papirji iz lastnih sredstev, katerih izdaja bo slabo vplivala na druge delničarje skupine, |
| --- | --- | --- |

(111)

Zadevne države članice še poudarjajo, da tudi če bi bilo treba ukrep proučiti ob upoštevanju Sporočila Komisije o oslabljenih sredstvih, ima Komisija na voljo vse elemente, na podlagi katerih lahko ugotovi, da je zadevni ukrep združljiv z notranjim trgom, zlasti ker:

—

je porazdelitev stroškov v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih, med drugim zaradi zneska prvih izgub skupine Dexia, ki pomeni več kot 36 % nominalnega zneska portfelja zavarovanih sredstev, kar je precej nad 10-odstotnim minimumom, določenim v Sporočilu o oslabljenih sredstvih; poleg tega Dexia v primeru vpoklica jamstva Belgije in Francije, ki je večje od prve tranše izgub, te nadomesti z vrednostnimi papirji iz lastnih sredstev, katerih izdaja bo slabo vplivala na druge delničarje skupine,

| — | za ukrep se dodeli tržno nadomestilo, enako povprečju petletnih poslov kreditnih zamenjav skupine Dexia (za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. avgusta 2008), povečanemu za 70 bazičnih točk, kar znaša 113 bazičnih točk; zadevne države članice v zvezi s tem poudarjajo, da se je stopnja nadomestila povečala za 21 bazičnih točk v primerjavi z zneskom, ki je bil prvotno priglašen Komisiji, |
| --- | --- |

—

za ukrep se dodeli tržno nadomestilo, enako povprečju petletnih poslov kreditnih zamenjav skupine Dexia (za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. avgusta 2008), povečanemu za 70 bazičnih točk, kar znaša 113 bazičnih točk; zadevne države članice v zvezi s tem poudarjajo, da se je stopnja nadomestila povečala za 21 bazičnih točk v primerjavi z zneskom, ki je bil prvotno priglašen Komisiji,

| — | gospodarsko izgubo sredstev, zavarovanih z ukrepom, kot so jo neodvisne stranke ocenile na podlagi metodologije, ki so jo potrdili nacionalni nadzorni organi, v celoti krije Dexia, ker je, kot je bilo navedeno zgoraj, najvišja izguba še vedno nižja od zneska prvih izgub skupine Dexia. |
| --- | --- |

—

gospodarsko izgubo sredstev, zavarovanih z ukrepom, kot so jo neodvisne stranke ocenile na podlagi metodologije, ki so jo potrdili nacionalni nadzorni organi, v celoti krije Dexia, ker je, kot je bilo navedeno zgoraj, najvišja izguba še vedno nižja od zneska prvih izgub skupine Dexia.

| (112) | Zadevne države članice zato menijo, da je ukrep za družbo FSA združljiv z notranjim trgom in da je znesek pomoči iz ukrepa nič. |
| --- | --- |

(112)

Zadevne države članice zato menijo, da je ukrep za družbo FSA združljiv z notranjim trgom in da je znesek pomoči iz ukrepa nič.

7.2.2.2   
  Prvotni načrt prestrukturiranja

| (113) | Zadevne države članice ne soglašajo s pomisleki Komisije glede zmožnosti, da bi se s prvotnim načrtom prestrukturiranja, ki je bil Komisiji priglašen februarja 2009, ponovno vzpostavilo dolgoročno uspešno poslovanje banke, preprečilo neupravičeno izkrivljanje konkurence in zagotovila ustrezna porazdelitev stroškov prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(113)

Zadevne države članice ne soglašajo s pomisleki Komisije glede zmožnosti, da bi se s prvotnim načrtom prestrukturiranja, ki je bil Komisiji priglašen februarja 2009, ponovno vzpostavilo dolgoročno uspešno poslovanje banke, preprečilo neupravičeno izkrivljanje konkurence in zagotovila ustrezna porazdelitev stroškov prestrukturiranja.

| (114) | Zadevne države članice namreč v pripombah menijo, da je z ukrepi, priglašenimi Komisiji, mogoče zagotoviti dolgoročno uspešno poslovanje skupine Dexia, ker






  — | predvideno zmanjšanje portfelja obveznic skupine Dexia za leto 2010 znaša [15–30] milijard EUR (od tega [...] milijard EUR iz odprodaj), enako kot znesek za leto 2011, kar se zdi verjetna in celo konservativna napoved glede na nedavne izkušnje skupine Dexia, |
| --- | --- | --- |

(114)

Zadevne države članice namreč v pripombah menijo, da je z ukrepi, priglašenimi Komisiji, mogoče zagotoviti dolgoročno uspešno poslovanje skupine Dexia, ker

—

predvideno zmanjšanje portfelja obveznic skupine Dexia za leto 2010 znaša [15–30] milijard EUR (od tega [...] milijard EUR iz odprodaj), enako kot znesek za leto 2011, kar se zdi verjetna in celo konservativna napoved glede na nedavne izkušnje skupine Dexia,

| — | je scenarij ponovne vzpostavitve likvidnosti, katerega namen je med drugim do konca leta 2010 zmanjšati potrebe skupine Dexia po kratkoročnem financiranju za 100 milijard EUR, realen, zlasti zaradi ponovne vzpostavitve pogojev financiranja na trgu obveznic in trgu hipotekarnih obveznic, |
| --- | --- |

—

je scenarij ponovne vzpostavitve likvidnosti, katerega namen je med drugim do konca leta 2010 zmanjšati potrebe skupine Dexia po kratkoročnem financiranju za 100 milijard EUR, realen, zlasti zaradi ponovne vzpostavitve pogojev financiranja na trgu obveznic in trgu hipotekarnih obveznic,

| — | so makroekonomske predpostavke, na katerih temelji načrt prestrukturiranja skupine Dexia, zelo konservativne, |
| --- | --- |

—

so makroekonomske predpostavke, na katerih temelji načrt prestrukturiranja skupine Dexia, zelo konservativne,

| — | negotovosti, ki jih je Komisija navedla v zvezi s prihodnjim razvojem trga financiranja lokalnih skupnosti, le malo vplivajo na dejavnost skupine Dexia, saj ta trg ni občutljiv na makroekonomske pogoje, upad novih posojil lokalnim skupnostim pa tudi sicer neznatno vpliva na prihodke skupine Dexia. |
| --- | --- |

—

negotovosti, ki jih je Komisija navedla v zvezi s prihodnjim razvojem trga financiranja lokalnih skupnosti, le malo vplivajo na dejavnost skupine Dexia, saj ta trg ni občutljiv na makroekonomske pogoje, upad novih posojil lokalnim skupnostim pa tudi sicer neznatno vpliva na prihodke skupine Dexia.

| (115) | Zadevne države članice še poudarjajo, da vsi ukrepi prestrukturiranja, priglašeni februarja 2009, zadevajo dobičkonosne dejavnosti, tako pri dejavnostih PWB kot pri zmanjšanju obsega dejavnosti RCB. Posledično je treba vse predlagane ukrepe upoštevati pri oceni ukrepov za zmanjšanje neupravičenega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(115)

Zadevne države članice še poudarjajo, da vsi ukrepi prestrukturiranja, priglašeni februarja 2009, zadevajo dobičkonosne dejavnosti, tako pri dejavnostih PWB kot pri zmanjšanju obsega dejavnosti RCB. Posledično je treba vse predlagane ukrepe upoštevati pri oceni ukrepov za zmanjšanje neupravičenega izkrivljanja konkurence.

| (116) | Nazadnje, zadevne države članice menijo, da je ocenjeni znesek pomoči iz odločitve Komisije z dne 13. marca 2009 nepravilen, ker so sešteti napačni in neenakovredni zneski, na podlagi katerih je dobljen skupni znesek pomoči v višini [170–210] milijard EUR. Ta znesek, ki je podlaga za oceno porazdelitve stroškov prestrukturiranja med skupino Dexia in zadevne države članice, naj bi bil torej previsok. Po drugi strani je ocenjena udeležba skupine Dexia pri stroških prestrukturiranja po mnenju zadevnih držav članic prenizka, ker ne upošteva zmanjšanja dejavnosti novih posojil, ki so ga Dexia in zadevne države članice predvidele v načrtu prestrukturiranja in ki ga je treba šteti za lasten prispevek skupine Dexia k stroškom prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(116)

Nazadnje, zadevne države članice menijo, da je ocenjeni znesek pomoči iz odločitve Komisije z dne 13. marca 2009 nepravilen, ker so sešteti napačni in neenakovredni zneski, na podlagi katerih je dobljen skupni znesek pomoči v višini [170–210] milijard EUR. Ta znesek, ki je podlaga za oceno porazdelitve stroškov prestrukturiranja med skupino Dexia in zadevne države članice, naj bi bil torej previsok. Po drugi strani je ocenjena udeležba skupine Dexia pri stroških prestrukturiranja po mnenju zadevnih držav članic prenizka, ker ne upošteva zmanjšanja dejavnosti novih posojil, ki so ga Dexia in zadevne države članice predvidele v načrtu prestrukturiranja in ki ga je treba šteti za lasten prispevek skupine Dexia k stroškom prestrukturiranja.

| (117) | Skratka, zadevne države članice se strinjajo z odločitvijo Komisije, da dokončno odobri ukrep za družbo FSA in tako omogoči odprodajo družbe FSA družbi Assured Guaranty, ki je bistvena za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja in zmanjšanje profila tveganja skupine. Po drugi strani menijo, da so dvomi Komisije glede drugih ukrepov neutemeljeni. |
| --- | --- |

(117)

Skratka, zadevne države članice se strinjajo z odločitvijo Komisije, da dokončno odobri ukrep za družbo FSA in tako omogoči odprodajo družbe FSA družbi Assured Guaranty, ki je bistvena za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja in zmanjšanje profila tveganja skupine. Po drugi strani menijo, da so dvomi Komisije glede drugih ukrepov neutemeljeni.

7.3   PRIPOMBE DRŽAV ČLANIC GLEDE NAČRTA PRESTRUKTURIRANJA

| (118) | Zadevne države članice so Komisiji v dopolnitev zgoraj navedenih pripomb v zvezi s prvotnim načrtom prestrukturiranja, ki je bil Komisiji priglašen februarja 2009, poslale pripombe glede dodatnih ukrepov prestrukturiranja, ki so bili Komisiji priglašeni 9. februarja 2010. |
| --- | --- |

(118)

Zadevne države članice so Komisiji v dopolnitev zgoraj navedenih pripomb v zvezi s prvotnim načrtom prestrukturiranja, ki je bil Komisiji priglašen februarja 2009, poslale pripombe glede dodatnih ukrepov prestrukturiranja, ki so bili Komisiji priglašeni 9. februarja 2010.

| (119) | Zadevne države članice v zvezi s tem menijo, da bi bilo z načrtom prestrukturiranja mogoče okrepiti dolgoročno uspešno poslovanje skupine, tako da bi lahko Dexia hitreje izstopila iz jamstvene sheme za refinanciranje, odpravljeni pa bi bili tudi vsi drugi pomisleki, ki jih je Komisija navedla v odločitvah z dne 13. marca 2009 in 30. oktobra 2009. Vsi ukrepi prestrukturiranja, priglašeni med februarjem 2009 in februarjem 2010, naj bi skupaj sestavljali projekt prestrukturiranja in nadomestilo za morebitno izkrivljanje konkurence, skladen z zahtevami, ki jih je Komisija določila v odločitvah ter na sestankih s predstavniki zadevnih držav članic in skupine Dexia. |
| --- | --- |

(119)

Zadevne države članice v zvezi s tem menijo, da bi bilo z načrtom prestrukturiranja mogoče okrepiti dolgoročno uspešno poslovanje skupine, tako da bi lahko Dexia hitreje izstopila iz jamstvene sheme za refinanciranje, odpravljeni pa bi bili tudi vsi drugi pomisleki, ki jih je Komisija navedla v odločitvah z dne 13. marca 2009 in 30. oktobra 2009. Vsi ukrepi prestrukturiranja, priglašeni med februarjem 2009 in februarjem 2010, naj bi skupaj sestavljali projekt prestrukturiranja in nadomestilo za morebitno izkrivljanje konkurence, skladen z zahtevami, ki jih je Komisija določila v odločitvah ter na sestankih s predstavniki zadevnih držav članic in skupine Dexia.

| (120) | Zadevne države članice še poudarjajo, da mora Komisija pri presoji načrta prestrukturiranja upoštevati objektivne razlike med položajem skupine Dexia in položajem drugih bančnih ustanov, katerih načrt prestrukturiranja je Komisija odobrila v zadnjih mesecih. Natančneje, za razliko od drugih ustanov:






  — | Dexia že zdaj znova posluje z dobičkom, saj je neto pozitivni poslovni izid imela že v prvem četrtletju leta 2009 in v naslednjih četrtletjih, |
| --- | --- | --- |

(120)

Zadevne države članice še poudarjajo, da mora Komisija pri presoji načrta prestrukturiranja upoštevati objektivne razlike med položajem skupine Dexia in položajem drugih bančnih ustanov, katerih načrt prestrukturiranja je Komisija odobrila v zadnjih mesecih. Natančneje, za razliko od drugih ustanov:

—

Dexia že zdaj znova posluje z dobičkom, saj je neto pozitivni poslovni izid imela že v prvem četrtletju leta 2009 in v naslednjih četrtletjih,

| — | se načrti za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine Dexia že obširno izvajajo, zlasti z odprodajo družbe FSA in zmanjšanjem potrebe po kratkoročnem financiranju za 100 milijard EUR, cilj, ki je bil v 75 % dosežen v tretjem četrtletju 2009, |
| --- | --- |

—

se načrti za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine Dexia že obširno izvajajo, zlasti z odprodajo družbe FSA in zmanjšanjem potrebe po kratkoročnem financiranju za 100 milijard EUR, cilj, ki je bil v 75 % dosežen v tretjem četrtletju 2009,

| — | profil tveganja glavnih dejavnosti skupine Dexia (PWB in RCB) je sam po sebi nizek. Ta razlikovalni dejavnik je upoštevan pri nadomestilu, ki ga pričakuje tržni vlagatelj in ki omogoča nižjo stopnjo donosa na lastniški kapital kot pri drugih bolj tveganih ustanovah, |
| --- | --- |

—

profil tveganja glavnih dejavnosti skupine Dexia (PWB in RCB) je sam po sebi nizek. Ta razlikovalni dejavnik je upoštevan pri nadomestilu, ki ga pričakuje tržni vlagatelj in ki omogoča nižjo stopnjo donosa na lastniški kapital kot pri drugih bolj tveganih ustanovah,

| — | je Dexia zadevnim državam članicam v zameno za dodeljeno pomoč izplačala precejšnje nadomestilo, ki je v nekaterih primerih (zlasti jamstvo za portfelj finančnih proizvodov (FP) družbe FSA) višje od nadomestila, določenega s smernicami Komisije. |
| --- | --- |

—

je Dexia zadevnim državam članicam v zameno za dodeljeno pomoč izplačala precejšnje nadomestilo, ki je v nekaterih primerih (zlasti jamstvo za portfelj finančnih proizvodov (FP) družbe FSA) višje od nadomestila, določenega s smernicami Komisije.

VIII.   PRESOJA POMOČI

8.1   OBSTOJ POMOČI

| (121) | Komisija mora presoditi, ali zadevni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Navedeni člen namreč določa, da je, „razen če Pogodbi ne določata drugače, vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. Komisija mora torej za vsak ukrep proučiti, ali so izpolnjena kumulativna merila iz člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(121)

Komisija mora presoditi, ali zadevni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Navedeni člen namreč določa, da je, „razen če Pogodbi ne določata drugače, vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. Komisija mora torej za vsak ukrep proučiti, ali so izpolnjena kumulativna merila iz člena 107(1) PDEU.

8.1.1   DOKAPITALIZACIJA

| (122) | Kar zadeva obstoj pomoči, povezane z dokapitalizacijo, se Komisija sklicuje na odločitev z dne 13. marca 2009, v kateri je ugotovila, da pomoč Belgije in belgijskih regij ter Francije in Luksemburga pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Poleg tega Komisija glede na posebne okoliščine tega primera meni, da je tudi ravnanje družb CDC in Holding Communal mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(122)

Kar zadeva obstoj pomoči, povezane z dokapitalizacijo, se Komisija sklicuje na odločitev z dne 13. marca 2009, v kateri je ugotovila, da pomoč Belgije in belgijskih regij ter Francije in Luksemburga pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Poleg tega Komisija glede na posebne okoliščine tega primera meni, da je tudi ravnanje družb CDC in Holding Communal mogoče pripisati državi.

| (123) | V skladu s sodno prakso zgolj dejstvo, da je gospodarski subjekt pod državnim nadzorom, ne zadostuje za to, da bi se ukrepi, ki jih sprejme ta subjekt, pripisali državi. (28) Ker pa bi Komisija zaradi privilegiranih odnosov med družbama CDC in Holding Communal po eni strani in zadevno državo po drugi zelo težko dokazala, da so bile v obravnavanem primeru odločitve za kapitalske vložke v skupino Dexia dejansko sprejete po navodilih javnih organov, iz sodne prakse Sodišča tudi izhaja, da je mogoče te ukrepe pripisati državi na podlagi več indicev, značilnih za okoliščine, v katerih so bili ti ukrepi sprejeti. (29) |
| --- | --- |

(123)

V skladu s sodno prakso zgolj dejstvo, da je gospodarski subjekt pod državnim nadzorom, ne zadostuje za to, da bi se ukrepi, ki jih sprejme ta subjekt, pripisali državi. (28) Ker pa bi Komisija zaradi privilegiranih odnosov med družbama CDC in Holding Communal po eni strani in zadevno državo po drugi zelo težko dokazala, da so bile v obravnavanem primeru odločitve za kapitalske vložke v skupino Dexia dejansko sprejete po navodilih javnih organov, iz sodne prakse Sodišča tudi izhaja, da je mogoče te ukrepe pripisati državi na podlagi več indicev, značilnih za okoliščine, v katerih so bili ti ukrepi sprejeti. (29)

| (124) | Indici, kot na primer „integracija podjetja v strukturo javne uprave, narava njegovih dejavnosti in njihovo izvajanje na trgu v običajnih razmerah konkurence z drugimi zasebnimi gospodarskimi subjekti, pravni status podjetja, ali to spada v javno pravo ali pravo družb, intenzivnost vpliva javnih organov na upravljanje podjetja ali drugi indici, ki v posameznem primeru kažejo na vpletenost javnih organov ali na težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, tudi ob upoštevanju razsežnosti tega, njegove vsebine ali pogojev, ki jih vsebuje“, so lahko upoštevni za to, da se državi pripiše ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje. (30) |
| --- | --- |

(124)

Indici, kot na primer „integracija podjetja v strukturo javne uprave, narava njegovih dejavnosti in njihovo izvajanje na trgu v običajnih razmerah konkurence z drugimi zasebnimi gospodarskimi subjekti, pravni status podjetja, ali to spada v javno pravo ali pravo družb, intenzivnost vpliva javnih organov na upravljanje podjetja ali drugi indici, ki v posameznem primeru kažejo na vpletenost javnih organov ali na težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, tudi ob upoštevanju razsežnosti tega, njegove vsebine ali pogojev, ki jih vsebuje“, so lahko upoštevni za to, da se državi pripiše ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje. (30)

| (125) | V obravnavanem primeru je treba po eni strani ugotoviti, da:






  — | je CDC javna ustanova, ki jo na podlagi francoskega finančnega zakona z dne 28. aprila 1816 nadzoruje in zanjo jamči zakonodajni organ, ki izvaja naloge splošnega interesa (med drugim financiranje ustanov javne službe), ki je urejena z zakoni in drugimi predpisi, njenega generalnega direktorja in vodstvo pa imenujeta predsednik Francoske republike in francoska vlada (31); CDC ob nastanku dejanskega stanja z odstopanjem od splošnega prava ni bila pod nadzorom francoske komisije za bančništvo ali agencije za državne naložbe, niti ni zanjo veljal zakon o davku od dobička pravnih oseb, saj je v državno blagajno namenjala „prostovoljni prispevek“, |
| --- | --- | --- |

(125)

V obravnavanem primeru je treba po eni strani ugotoviti, da:

—

je CDC javna ustanova, ki jo na podlagi francoskega finančnega zakona z dne 28. aprila 1816 nadzoruje in zanjo jamči zakonodajni organ, ki izvaja naloge splošnega interesa (med drugim financiranje ustanov javne službe), ki je urejena z zakoni in drugimi predpisi, njenega generalnega direktorja in vodstvo pa imenujeta predsednik Francoske republike in francoska vlada (31); CDC ob nastanku dejanskega stanja z odstopanjem od splošnega prava ni bila pod nadzorom francoske komisije za bančništvo ali agencije za državne naložbe, niti ni zanjo veljal zakon o davku od dobička pravnih oseb, saj je v državno blagajno namenjala „prostovoljni prispevek“,

| — | med delničarji družbe Holding communal, ki predstavlja glavni vir financiranja lokalnih skupnosti, je 599 belgijskih občin in dežel; vsi člani njenega upravnega odbora so občinski svetniki, župani in ali njihovi namestniki; v statutu družbe Holding Communal je določeno, da jo nadzorujeta ministrstvi za finance in notranje zadeve, in sicer v skladu s podrobnimi pravili, določenimi z zakonom; v zvezi s tem je treba navesti, da imata dva vladna komisarja (predstavnika ministrstva za finance in ministrstva za notranje zadeve) pravico nasprotovati odločitvi upravnega odbora družbe Holding Communal; v skladu s sodno prakso (32) pa obstoj pravice do veta ali pristojnosti države za odobritev pomeni, da se ravnanje pravnega subjekta pripiše državi, kar v obravnavanem primeru velja za družbo Holding Communal. |
| --- | --- |

—

med delničarji družbe Holding communal, ki predstavlja glavni vir financiranja lokalnih skupnosti, je 599 belgijskih občin in dežel; vsi člani njenega upravnega odbora so občinski svetniki, župani in ali njihovi namestniki; v statutu družbe Holding Communal je določeno, da jo nadzorujeta ministrstvi za finance in notranje zadeve, in sicer v skladu s podrobnimi pravili, določenimi z zakonom; v zvezi s tem je treba navesti, da imata dva vladna komisarja (predstavnika ministrstva za finance in ministrstva za notranje zadeve) pravico nasprotovati odločitvi upravnega odbora družbe Holding Communal; v skladu s sodno prakso (32) pa obstoj pravice do veta ali pristojnosti države za odobritev pomeni, da se ravnanje pravnega subjekta pripiše državi, kar v obravnavanem primeru velja za družbo Holding Communal.

Po drugi strani je treba ugotoviti, da je bil v tej zadevi kapitalski vložek družb CDC in Holding Communal izveden hkrati z drugimi ukrepi, ki so jih sprejele države (neposredni kapitalski vložek držav in dežel, jamstvo držav, ukrep za družbo FSA, ukrep likvidnostne pomoči, za katerega je jamčila Belgija). Ti vložki skupaj z drugimi ukrepi sestavljajo skladno celoto ukrepov za rešitev družbe Dexia konec septembra 2009.

Vendar je glede na istočasnost teh posredovanj v povezavi z zgoraj navedenimi dejstvi malo verjetno, da javni organi niso bili vpleteni v odločitvi družb CDC in Holding Communal, da sodelujeta pri dokapitalizaciji družbe Dexia. Treba je torej ugotoviti, da je mogoče kapitalske vložke, v katere sta privolili družbi CDC in Holding Communal, pripisati zadevnima državama članicama.

| (126) | Komisija meni, da pri dokapitalizaciji, ki so jo izvedli tako imenovani „glavni“ delničarji, ni bilo izpolnjeno merilo iz sodne prakse, to je merilo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Samo na podlagi dejstva, da so pri dokapitalizaciji skupine Dexia sodelovali delničarji, katerih ravnanja ni mogoče pripisati državi, in sicer samo v višini 12,4 % celotnega povečanja kapitala, ni mogoče ugotoviti, da so glavni delničarji delovali kot zasebni vlagatelji v tržnem gospodarstvu. Načelo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu se uporablja samo v običajnih tržnih razmerah. (33) Glavni delničarji so za rešitev skupine Dexia posredovali na vrhuncu finančne krize v običajnih tržnih razmerah, ki pa so bile popolnoma neobičajne. Poleg tega je bilo to posredovanje „glavnih“ delničarjev del svežnja ukrepov za rešitev skupine Dexia, podjetja v resnih težavah, ki je sistemsko pomembno za gospodarstvo vseh treh zadevnih držav članic. Vendar je treba navesti, da se javnopolitična, gospodarska in družbena stališča ne smejo upoštevati pri presoji načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. (34) Dalje, da je izpolnjeno merilo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, mora biti kredibilnost naložbe potrjena s predhodnim poslovnim načrtom, po možnosti s predhodnim poslovnim načrtom, ki ga potrdijo neodvisni revizorji in ki je potrjen s simulacijami kriznih scenarijev (v nadaljnjem besedilu: stresni test). (35) |
| --- | --- |

(126)

Komisija meni, da pri dokapitalizaciji, ki so jo izvedli tako imenovani „glavni“ delničarji, ni bilo izpolnjeno merilo iz sodne prakse, to je merilo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Samo na podlagi dejstva, da so pri dokapitalizaciji skupine Dexia sodelovali delničarji, katerih ravnanja ni mogoče pripisati državi, in sicer samo v višini 12,4 % celotnega povečanja kapitala, ni mogoče ugotoviti, da so glavni delničarji delovali kot zasebni vlagatelji v tržnem gospodarstvu. Načelo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu se uporablja samo v običajnih tržnih razmerah. (33) Glavni delničarji so za rešitev skupine Dexia posredovali na vrhuncu finančne krize v običajnih tržnih razmerah, ki pa so bile popolnoma neobičajne. Poleg tega je bilo to posredovanje „glavnih“ delničarjev del svežnja ukrepov za rešitev skupine Dexia, podjetja v resnih težavah, ki je sistemsko pomembno za gospodarstvo vseh treh zadevnih držav članic. Vendar je treba navesti, da se javnopolitična, gospodarska in družbena stališča ne smejo upoštevati pri presoji načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. (34) Dalje, da je izpolnjeno merilo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, mora biti kredibilnost naložbe potrjena s predhodnim poslovnim načrtom, po možnosti s predhodnim poslovnim načrtom, ki ga potrdijo neodvisni revizorji in ki je potrjen s simulacijami kriznih scenarijev (v nadaljnjem besedilu: stresni test). (35)

| (127) | Nazadnje, tudi če ima zasebni vlagatelj status lastnika (kar velja za glavna delničarja, katerih ravnanje je mogoče pripisati državi, in sicer družbi CDC in Holding Communal), je treba pri primerjavi z zasebnim vlagateljem v tržnem gospodarstvu preveriti, ali vlagatelj ravna kot preudaren vlagatelj, ki ne sprejme večjega tveganja, kot bi ga sprejel zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu. (36) Dejstvo, da gre za glavnega vlagatelja, torej ni upravičen razlog za „prožnejšo“ uporabo načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(127)

Nazadnje, tudi če ima zasebni vlagatelj status lastnika (kar velja za glavna delničarja, katerih ravnanje je mogoče pripisati državi, in sicer družbi CDC in Holding Communal), je treba pri primerjavi z zasebnim vlagateljem v tržnem gospodarstvu preveriti, ali vlagatelj ravna kot preudaren vlagatelj, ki ne sprejme večjega tveganja, kot bi ga sprejel zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu. (36) Dejstvo, da gre za glavnega vlagatelja, torej ni upravičen razlog za „prožnejšo“ uporabo načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (128) | Komisija tudi meni, da je dokapitalizacija, ki jo je mogoče pripisati zadevnim državam članicam, selektivna, saj se nanaša na eno samo podjetje, skupino Dexia. Komisija glede na velikost skupine Dexia ter njen pomen na belgijskem, francoskem in luksemburškem trgu in dejstvo, da bi lahko skupina brez pomoči postala plačilno nesposobna, zaradi česar bi se struktura bančnega trga na vseh treh ozemljih bistveno spremenila, meni, da zadevni ukrepi vplivajo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(128)

Komisija tudi meni, da je dokapitalizacija, ki jo je mogoče pripisati zadevnim državam članicam, selektivna, saj se nanaša na eno samo podjetje, skupino Dexia. Komisija glede na velikost skupine Dexia ter njen pomen na belgijskem, francoskem in luksemburškem trgu in dejstvo, da bi lahko skupina brez pomoči postala plačilno nesposobna, zaradi česar bi se struktura bančnega trga na vseh treh ozemljih bistveno spremenila, meni, da zadevni ukrepi vplivajo na trgovino med državami članicami.

| (129) | Skratka, Komisija meni, da kapitalska vložka družb CDC in Holding Communal pomenita pomoč za skupino Dexia v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(129)

Skratka, Komisija meni, da kapitalska vložka družb CDC in Holding Communal pomenita pomoč za skupino Dexia v smislu člena 107(1) PDEU.

| (130) | Po drugi strani Komisija meni, da sredstva, ki so bila skupini Dexia dodeljena na podlagi ravnanj družb Ethias (ki ob dokapitalizaciji ni bila v državni lasti), Arcofin (ki je v večinski lasti zasebnih delničarjev) in CNP Assurance (ki je v večinski lasti zasebnih delničarjev, in sicer Banque Populaire Caisses d’Épargne in imetnikov spremenljivega kapitala), niso državna sredstva. |
| --- | --- |

(130)

Po drugi strani Komisija meni, da sredstva, ki so bila skupini Dexia dodeljena na podlagi ravnanj družb Ethias (ki ob dokapitalizaciji ni bila v državni lasti), Arcofin (ki je v večinski lasti zasebnih delničarjev) in CNP Assurance (ki je v večinski lasti zasebnih delničarjev, in sicer Banque Populaire Caisses d’Épargne in imetnikov spremenljivega kapitala), niso državna sredstva.

8.1.2   JAMSTVO DRŽAV

| (131) | Komisija je ugotovila, da jamstvo pomeni pomoč, v odločitvah z dne 19. novembra 2008 (uvodne izjave od 24 do 27) in z dne 30. oktobra 2009 (uvodna izjava 13). V zvezi s tem meni, da obrazložitev iz teh odločitev še naprej velja in da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(131)

Komisija je ugotovila, da jamstvo pomeni pomoč, v odločitvah z dne 19. novembra 2008 (uvodne izjave od 24 do 27) in z dne 30. oktobra 2009 (uvodna izjava 13). V zvezi s tem meni, da obrazložitev iz teh odločitev še naprej velja in da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

8.1.3   UKREP LIKVIDNOSTNE POMOČI

| (132) | Kar zadeva obstoj pomoči, povezane z ukrepom likvidnostne pomoči, se je Komisija seznanila s pripombami belgijskih organov glede ukrepa likvidnostne pomoči, ki ga je banka BNB izvedla v korist skupine Dexia. Vendar te pripombe po mnenju Komisije ne morejo spremeniti njenih ugotovitev glede elementa pomoči, povezanega z ukrepom likvidnostne pomoči, v odločitvi z dne 19. novembra 2008. |
| --- | --- |

(132)

Kar zadeva obstoj pomoči, povezane z ukrepom likvidnostne pomoči, se je Komisija seznanila s pripombami belgijskih organov glede ukrepa likvidnostne pomoči, ki ga je banka BNB izvedla v korist skupine Dexia. Vendar te pripombe po mnenju Komisije ne morejo spremeniti njenih ugotovitev glede elementa pomoči, povezanega z ukrepom likvidnostne pomoči, v odločitvi z dne 19. novembra 2008.

| (133) | Komisija je namreč v točki 51 sporočila o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (37) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo bančništvu) navedla, da dodelitve sredstev centralne banke finančni ustanovi ne pomeni državne pomoči, če so izpolnjeni določeni pogoji (38). |
| --- | --- |

(133)

Komisija je namreč v točki 51 sporočila o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (37) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo bančništvu) navedla, da dodelitve sredstev centralne banke finančni ustanovi ne pomeni državne pomoči, če so izpolnjeni določeni pogoji (38).

| (134) | Eden od pogojev za neobstoj pomoči, opredeljen v Sporočilu o bančništvu, je, da „ukrepa [...] ne podpira nobeno posredno jamstvo države“. Komisija je v obravnavanem primeru navedla, da za posojila, ki jih je dodelila banka BNB, velja jamstvo države Belgije (z učinkom za nazaj) na podlagi zakona z dne 15. oktobra 2008 o ukrepih za spodbujanje finančne stabilnosti in zlasti o uvedbi državnega jamstva za dodeljena posojila in druge ukrepe v okviru finančne stabilnosti. Ker je za ukrep likvidnostne pomoči, ki jo je dodelila banka BNB, veljalo jamstvo Belgije, pogoj iz Sporočila torej ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(134)

Eden od pogojev za neobstoj pomoči, opredeljen v Sporočilu o bančništvu, je, da „ukrepa [...] ne podpira nobeno posredno jamstvo države“. Komisija je v obravnavanem primeru navedla, da za posojila, ki jih je dodelila banka BNB, velja jamstvo države Belgije (z učinkom za nazaj) na podlagi zakona z dne 15. oktobra 2008 o ukrepih za spodbujanje finančne stabilnosti in zlasti o uvedbi državnega jamstva za dodeljena posojila in druge ukrepe v okviru finančne stabilnosti. Ker je za ukrep likvidnostne pomoči, ki jo je dodelila banka BNB, veljalo jamstvo Belgije, pogoj iz Sporočila torej ni izpolnjen.

| (135) | Pogoji, ki so v Sporočilu o bančništvu opredeljeni za izključitev obstoja državne pomoči, torej niso v celoti izpolnjeni. Zato je treba preveriti, ali so v resnici izpolnjeni pogoji za obstoj državne pomoči. Ker je banka BNB belgijska državna ustanova, so njena sredstva javna sredstva. To še toliko bolj velja v obravnavanem primeru, ker posredno jamstvo pomeni, da vse izgube neposredno pokrije Belgija. Poleg tega je likvidnostna pomoč ukrep, ki je bil selektivno dodeljen skupini Dexia. Z ukrepom se selektivno daje prednost skupini Dexia, saj so ji dodeljena finančna sredstva, ki jih banka na trgu ne bi mogla pridobiti. Ker Dexia posluje v več državah članicah in je z večino svojih dejavnosti v konkurenci z drugimi finančnimi ustanovami, od katerih večina ni prejela podobne pomoči, tako dajanje prednosti izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(135)

Pogoji, ki so v Sporočilu o bančništvu opredeljeni za izključitev obstoja državne pomoči, torej niso v celoti izpolnjeni. Zato je treba preveriti, ali so v resnici izpolnjeni pogoji za obstoj državne pomoči. Ker je banka BNB belgijska državna ustanova, so njena sredstva javna sredstva. To še toliko bolj velja v obravnavanem primeru, ker posredno jamstvo pomeni, da vse izgube neposredno pokrije Belgija. Poleg tega je likvidnostna pomoč ukrep, ki je bil selektivno dodeljen skupini Dexia. Z ukrepom se selektivno daje prednost skupini Dexia, saj so ji dodeljena finančna sredstva, ki jih banka na trgu ne bi mogla pridobiti. Ker Dexia posluje v več državah članicah in je z večino svojih dejavnosti v konkurenci z drugimi finančnimi ustanovami, od katerih večina ni prejela podobne pomoči, tako dajanje prednosti izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.

| (136) | Komisija ugotavlja, da ukrep likvidnostne pomoči, ki ga je banka BNB uvedla za svoj račun dejansko pomeni državno pomo v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(136)

Komisija ugotavlja, da ukrep likvidnostne pomoči, ki ga je banka BNB uvedla za svoj račun dejansko pomeni državno pomo v smislu člena 107(1) PDEU.

8.1.4   UKREP ZA DRUŽBO FSA

| (137) | Komisija, ki je v odločitvi z dne 13. marca 2009 (uvodne izjave od 53 do 56) ugotovila, da ukrep za družbo FSA pomeni državno pomoč, meni, da s pripombami zadevnih držav članic ni mogoče ovreči njenih ugotovitev. |
| --- | --- |

(137)

Komisija, ki je v odločitvi z dne 13. marca 2009 (uvodne izjave od 53 do 56) ugotovila, da ukrep za družbo FSA pomeni državno pomoč, meni, da s pripombami zadevnih držav članic ni mogoče ovreči njenih ugotovitev.

| (138) | Komisija ugotavlja, da ukrep za družbo FSA pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(138)

Komisija ugotavlja, da ukrep za družbo FSA pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

8.2   DOLOČITEV ZNESKA POMOČI

| (139) | Komisija je v odločitvah z dne 19. novembra 2008 in 13. marca 2009 že izvedla prvo oceno zneska pomoči, povezanega z zadevnim ukrepom. Na podlagi te prve ocene in dodatnih informacij, ki so jih zadevne države članice poslale po 13. marcu 2009, je dobila znesek pomoči, ki vključuje naslednje elemente: |
| --- | --- |

(139)

Komisija je v odločitvah z dne 19. novembra 2008 in 13. marca 2009 že izvedla prvo oceno zneska pomoči, povezanega z zadevnim ukrepom. Na podlagi te prve ocene in dodatnih informacij, ki so jih zadevne države članice poslale po 13. marcu 2009, je dobila znesek pomoči, ki vključuje naslednje elemente:

8.2.1   DOKAPITALIZACIJA

| (140) | Skupni znesek kapitalskega vložka, napovedanega 30. septembra 2008, znaša 6,4 milijarde EUR, od katerega je treba zaradi zgoraj navedenih razlogov odšteti kapitalske vložke družb Ethias, Arcofin in CNP Assurance, in sicer v zneskih 150 milijonov EUR, 350 milijonov EUR in 288 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(140)

Skupni znesek kapitalskega vložka, napovedanega 30. septembra 2008, znaša 6,4 milijarde EUR, od katerega je treba zaradi zgoraj navedenih razlogov odšteti kapitalske vložke družb Ethias, Arcofin in CNP Assurance, in sicer v zneskih 150 milijonov EUR, 350 milijonov EUR in 288 milijonov EUR.

| (141) | Komisija še navaja, da se je Dexia v okviru svojega načrta prestrukturiranja odrekla dobičku v višini 376 milijonov EUR iz zamenljivih vrednostnih papirjev družbe Dexia BIL, ki bi jih moral vpisati Luksemburg, a se to ni nikoli zgodilo. Zato se tudi ta znesek odšteje od zneska, ki ga je treba upoštevati pri elementih pomoči, povezanih z dokapitalizacijo. |
| --- | --- |

(141)

Komisija še navaja, da se je Dexia v okviru svojega načrta prestrukturiranja odrekla dobičku v višini 376 milijonov EUR iz zamenljivih vrednostnih papirjev družbe Dexia BIL, ki bi jih moral vpisati Luksemburg, a se to ni nikoli zgodilo. Zato se tudi ta znesek odšteje od zneska, ki ga je treba upoštevati pri elementih pomoči, povezanih z dokapitalizacijo.

| (142) | Skratka, skupni znesek pomoči, povezane z dokapitalizacijo, znaša 5,2 milijarde EUR. (39) |
| --- | --- |

(142)

Skratka, skupni znesek pomoči, povezane z dokapitalizacijo, znaša 5,2 milijarde EUR. (39)

8.2.2   JAMSTVO DRŽAV

| (143) | V skladu s pogodbo o jamstvu, ki so jo Dexia in zadevne države članice podpisale 9. oktobra 2008, jamstvo zadevnih držav članic velja za znesek do 150 milijard EUR. Ta znesek je bil v pogodbi o jamstvu, ki je začela veljati 1. novembra 2009, znižan na 100 milijard EUR. |
| --- | --- |

(143)

V skladu s pogodbo o jamstvu, ki so jo Dexia in zadevne države članice podpisale 9. oktobra 2008, jamstvo zadevnih držav članic velja za znesek do 150 milijard EUR. Ta znesek je bil v pogodbi o jamstvu, ki je začela veljati 1. novembra 2009, znižan na 100 milijard EUR.

| (144) | Zadevne države članice v pripombah glede odločitve o sprožitvi postopka navajajo, da bi bilo treba znesek pomoči, povezan z jamstvom, izračunati v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o referenčnih obrestnih merah) (40). V skladu z določbami tega sporočila naj bi bili elementi pomoči, povezani z jamstvom, enaki razliki med stopnjo nadomestila za jamstvo in referenčno obrestno mero, ki je opredeljena kot medbančna obrestna mera (IBOR), povečana za 75 bazičnih točk. |
| --- | --- |

(144)

Zadevne države članice v pripombah glede odločitve o sprožitvi postopka navajajo, da bi bilo treba znesek pomoči, povezan z jamstvom, izračunati v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o referenčnih obrestnih merah) (40). V skladu z določbami tega sporočila naj bi bili elementi pomoči, povezani z jamstvom, enaki razliki med stopnjo nadomestila za jamstvo in referenčno obrestno mero, ki je opredeljena kot medbančna obrestna mera (IBOR), povečana za 75 bazičnih točk.

| (145) | Komisija v odgovor na te pripombe navaja, da se za podjetja v težavah ne uporablja referenčna obrestna mera, temelječa na tržnih obrestnih merah, saj Dexia brez jamstva ne bi mogla pridobiti finančnih sredstev na trgu. Komisija zato v skladu z ustaljeno prakso v primerih prestrukturiranja, ki so ji bili predloženi, meni, da lahko element pomoči, ki se upošteva pri jamstvu, doseže zneske, dejansko zavarovane z jamstvom, to je 100 milijard EUR, kar je enako najvišjemu znesku obveznosti skupine Dexia, ki se od 1. novembra 2009 dejansko lahko zavarujejo z jamstvom. (41) |
| --- | --- |

(145)

Komisija v odgovor na te pripombe navaja, da se za podjetja v težavah ne uporablja referenčna obrestna mera, temelječa na tržnih obrestnih merah, saj Dexia brez jamstva ne bi mogla pridobiti finančnih sredstev na trgu. Komisija zato v skladu z ustaljeno prakso v primerih prestrukturiranja, ki so ji bili predloženi, meni, da lahko element pomoči, ki se upošteva pri jamstvu, doseže zneske, dejansko zavarovane z jamstvom, to je 100 milijard EUR, kar je enako najvišjemu znesku obveznosti skupine Dexia, ki se od 1. novembra 2009 dejansko lahko zavarujejo z jamstvom. (41)

8.2.3   UKREP LIKVIDNOSTNE POMOČI

| (146) | Komisija po analogiji s prejšnjim sklepanjem, povezanim z jamstvom, meni, da lahko element pomoči v okviru jamstva Belgije za ukrep likvidnostne pomoči, ki ga je sprejela banka BNB, sega do zneskov, ki so bili dejansko zavarovani z jamstvom, to je [...] milijard EUR, kot znaša delež najvišjega zneska likvidnostne pomoči, ki ga je po odobritvi Sveta ECB zagotovila banka BNB in za katerega je veljalo jamstvo Belgije. |
| --- | --- |

(146)

Komisija po analogiji s prejšnjim sklepanjem, povezanim z jamstvom, meni, da lahko element pomoči v okviru jamstva Belgije za ukrep likvidnostne pomoči, ki ga je sprejela banka BNB, sega do zneskov, ki so bili dejansko zavarovani z jamstvom, to je [...] milijard EUR, kot znaša delež najvišjega zneska likvidnostne pomoči, ki ga je po odobritvi Sveta ECB zagotovila banka BNB in za katerega je veljalo jamstvo Belgije.

8.2.4   UKREP ZA DRUŽBO FSA

| (147) | Komisija v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih (42) meni, da je znesek, ki ga je treba upoštevati pri presoji zneska pomoči, povezanega z ukrepom obravnavanja oslabljenih sredstev, razlika med transferno ceno in tržno ceno zadevnega portfelja. V skladu s prakso Komisije (43) je transferna cena opredeljena kot odplačna nominalna vrednost, zmanjšana za znesek prve tranše, ki ga v celoti krije banka, ki ji je ukrep namenjen. |
| --- | --- |

(147)

Komisija v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih (42) meni, da je znesek, ki ga je treba upoštevati pri presoji zneska pomoči, povezanega z ukrepom obravnavanja oslabljenih sredstev, razlika med transferno ceno in tržno ceno zadevnega portfelja. V skladu s prakso Komisije (43) je transferna cena opredeljena kot odplačna nominalna vrednost, zmanjšana za znesek prve tranše, ki ga v celoti krije banka, ki ji je ukrep namenjen.

| (148) | Ukrep za družbo FSA se nekoliko razlikuje od drugih ukrepov obravnavanja oslabljenih sredstev, o katerih se je morala izreči Komisija:






  — | portfelj družbe FSAM (odplačna nominalna vrednost v višini 16,98 milijarde USD na dan 30. septembra 2008) obsega dva podportfelja: (i) nezavarovana sredstva (odplačna nominalna vrednost v višini 4,5 milijarde USD), zajeta z nezavarovano opcijsko pogodbo, in (ii) zavarovana sredstva (odplačna nominalna vrednost v višini 12,48 milijarde USD), zajeta z zavarovano opcijsko pogodbo, tako da je s pogodbo o jamstvu določeno, da se Belgija in Francija zavezujeta, da bosta v višini teh zavarovanih sredstev jamčili za obveznosti skupine Dexia iz naslova opcijske pogodbe. Komisija kljub temu ugotavlja, da se vsa vpoklicana sredstva iz naslova opcijske pogodbe (tako zavarovana kot tudi nezavarovana sredstva) upoštevajo pri odplačevanju prve tranše v višini 4,5 milijarde USD, ki jo je obdržala Dexia. Ta prva tranša v višini 4,5 milijarde USD se torej ne nanaša samo na portfelj sredstev, zavarovanih z ukrepom, ampak na celoten portfelj FSAM, |
| --- | --- | --- |

(148)

Ukrep za družbo FSA se nekoliko razlikuje od drugih ukrepov obravnavanja oslabljenih sredstev, o katerih se je morala izreči Komisija:

—

portfelj družbe FSAM (odplačna nominalna vrednost v višini 16,98 milijarde USD na dan 30. septembra 2008) obsega dva podportfelja: (i) nezavarovana sredstva (odplačna nominalna vrednost v višini 4,5 milijarde USD), zajeta z nezavarovano opcijsko pogodbo, in (ii) zavarovana sredstva (odplačna nominalna vrednost v višini 12,48 milijarde USD), zajeta z zavarovano opcijsko pogodbo, tako da je s pogodbo o jamstvu določeno, da se Belgija in Francija zavezujeta, da bosta v višini teh zavarovanih sredstev jamčili za obveznosti skupine Dexia iz naslova opcijske pogodbe. Komisija kljub temu ugotavlja, da se vsa vpoklicana sredstva iz naslova opcijske pogodbe (tako zavarovana kot tudi nezavarovana sredstva) upoštevajo pri odplačevanju prve tranše v višini 4,5 milijarde USD, ki jo je obdržala Dexia. Ta prva tranša v višini 4,5 milijarde USD se torej ne nanaša samo na portfelj sredstev, zavarovanih z ukrepom, ampak na celoten portfelj FSAM,

| — | poleg tega je z ukrepom predvideno posredovanje Belgije in Francije na prvi poziv po potrebi tudi za prvo tranšo v višini 4,5 milijarde USD, pri čemer nato Belgija in Francija od skupine Dexia zahtevata nadomestilo za to pomoč v gotovini. S tem mehanizmom sta torej Belgija in Francija izpostavljeni tveganju izgub zavarovanih sredstev in tveganju neizpolnitve obveznosti skupine Dexia, in to že v okviru prve tranše v višini 4,5 milijarde USD. To pri ukrepih obravnavanja oslabljenih sredstev ni običajno. |
| --- | --- |

—

poleg tega je z ukrepom predvideno posredovanje Belgije in Francije na prvi poziv po potrebi tudi za prvo tranšo v višini 4,5 milijarde USD, pri čemer nato Belgija in Francija od skupine Dexia zahtevata nadomestilo za to pomoč v gotovini. S tem mehanizmom sta torej Belgija in Francija izpostavljeni tveganju izgub zavarovanih sredstev in tveganju neizpolnitve obveznosti skupine Dexia, in to že v okviru prve tranše v višini 4,5 milijarde USD. To pri ukrepih obravnavanja oslabljenih sredstev ni običajno.

| (149) | Zaradi teh posebnosti se transferna cena izračuna za celotni portfelj FSAM in ne samo za portfelj zavarovanih sredstev. Odplačna nominalna vrednost je na dan 31. januarja 2009 znašala 16,6 milijarde USD. Transferna cena torej znaša 12,1 milijarde USD (in sicer je enaka razliki med 16,6 in 4,5 milijarde USD). Tržna cena je znašala [7–9] milijard USD, tako da znesek pomoči znaša [3,1–5,1] milijarde USD ali [2,4–4,0] milijarde EUR. (44) |
| --- | --- |

(149)

Zaradi teh posebnosti se transferna cena izračuna za celotni portfelj FSAM in ne samo za portfelj zavarovanih sredstev. Odplačna nominalna vrednost je na dan 31. januarja 2009 znašala 16,6 milijarde USD. Transferna cena torej znaša 12,1 milijarde USD (in sicer je enaka razliki med 16,6 in 4,5 milijarde USD). Tržna cena je znašala [7–9] milijard USD, tako da znesek pomoči znaša [3,1–5,1] milijarde USD ali [2,4–4,0] milijarde EUR. (44)

8.2.5   SKUPNI ZNESEK RAZLIČNIH UKREPOV POMOČI

| (150) | Kot poudarjajo zadevne države članice v pripombah glede odločitve o sprožitvi postopka, je Komisija priznala, da ni primerno, da se zneski pomoči za dokapitalizacijo prištejejo k jamstvom za obveznosti, saj obe vrsti ukrepov ne povzročata enakega izkrivljanja konkurence. Posledično Komisija ugotavlja, da pomoč, ki jo je Dexia prejela v obliki dokapitalizacije in pomoči za obravnavanje oslabljenih sredstev (ukrep za družbo FSA), skupaj znaša 8,4 milijarde EUR ter da lahko pomoč v obliki jamstva in ukrepa likvidnostne pomoči znaša največ [95–135] milijard EUR. |
| --- | --- |

(150)

Kot poudarjajo zadevne države članice v pripombah glede odločitve o sprožitvi postopka, je Komisija priznala, da ni primerno, da se zneski pomoči za dokapitalizacijo prištejejo k jamstvom za obveznosti, saj obe vrsti ukrepov ne povzročata enakega izkrivljanja konkurence. Posledično Komisija ugotavlja, da pomoč, ki jo je Dexia prejela v obliki dokapitalizacije in pomoči za obravnavanje oslabljenih sredstev (ukrep za družbo FSA), skupaj znaša 8,4 milijarde EUR ter da lahko pomoč v obliki jamstva in ukrepa likvidnostne pomoči znaša največ [95–135] milijard EUR.

8.3   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

8.3.1   PRAVNA PODLAGA

| (151) | V skladu s členom 107(3)(b) PDEU se „kot združljivo z notranjim trgom [...] lahko šteje [...] pomoč za [...] odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. Ob upoštevanju razmer na finančnih trgih po sprejetju zadevnih ukrepov Komisija meni, da je zadevne ukrepe mogoče presojati na podlagi člena 107(3)(b) PDEU. V zvezi z belgijskim, francoskim in luksemburškim gospodarstvom je bilo to potrjeno z različnimi odločitvami Komisije o odobritvi ukrepov, ki so jih te države članice sprejele za boj proti finančni krizi (45). Po zgledu odločitev z dne 19. novembra 2008, 13. marca 2009 in 30. oktobra 2009, ki so se nanašale na skupino Dexia, je pravna podlaga za presojo zadevnih ukrepov pomoči še vedno člen 107(3)(b) PDEU. |
| --- | --- |

(151)

V skladu s členom 107(3)(b) PDEU se „kot združljivo z notranjim trgom [...] lahko šteje [...] pomoč za [...] odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. Ob upoštevanju razmer na finančnih trgih po sprejetju zadevnih ukrepov Komisija meni, da je zadevne ukrepe mogoče presojati na podlagi člena 107(3)(b) PDEU. V zvezi z belgijskim, francoskim in luksemburškim gospodarstvom je bilo to potrjeno z različnimi odločitvami Komisije o odobritvi ukrepov, ki so jih te države članice sprejele za boj proti finančni krizi (45). Po zgledu odločitev z dne 19. novembra 2008, 13. marca 2009 in 30. oktobra 2009, ki so se nanašale na skupino Dexia, je pravna podlaga za presojo zadevnih ukrepov pomoči še vedno člen 107(3)(b) PDEU.

| (152) | Komisija je v okviru sedanje krize pojasnila pogoje, pod katerimi je treba uporabiti pomoči za obravnavanje oslabljenih sredstev in pomoči za prestrukturiranje podjetij v težavah. Ta načela so navedena v Sporočilu o oslabljenih sredstvih in v Sporočilu o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(152)

Komisija je v okviru sedanje krize pojasnila pogoje, pod katerimi je treba uporabiti pomoči za obravnavanje oslabljenih sredstev in pomoči za prestrukturiranje podjetij v težavah. Ta načela so navedena v Sporočilu o oslabljenih sredstvih in v Sporočilu o prestrukturiranju.

8.3.2   ZDRUŽLJIVOST UKREPA ZA DRUŽBO FSA

| (153) | Kot je bilo navedeno v odločitvi z dne 13. marca 2009, spada ukrep za družbo FSA na področje uporabe Sporočila o oslabljenih sredstvih, čeprav je bil njegov glavni cilj omogočiti prodajo družbe FSA. Ta ukrep je torej treba proučiti na podlagi pogojev iz Sporočila o oslabljenih sredstvih. Komisija je v zvezi s tem v odločitvi z dne 13. marca 2009 ugotovila, da so jamstvo kot tako, njegova uporaba za zavarovanje sredstev in porazdelitev stroškov med skupino Dexia ter Belgijo in Francijo združljivi z notranjim trgom. Preveriti je bilo treba še oceno sredstev, nadomestilo za ukrep in nadomestilo za vrednostne papirje, ki jih je morala Dexia izdati nad prvo tranšo v višini 4,5 milijarde USD. |
| --- | --- |

(153)

Kot je bilo navedeno v odločitvi z dne 13. marca 2009, spada ukrep za družbo FSA na področje uporabe Sporočila o oslabljenih sredstvih, čeprav je bil njegov glavni cilj omogočiti prodajo družbe FSA. Ta ukrep je torej treba proučiti na podlagi pogojev iz Sporočila o oslabljenih sredstvih. Komisija je v zvezi s tem v odločitvi z dne 13. marca 2009 ugotovila, da so jamstvo kot tako, njegova uporaba za zavarovanje sredstev in porazdelitev stroškov med skupino Dexia ter Belgijo in Francijo združljivi z notranjim trgom. Preveriti je bilo treba še oceno sredstev, nadomestilo za ukrep in nadomestilo za vrednostne papirje, ki jih je morala Dexia izdati nad prvo tranšo v višini 4,5 milijarde USD.

8.3.2.1   
  Ocena sredstev

| (154) | Komisija je proučila, ali je uporabljena metodologija za ocenjevanje REV izpolnjevala zahteve iz Sporočila o oslabljenih sredstvih, še zlasti, ali (i) je kar najbolj temeljila na ugotovljivih podatkih, ali (ii) je izhajala iz realnih in previdnih predpostavk v zvezi s prihodnjimi denarnimi tokovi ter ali (iii) je ob ocenjevanju temeljila na previdnih stresnih simulacijah. |
| --- | --- |

(154)

Komisija je proučila, ali je uporabljena metodologija za ocenjevanje REV izpolnjevala zahteve iz Sporočila o oslabljenih sredstvih, še zlasti, ali (i) je kar najbolj temeljila na ugotovljivih podatkih, ali (ii) je izhajala iz realnih in previdnih predpostavk v zvezi s prihodnjimi denarnimi tokovi ter ali (iii) je ob ocenjevanju temeljila na previdnih stresnih simulacijah.

| (155) | Ta proučitev metodologije ocenjevanja uporabljenih sredstev je bila izvedena ob strokovni pomoči izvedencev, ki pogodbeno sodelujejo s Komisijo. Nanašala se je na vsakega od glavnih razredov sredstev iz proučenega portfelja FSAM, izvedena pa je bila po osnovnem in stresnem scenariju. Komisija je na podlagi proučitve metodologije in predpostavk, na katerih je temeljila ocena REV, o njih sprejela pozitivno mnenje. Komisija tako navaja, da so upoštevane predpostavke na splošno konservativne:






  — | stopnje neizpolnitve obveznosti so bile glede na zadnje usmeritve rezultatov teh sredstev previdno napovedane na ravneh, ki se štejejo za konservativne, |
| --- | --- | --- |

(155)

Ta proučitev metodologije ocenjevanja uporabljenih sredstev je bila izvedena ob strokovni pomoči izvedencev, ki pogodbeno sodelujejo s Komisijo. Nanašala se je na vsakega od glavnih razredov sredstev iz proučenega portfelja FSAM, izvedena pa je bila po osnovnem in stresnem scenariju. Komisija je na podlagi proučitve metodologije in predpostavk, na katerih je temeljila ocena REV, o njih sprejela pozitivno mnenje. Komisija tako navaja, da so upoštevane predpostavke na splošno konservativne:

—

stopnje neizpolnitve obveznosti so bile glede na zadnje usmeritve rezultatov teh sredstev previdno napovedane na ravneh, ki se štejejo za konservativne,

| — | napovedane stopnje plačil (vključno s stroški zapiranja pozicij in plačil) so bile previdne, tako da so odražale zadnje usmeritve, v prihodnjih letih pa niso napovedovale izboljšanja, |
| --- | --- |

—

napovedane stopnje plačil (vključno s stroški zapiranja pozicij in plačil) so bile previdne, tako da so odražale zadnje usmeritve, v prihodnjih letih pa niso napovedovale izboljšanja,

| — | tudi predpostavke o predčasnih vračilih so konservativne in v skladu z zadnjimi ugotovljenimi usmeritvami. |
| --- | --- |

—

tudi predpostavke o predčasnih vračilih so konservativne in v skladu z zadnjimi ugotovljenimi usmeritvami.

| (156) | [...] |
| --- | --- |

(156)

[...]

| (157) | Prva tranša v višini 4,5 milijarde USD, ki jo mora Dexia povrniti v gotovini, je večja od pričakovanih izgub po previdnih ocenah ter v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih, in sicer po osnovnem scenariju kot tudi po stresnem scenariju in tako za celoten portfelj FSAM kot za porfelj FSAM po odbitku izvzetih sredstev. Transferna cena v višini 12,1 milijarde USD je nižja od REV tako po osnovnem scenariju ([13,6 – 14,6] milijarde USD) kot po stresnem scenariju ([12 – 13] milijard USD). |
| --- | --- |

(157)

Prva tranša v višini 4,5 milijarde USD, ki jo mora Dexia povrniti v gotovini, je večja od pričakovanih izgub po previdnih ocenah ter v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih, in sicer po osnovnem scenariju kot tudi po stresnem scenariju in tako za celoten portfelj FSAM kot za porfelj FSAM po odbitku izvzetih sredstev. Transferna cena v višini 12,1 milijarde USD je nižja od REV tako po osnovnem scenariju ([13,6 – 14,6] milijarde USD) kot po stresnem scenariju ([12 – 13] milijard USD).

8.3.2.2   
  Nadomestilo za ukrep za družbo FSA

| (158) | Skupina Dexia za ukrep za družbo FSA Belgiji in Franciji vsako leto plača nadomestilo v višini 113 bazičnih točk iz naslova zavarovanja tveganja neizpolnitve obveznosti na podlagi zavarovane opcijske pogodbe, čemur se prišteje 32 bazičnih točk iz naslova zavarovanja tveganja neizpolnitve likvidnostnih zavez skupine Dexia do družbe FSAM. |
| --- | --- |

(158)

Skupina Dexia za ukrep za družbo FSA Belgiji in Franciji vsako leto plača nadomestilo v višini 113 bazičnih točk iz naslova zavarovanja tveganja neizpolnitve obveznosti na podlagi zavarovane opcijske pogodbe, čemur se prišteje 32 bazičnih točk iz naslova zavarovanja tveganja neizpolnitve likvidnostnih zavez skupine Dexia do družbe FSAM.

| (159) | Komisija pozitivno ocenjuje dejstvo, da je bila prva tranša v višini 4,5 milijarde USD, ki jo mora Dexia povrniti v gotovini, na dan 31. januarja 2009 večja od pričakovanih izgub tako po osnovnem scenariju kot stresnem scenariju, saj se s tem zmanjšuje tveganje za Belgijo in Francijo. Natančneje, Komisija glede na stopnjo preostalega tveganja, ki sta ga prevzeli Belgija in Francija, pozitivno ocenjuje višino nadomestila, ki jima je bilo dodeljeno za ukrep za družbo FSA. Poleg tega se je v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih pri oceni nadomestila za ukrep za družbo FSA mogoče sklicevati na sprostitev regulatornega kapitala, pridobljenega na podlagi ukrepa. Glede na velikost prve tranše in dejstvo, da se ta pri izračunu regulatornega kapitala za prvo tranšo pomnoži s ponderjem 1 250 %, sta Belgija in Francija dokazali, da ukrep za družbo FSA ne sprosti regulatornega kapitala. Kot je navedeno v točki 21 (opomba 11) Sporočila o oslabljenih sredstvih, je treba ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva nadomestiti na način, primerljiv s kapitalskim vložkom. Znesek kapitala, ki bi bil primerljiv z ukrepom za družbo FSA, je v tem primeru nič, ker regulatorni kapital ni bil sproščen. Po drugi strani ukrep za družbo FSA vključuje širši obseg sprožitvenih dogodkov in ne samo izgube zavarovanih sredstev. Komisija zato meni, da je letno nadomestilo za ukrep za družbo FSA ustrezno. |
| --- | --- |

(159)

Komisija pozitivno ocenjuje dejstvo, da je bila prva tranša v višini 4,5 milijarde USD, ki jo mora Dexia povrniti v gotovini, na dan 31. januarja 2009 večja od pričakovanih izgub tako po osnovnem scenariju kot stresnem scenariju, saj se s tem zmanjšuje tveganje za Belgijo in Francijo. Natančneje, Komisija glede na stopnjo preostalega tveganja, ki sta ga prevzeli Belgija in Francija, pozitivno ocenjuje višino nadomestila, ki jima je bilo dodeljeno za ukrep za družbo FSA. Poleg tega se je v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih pri oceni nadomestila za ukrep za družbo FSA mogoče sklicevati na sprostitev regulatornega kapitala, pridobljenega na podlagi ukrepa. Glede na velikost prve tranše in dejstvo, da se ta pri izračunu regulatornega kapitala za prvo tranšo pomnoži s ponderjem 1 250 %, sta Belgija in Francija dokazali, da ukrep za družbo FSA ne sprosti regulatornega kapitala. Kot je navedeno v točki 21 (opomba 11) Sporočila o oslabljenih sredstvih, je treba ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva nadomestiti na način, primerljiv s kapitalskim vložkom. Znesek kapitala, ki bi bil primerljiv z ukrepom za družbo FSA, je v tem primeru nič, ker regulatorni kapital ni bil sproščen. Po drugi strani ukrep za družbo FSA vključuje širši obseg sprožitvenih dogodkov in ne samo izgube zavarovanih sredstev. Komisija zato meni, da je letno nadomestilo za ukrep za družbo FSA ustrezno.

8.3.2.3   
  Nadomestilo za izdajo vrednostnih papirjev

| (160) | Komisija ugotavlja, da nadomestilo, ki ga prejmeta Belgija in Francija, če se uveljavi jamstvo večje od prve tranše v višini 4,5 milijarde USD, presega zahteve iz Sporočila o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

(160)

Komisija ugotavlja, da nadomestilo, ki ga prejmeta Belgija in Francija, če se uveljavi jamstvo večje od prve tranše v višini 4,5 milijarde USD, presega zahteve iz Sporočila o oslabljenih sredstvih.

8.3.2.4   
  Ugotovitev o združljivosti ukrepa za družbo FSA s Sporočilom o oslabljenih sredstvih

| (161) | Komisija torej ugotavlja, da je ukrep za družbo FSA združljiv z načeli iz Sporočila o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

(161)

Komisija torej ugotavlja, da je ukrep za družbo FSA združljiv z načeli iz Sporočila o oslabljenih sredstvih.

8.3.3   ZDRUŽLJIVOST NAČRTA PRESTRUKTURIRANJA

8.3.3.1   
  Zahtevana stopnja prestrukturiranja

| (162) | Kot je bilo navedeno zgoraj, skupni znesek pomoči, povezan z dokapitalizacijo in ukrepom za družbo FSA, znaša 8,4 milijarde EUR. V skladu s točko 4 Sporočila o prestrukturiranju je treba ta znesek upoštevati pri presoji obveznosti predložitve načrta prestrukturiranja. Elemente pomoči, povezane z jamstvom in ukrepom likvidnostne pomoči, ki ga je sprejela banka BNB, pa je treba upoštevati pri presoji združljivosti načrta prestrukturiranja z notranjim trgom. (46) |
| --- | --- |

(162)

Kot je bilo navedeno zgoraj, skupni znesek pomoči, povezan z dokapitalizacijo in ukrepom za družbo FSA, znaša 8,4 milijarde EUR. V skladu s točko 4 Sporočila o prestrukturiranju je treba ta znesek upoštevati pri presoji obveznosti predložitve načrta prestrukturiranja. Elemente pomoči, povezane z jamstvom in ukrepom likvidnostne pomoči, ki ga je sprejela banka BNB, pa je treba upoštevati pri presoji združljivosti načrta prestrukturiranja z notranjim trgom. (46)

| (163) | Kot je navedeno v točki 4 (opomba 4) Sporočila o prestrukturiranju, se merila in posebne okoliščine, ki določajo obveznost predložitve načrta prestrukturiranja, nanašajo predvsem, vendar ne izključno, na primere, ko država dokapitalizira banko v težavah ali ko je banka, ki prejme finančno pomoč za oslabljena sredstva, že prejela državno pomoč v kakršni koli obliki, ki prispeva h kritju izgub ali preprečevanju njihovega nastanka in ki skupaj presega 2 % tveganju prilagojene tehtane aktive banke. Komisija pa je že v odločitvah z dne 19. novembra 2008, 13. marca 2009 in 30. oktobra 2009 dokazala, da je bila Dexia ob uvedbi ukrepov pomoči podjetje v težavah. |
| --- | --- |

(163)

Kot je navedeno v točki 4 (opomba 4) Sporočila o prestrukturiranju, se merila in posebne okoliščine, ki določajo obveznost predložitve načrta prestrukturiranja, nanašajo predvsem, vendar ne izključno, na primere, ko država dokapitalizira banko v težavah ali ko je banka, ki prejme finančno pomoč za oslabljena sredstva, že prejela državno pomoč v kakršni koli obliki, ki prispeva h kritju izgub ali preprečevanju njihovega nastanka in ki skupaj presega 2 % tveganju prilagojene tehtane aktive banke. Komisija pa je že v odločitvah z dne 19. novembra 2008, 13. marca 2009 in 30. oktobra 2009 dokazala, da je bila Dexia ob uvedbi ukrepov pomoči podjetje v težavah.

| (164) | Elementi pomoči, povezani z dokapitalizacijo in ukrepom za družbo FSA, obsegajo 5,5 % tveganju prilagojene tehtane aktive skupine na dan 31. decembra 2008, kar je precej več od 2 % tveganju prilagojene tehtane aktive, namenjene kritju izgub skupine Dexia. V skladu s temi načeli mora Dexia torej predložiti načrt prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(164)

Elementi pomoči, povezani z dokapitalizacijo in ukrepom za družbo FSA, obsegajo 5,5 % tveganju prilagojene tehtane aktive skupine na dan 31. decembra 2008, kar je precej več od 2 % tveganju prilagojene tehtane aktive, namenjene kritju izgub skupine Dexia. V skladu s temi načeli mora Dexia torej predložiti načrt prestrukturiranja.

| (165) | Zahtevana stopnja prestrukturiranja je odvisna od resnosti težav, s katerimi se sooča posamezna banka, in prejetega zneska pomoči. V zvezi s tem je treba upoštevati vso pomoč, ki izhaja iz ukrepov dokapitalizacije in obravnavanja oslabljenih sredstev, pa tudi iz pridobljenih jamstev. Združljivost načrta prestrukturiranja je treba presojati z vidika pogojev iz Sporočila o prestrukturiranju. Ti pogoji so naslednji:






  — | z načrtom prestrukturiranja je treba omogočiti ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja podjetja, |
| --- | --- | --- |

(165)

Zahtevana stopnja prestrukturiranja je odvisna od resnosti težav, s katerimi se sooča posamezna banka, in prejetega zneska pomoči. V zvezi s tem je treba upoštevati vso pomoč, ki izhaja iz ukrepov dokapitalizacije in obravnavanja oslabljenih sredstev, pa tudi iz pridobljenih jamstev. Združljivost načrta prestrukturiranja je treba presojati z vidika pogojev iz Sporočila o prestrukturiranju. Ti pogoji so naslednji:

—

z načrtom prestrukturiranja je treba omogočiti ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja podjetja,

| — | z načrt om prestrukturiranja je treba omogočiti pravično porazdelitev stroškov prestrukturiranja med države in banko, |
| --- | --- |

—

z načrt om prestrukturiranja je treba omogočiti pravično porazdelitev stroškov prestrukturiranja med države in banko,

| — | z načrtom prestrukturiranja je treba omogočiti odpravo neupravičenega izkrivljanja konkurence zaradi pomoči. |
| --- | --- |

—

z načrtom prestrukturiranja je treba omogočiti odpravo neupravičenega izkrivljanja konkurence zaradi pomoči.

8.3.3.2   
  Ponovna vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja podjetja

| (166) | V skladu s poglavjem 2 Sporočila o prestrukturiranju mora načrt prestrukturiranja omogočiti ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja podjetja, to pomeni, da mora biti načrt prestrukturiranja celovit in podroben, temeljiti mora na usklajenem konceptu ter mora pokazati, kako bo banka čim prej (najpozneje v petih letih) začela dolgoročno uspešno poslovati brez državne pomoči. Načrt prestrukturiranja mora zlasti zajemati primerjavo z drugimi možnostmi, vključno z razdelitvijo ali pripojitvijo k drugi banki, opredeljeni morajo biti vzroki za težave banke, zagotoviti je treba informacije o poslovnem modelu, predvideti opustitev dejavnosti, ki bi iz strukturnih razlogov še naprej ustvarjale izgubo, predvideti ustrezno donosnost lastniškega kapitala (in sicer po osnovnem scenariju in stresnem scenariju) ter določiti podrobna pravila za vračilo državne pomoči. |
| --- | --- |

(166)

V skladu s poglavjem 2 Sporočila o prestrukturiranju mora načrt prestrukturiranja omogočiti ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja podjetja, to pomeni, da mora biti načrt prestrukturiranja celovit in podroben, temeljiti mora na usklajenem konceptu ter mora pokazati, kako bo banka čim prej (najpozneje v petih letih) začela dolgoročno uspešno poslovati brez državne pomoči. Načrt prestrukturiranja mora zlasti zajemati primerjavo z drugimi možnostmi, vključno z razdelitvijo ali pripojitvijo k drugi banki, opredeljeni morajo biti vzroki za težave banke, zagotoviti je treba informacije o poslovnem modelu, predvideti opustitev dejavnosti, ki bi iz strukturnih razlogov še naprej ustvarjale izgubo, predvideti ustrezno donosnost lastniškega kapitala (in sicer po osnovnem scenariju in stresnem scenariju) ter določiti podrobna pravila za vračilo državne pomoči.

(a)   Ocena poslovnega modela skupine Dexia

| (167) | Komisija najprej odobrava dejstvo, da je Dexia v prvih treh četrtletjih leta 2009 dosegla pozitiven poslovni izid. Vendar Komisija na podlagi tega poslovnega izida ugotavlja tudi naslednje:






  — | poslovna uspešnost skupine se je v istem letu 2009 razmeroma zmanjšala, saj je med prvim in tretjim četrtletjem leta 2009 padla za 44 %, |
| --- | --- | --- |

(167)

Komisija najprej odobrava dejstvo, da je Dexia v prvih treh četrtletjih leta 2009 dosegla pozitiven poslovni izid. Vendar Komisija na podlagi tega poslovnega izida ugotavlja tudi naslednje:

—

poslovna uspešnost skupine se je v istem letu 2009 razmeroma zmanjšala, saj je med prvim in tretjim četrtletjem leta 2009 padla za 44 %,

| — | velik del poslovnega izida skupine, ki je po ocenah skupine Dexia znašal približno [300–500] milijonov EUR v letu 2009, izhaja iz izkaza denarnih tokov, zlasti iz dejavnosti preoblikovanja, ki jih je bilo mogoče izvesti zaradi močnega naraščanja krivulje dospelosti do enega leta, |
| --- | --- |

—

velik del poslovnega izida skupine, ki je po ocenah skupine Dexia znašal približno [300–500] milijonov EUR v letu 2009, izhaja iz izkaza denarnih tokov, zlasti iz dejavnosti preoblikovanja, ki jih je bilo mogoče izvesti zaradi močnega naraščanja krivulje dospelosti do enega leta,

| — | Dexia verjetno ne bi poslovala z dobičkom, če ne bi prejela tako velikih finančnih sredstev z jamstvom zadevnih držav članic (katerih razpon je med največjimi v Evropi). |
| --- | --- |

—

Dexia verjetno ne bi poslovala z dobičkom, če ne bi prejela tako velikih finančnih sredstev z jamstvom zadevnih držav članic (katerih razpon je med največjimi v Evropi).

| (168) | Komisija je na podlagi podrobnih informacij, ki so jih ji poslale Dexia in zadevne države članice, izpostavila dva glavna vira dobička skupine Dexia: trajen dobiček iz tradicionalnih bančnih dejavnosti skupine Dexia po eni strani in manj stabilen dobiček po drugi. Prvi v glavnem obsega prihodke iz posojil in portfelja obveznic, prihodke od provizij, stroške refinanciranja, stroške tveganja in stroške poslovanja. Drugi izhaja iz dejavnosti preoblikovanja kratkoročnih sredstev, tržnih dejavnosti za lasten račun in izrednih prihodkov, na primer iz prodaje sredstev, črpanja rezerv ali odprtih postavk na izvedenih finančnih instrumentih. |
| --- | --- |

(168)

Komisija je na podlagi podrobnih informacij, ki so jih ji poslale Dexia in zadevne države članice, izpostavila dva glavna vira dobička skupine Dexia: trajen dobiček iz tradicionalnih bančnih dejavnosti skupine Dexia po eni strani in manj stabilen dobiček po drugi. Prvi v glavnem obsega prihodke iz posojil in portfelja obveznic, prihodke od provizij, stroške refinanciranja, stroške tveganja in stroške poslovanja. Drugi izhaja iz dejavnosti preoblikovanja kratkoročnih sredstev, tržnih dejavnosti za lasten račun in izrednih prihodkov, na primer iz prodaje sredstev, črpanja rezerv ali odprtih postavk na izvedenih finančnih instrumentih.

| (169) | Iz podatkov, ki so jih Komisiji poslale zadevne države članice, je razvidno [...], da bi bilo mogoče analizo glavnih virov dobička skupine izvesti z vidika marž v primerjavi z medbančnimi referenčnimi obrestnimi merami. Komisija je na podlagi te analize za leto 2009 menila, da bi imele tradicionalne bančne dejavnosti skupine Dexia zelo nizko ali celo negativno donosnost. Tako analizo potrjuje tudi proučitev pozitivnega poslovnega izida v prvih treh četrtletjih leta 2009, povezanih z obstojem zgoraj navedenih posebnih okoliščin. |
| --- | --- |

(169)

Iz podatkov, ki so jih Komisiji poslale zadevne države članice, je razvidno [...], da bi bilo mogoče analizo glavnih virov dobička skupine izvesti z vidika marž v primerjavi z medbančnimi referenčnimi obrestnimi merami. Komisija je na podlagi te analize za leto 2009 menila, da bi imele tradicionalne bančne dejavnosti skupine Dexia zelo nizko ali celo negativno donosnost. Tako analizo potrjuje tudi proučitev pozitivnega poslovnega izida v prvih treh četrtletjih leta 2009, povezanih z obstojem zgoraj navedenih posebnih okoliščin.

| (170) | Poleg tega ob upoštevanju razumnih napovedi prihodnjega gibanja glavnih virov dobička skupine glede na sedanje stanje ni mogoče pričakovati morebitnega izboljšanja poslovnega izida tradicionalnih bančnih dejavnosti skupine Dexia. Namreč:






  — | povprečna marža za posojilne dejavnosti PWB in portfelj obveznic naj bi bila še naprej trajno nizka zaradi (i) nizkih prihodkov iz teh dejavnosti (po podatkih iz načrta prestrukturiranja med [...] bazičnimi točkami), (ii) razmeroma počasne amortizacije teh sredstev glede na povprečno (dolgoročno) dospelost posojil PWB in obveznic ter (iii) dejstva, da bi Dexia ta sredstva ob dospelosti težko zamenjala za nova posojila, ki bi ustvarila večje prihodke. V zvezi z zadnjim Komisija ugotavlja, da si je Dexia zastavila nov prihodkovni cilj iz dejavnosti PWB v višini [...] milijard EUR v letu 2009, ki je v prvih 11 mesecih leta 2009 dosegel [...] predvidenega zneska ([...] milijard EUR), in sicer zaradi večje konkurence pri teh dejavnostih na tradicionalnih trgih skupine Dexia ter pritiska na znižanje marž, |
| --- | --- | --- |

(170)

Poleg tega ob upoštevanju razumnih napovedi prihodnjega gibanja glavnih virov dobička skupine glede na sedanje stanje ni mogoče pričakovati morebitnega izboljšanja poslovnega izida tradicionalnih bančnih dejavnosti skupine Dexia. Namreč:

—

povprečna marža za posojilne dejavnosti PWB in portfelj obveznic naj bi bila še naprej trajno nizka zaradi (i) nizkih prihodkov iz teh dejavnosti (po podatkih iz načrta prestrukturiranja med [...] bazičnimi točkami), (ii) razmeroma počasne amortizacije teh sredstev glede na povprečno (dolgoročno) dospelost posojil PWB in obveznic ter (iii) dejstva, da bi Dexia ta sredstva ob dospelosti težko zamenjala za nova posojila, ki bi ustvarila večje prihodke. V zvezi z zadnjim Komisija ugotavlja, da si je Dexia zastavila nov prihodkovni cilj iz dejavnosti PWB v višini [...] milijard EUR v letu 2009, ki je v prvih 11 mesecih leta 2009 dosegel [...] predvidenega zneska ([...] milijard EUR), in sicer zaradi večje konkurence pri teh dejavnostih na tradicionalnih trgih skupine Dexia ter pritiska na znižanje marž,

| — | prihodki od provizij, katerih pomemben vir v preteklosti je bila prodaja strukturiranih finančnih instrumentov v okviru storitev, ki jih je Dexia ponujala lokalnim skupnostim, bi se v prihodnje lahko znižali zaradi pričakovanega usihanja teh virov (manjše trženje strukturiranih finančnih instrumentov zaradi znižanja novih prihodkov iz dejavnosti PWB in majhnega zanimanja lokalnih skupnosti za to vrsto finančnih instrumentov v prihodnje) in večje konkurence pri dejavnostih, ki prinašajo provizije, |
| --- | --- |

—

prihodki od provizij, katerih pomemben vir v preteklosti je bila prodaja strukturiranih finančnih instrumentov v okviru storitev, ki jih je Dexia ponujala lokalnim skupnostim, bi se v prihodnje lahko znižali zaradi pričakovanega usihanja teh virov (manjše trženje strukturiranih finančnih instrumentov zaradi znižanja novih prihodkov iz dejavnosti PWB in majhnega zanimanja lokalnih skupnosti za to vrsto finančnih instrumentov v prihodnje) in večje konkurence pri dejavnostih, ki prinašajo provizije,

| — | stroški financiranja naj bi se povečali, saj mora Dexia kratkoročno financiranje in/ali financiranje, ki ga zagotavljajo centralne banke, postopoma nujno zamenjati z dolgoročnejšimi oblikami financiranja, pridobljenega (i) na trgu obveznic, po višjih stroških kot pred finančno krizo, ali (ii) na trgu hipotekarnih obveznic, prav tako po višjih stroških kot pred krizo in ob upoštevanju absorpcijskih sposobnosti tega trga, ki bi se lahko v prihodnosti skrčil zaradi pričakovane zaostritve pogojev v zvezi z upravičenostjo do jamstva ECB, ali celo (iii) z depoziti podjetij in institucionalnih strank, vendar v konkurenčnejšem okolju, |
| --- | --- |

—

stroški financiranja naj bi se povečali, saj mora Dexia kratkoročno financiranje in/ali financiranje, ki ga zagotavljajo centralne banke, postopoma nujno zamenjati z dolgoročnejšimi oblikami financiranja, pridobljenega (i) na trgu obveznic, po višjih stroških kot pred finančno krizo, ali (ii) na trgu hipotekarnih obveznic, prav tako po višjih stroških kot pred krizo in ob upoštevanju absorpcijskih sposobnosti tega trga, ki bi se lahko v prihodnosti skrčil zaradi pričakovane zaostritve pogojev v zvezi z upravičenostjo do jamstva ECB, ali celo (iii) z depoziti podjetij in institucionalnih strank, vendar v konkurenčnejšem okolju,

| — | stroški poslovanja in strukturni stroški (izraženi v bazičnih točkah glede na bilančno vsoto) bi lahko ostali na sedanji ravni, ali se celo povečali, in to kljub načrtovanemu 15-odstotnemu znižanju stroškov do 31. decembra 2012, saj je treba to znižanje primerjati z znižanjem bilančne vsote skupine v istem obdobju, ki je večje od 15 %, |
| --- | --- |

—

stroški poslovanja in strukturni stroški (izraženi v bazičnih točkah glede na bilančno vsoto) bi lahko ostali na sedanji ravni, ali se celo povečali, in to kljub načrtovanemu 15-odstotnemu znižanju stroškov do 31. decembra 2012, saj je treba to znižanje primerjati z znižanjem bilančne vsote skupine v istem obdobju, ki je večje od 15 %,

| — | gibanje stroškov tveganja bi bilo lahko v prihodnjih letih ugodno, o čemer pričajo ponovni prevzemi rezervacij, ki jih je Dexia izvedla leta 2009. Vendar bo znižanje stroškov tveganja še naprej omejeno zaradi poslabšanja kreditne kvalitete nekaterih subjektov iz javnega sektorja, ki jim je izpostavljena Dexia. |
| --- | --- |

—

gibanje stroškov tveganja bi bilo lahko v prihodnjih letih ugodno, o čemer pričajo ponovni prevzemi rezervacij, ki jih je Dexia izvedla leta 2009. Vendar bo znižanje stroškov tveganja še naprej omejeno zaradi poslabšanja kreditne kvalitete nekaterih subjektov iz javnega sektorja, ki jim je izpostavljena Dexia.

| (171) | Komisija na podlagi te analize torej meni, da se morajo z načrtom prestrukturiranja (i) znižati raven finančnega vzvoda skupine Dexia, da bi ta lahko pokrila višje stroške financiranja in nizke marže na sredstva, (ii) izboljšati kakovost in sestava teh virov financiranja ter (iii) znižati njeni osnovni fiksni stroški. |
| --- | --- |

(171)

Komisija na podlagi te analize torej meni, da se morajo z načrtom prestrukturiranja (i) znižati raven finančnega vzvoda skupine Dexia, da bi ta lahko pokrila višje stroške financiranja in nizke marže na sredstva, (ii) izboljšati kakovost in sestava teh virov financiranja ter (iii) znižati njeni osnovni fiksni stroški.

| (172) | V zvezi s tem Komisija meni, da načrt prestrukturiranja, priglašen 9. februarja 2010, pomeni zadovoljiv odgovor na vprašanje dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, če bo izveden v skladu z zavezami, ki so jih sprejele zadevne države članice. |
| --- | --- |

(172)

V zvezi s tem Komisija meni, da načrt prestrukturiranja, priglašen 9. februarja 2010, pomeni zadovoljiv odgovor na vprašanje dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, če bo izveden v skladu z zavezami, ki so jih sprejele zadevne države članice.

| (173) | Najprej, z načrtom prestrukturiranja bo mogoče do leta 2014 za 35 % znižati bilančno vsoto skupine Dexia v primerjavi z zneskom na dan 31. decembra 2008, dejavnosti skupine pa ponovno usmeriti na njene tradicionalne bančne dejavnosti:






  — | s prodajo družbe FSA družbi Assured Guaranty 1. julija 2009 se je precej izboljšal profil tveganja skupine Dexia, saj se je zmanjšala njena izpostavljenost tveganjem, povezanim z javnim sektorjem in ameriškimi strukturiranimi finančnimi instrumenti. Vrednostni papirji družbe Assured Guaranty, ki jih je Dexia pridobila z odprodajo družbe FSA, bodo prav tako prodani, tako da bo skupina Dexia sektorju zavarovalnic za zavarovanje kreditnih tveganj še toliko manj izpostavljena, |
| --- | --- | --- |

(173)

Najprej, z načrtom prestrukturiranja bo mogoče do leta 2014 za 35 % znižati bilančno vsoto skupine Dexia v primerjavi z zneskom na dan 31. decembra 2008, dejavnosti skupine pa ponovno usmeriti na njene tradicionalne bančne dejavnosti:

—

s prodajo družbe FSA družbi Assured Guaranty 1. julija 2009 se je precej izboljšal profil tveganja skupine Dexia, saj se je zmanjšala njena izpostavljenost tveganjem, povezanim z javnim sektorjem in ameriškimi strukturiranimi finančnimi instrumenti. Vrednostni papirji družbe Assured Guaranty, ki jih je Dexia pridobila z odprodajo družbe FSA, bodo prav tako prodani, tako da bo skupina Dexia sektorju zavarovalnic za zavarovanje kreditnih tveganj še toliko manj izpostavljena,

| — | velik del dejavnosti upravljanja portfelja obveznic in nekatere dejavnosti PWB na trgih skupine Dexia, ki niso njeni tradicionalni trgi (zlasti v Avstraliji, na Japonskem, v Mehiki, na Švedskem in v Švici), so izločene iz tradicionalne bančne dejavnosti skupine in predvidene za likvidacijo. Vse te dejavnosti v LPMD so na dan 31. decembra 2009 skupaj znašale 161,7 milijarde EUR, kar je bilo takrat 27,9 % bilančne vsote skupine Dexia. Zadevne države članice načrtujejo progresivno amortizacijo LPMD, kot je navedeno v tabeli 4. Komisija opozarja, da je amortizacija dejavnosti LPMD kljub pospešeni odprodaji portfelja obveznic, predvideni v načrtu prestrukturiranja, počasna zaradi dolge ročnosti zadevnih sredstev (LPMD naj bi do leta 2014 obsegal 17,9 % bilančne vsote skupine Dexia). Te dejavnosti bodo v prihodnjih letih torej še naprej vplivale na dobičkonosnost skupine. Kljub temu Komisija odobrava dejstvo, da uporaba konservativnih pravil pri kapitalizaciji LPMD (upoštevanje [10-15]-odstotnega deleža temeljnega kapitala prvega reda) omejuje možnosti za razdelitev skupine in tako prispeva h kapitalizaciji dobička. Tudi upoštevanje strogih pravil pri financiranju (dodelitev stabilnih sredstev LPMD: izdaje zavarovanih in nezavarovanih obveznic, hipotekarne obveznice in depoziti) mora omogočiti zajezitev likvidnostnih in pretvorbenih tveganj, povezanih z LPMD. Z ločitvijo dejavnosti LPMD od preostalih dejavnosti skupine jih lahko opazovalci trga lažje spremljajo, |
| --- | --- |

—

velik del dejavnosti upravljanja portfelja obveznic in nekatere dejavnosti PWB na trgih skupine Dexia, ki niso njeni tradicionalni trgi (zlasti v Avstraliji, na Japonskem, v Mehiki, na Švedskem in v Švici), so izločene iz tradicionalne bančne dejavnosti skupine in predvidene za likvidacijo. Vse te dejavnosti v LPMD so na dan 31. decembra 2009 skupaj znašale 161,7 milijarde EUR, kar je bilo takrat 27,9 % bilančne vsote skupine Dexia. Zadevne države članice načrtujejo progresivno amortizacijo LPMD, kot je navedeno v tabeli 4. Komisija opozarja, da je amortizacija dejavnosti LPMD kljub pospešeni odprodaji portfelja obveznic, predvideni v načrtu prestrukturiranja, počasna zaradi dolge ročnosti zadevnih sredstev (LPMD naj bi do leta 2014 obsegal 17,9 % bilančne vsote skupine Dexia). Te dejavnosti bodo v prihodnjih letih torej še naprej vplivale na dobičkonosnost skupine. Kljub temu Komisija odobrava dejstvo, da uporaba konservativnih pravil pri kapitalizaciji LPMD (upoštevanje [10-15]-odstotnega deleža temeljnega kapitala prvega reda) omejuje možnosti za razdelitev skupine in tako prispeva h kapitalizaciji dobička. Tudi upoštevanje strogih pravil pri financiranju (dodelitev stabilnih sredstev LPMD: izdaje zavarovanih in nezavarovanih obveznic, hipotekarne obveznice in depoziti) mora omogočiti zajezitev likvidnostnih in pretvorbenih tveganj, povezanih z LPMD. Z ločitvijo dejavnosti LPMD od preostalih dejavnosti skupine jih lahko opazovalci trga lažje spremljajo,

| — | dejavnosti PWB skupine Dexia zunaj njenih tradicionalnih trgov (v Franciji, Belgiji in Luksemburgu) so se prav tako znatno znižale: italijanska (Dexia Crediop, katere bilančna vsota je 30. junija 2009 znašala 61,2 milijarde EUR) in španska odvisna družba (Dexia Sabadell, katere bilančna vsota je 31. decembra 2008 znašala 15,6 milijarde EUR) se odprodata do 31. decembra 2012 oziroma 31. decembra 2013, kot se je leta 2008 zgodilo z deležem skupine Dexia v družbi Kommunalkredit Austria in leta 2009 z indijskim subjektom PWB. Prenehanje dejavnosti PWB zunaj tradicionalnih trgov skupine Dexia naj bi pripomoglo k zmanjšanju pritiska na marže iz dejavnosti PWB skupine Dexia, |
| --- | --- |

—

dejavnosti PWB skupine Dexia zunaj njenih tradicionalnih trgov (v Franciji, Belgiji in Luksemburgu) so se prav tako znatno znižale: italijanska (Dexia Crediop, katere bilančna vsota je 30. junija 2009 znašala 61,2 milijarde EUR) in španska odvisna družba (Dexia Sabadell, katere bilančna vsota je 31. decembra 2008 znašala 15,6 milijarde EUR) se odprodata do 31. decembra 2012 oziroma 31. decembra 2013, kot se je leta 2008 zgodilo z deležem skupine Dexia v družbi Kommunalkredit Austria in leta 2009 z indijskim subjektom PWB. Prenehanje dejavnosti PWB zunaj tradicionalnih trgov skupine Dexia naj bi pripomoglo k zmanjšanju pritiska na marže iz dejavnosti PWB skupine Dexia,

| — | dejavnosti trgovanja za svoj račun po sprejetju tega sklepa prenehajo, tržne dejavnosti pa se znatno zmanjšajo, s čimer se zmanjša izpostavljenosti skupine Dexia tržnim tveganjem in tveganjem nasprotne stranke pri zunajbilančnih transakcijah: dejavnosti v okviru stand-up aranžmaja o nakupu obveznic in izdaje opcijskih obveznic na podlagi razpisa se likvidirajo, omejitve v zvezi s tvegano vrednostjo skupine Dexia pa se zmanjšajo za 44 % v primerjavi z letom 2008. Popolno prenehanje dejavnosti trgovanja za svoj račun pomeni, da Dexia dejavnosti trgovanja obdrži samo za prejemanje, prenašanje in izvajanje nabavnih in prodajnih naročil svojih strank. V nobenem primeru Dexia ne obdrži odprtih pozicij za svoj račun, razen če take pozicije izhajajo iz nezmožnosti skupine Dexia, da izvede nekatera naročila svojih strank, in to v natančno opredeljenih okvirih, tako da nista ogrožena plačilna sposobnost in/ali likvidnost skupine. |
| --- | --- |

—

dejavnosti trgovanja za svoj račun po sprejetju tega sklepa prenehajo, tržne dejavnosti pa se znatno zmanjšajo, s čimer se zmanjša izpostavljenosti skupine Dexia tržnim tveganjem in tveganjem nasprotne stranke pri zunajbilančnih transakcijah: dejavnosti v okviru stand-up aranžmaja o nakupu obveznic in izdaje opcijskih obveznic na podlagi razpisa se likvidirajo, omejitve v zvezi s tvegano vrednostjo skupine Dexia pa se zmanjšajo za 44 % v primerjavi z letom 2008. Popolno prenehanje dejavnosti trgovanja za svoj račun pomeni, da Dexia dejavnosti trgovanja obdrži samo za prejemanje, prenašanje in izvajanje nabavnih in prodajnih naročil svojih strank. V nobenem primeru Dexia ne obdrži odprtih pozicij za svoj račun, razen če take pozicije izhajajo iz nezmožnosti skupine Dexia, da izvede nekatera naročila svojih strank, in to v natančno opredeljenih okvirih, tako da nista ogrožena plačilna sposobnost in/ali likvidnost skupine.

| (174) | Skupina Dexia lahko z zmanjšanjem finančnega vzvoda skupine in ponovno usmeritvijo njenih dejavnosti na tradicionalne bančne dejavnosti postopoma znova uravnoteži svojo bilanco, saj se bo zmanjšal delež dejavnosti z nizko maržo (zlasti neporavnanih obveznosti iz naslova PWB in portfelja obveznic) ter povečal delež bolj dobičkonosnih dejavnosti (zlasti nov obseg dejavnosti PWB in RCB ter financiranje projektov). V zvezi s tem Komisija odobrava dejstvo, da ponovno usmeritev dejavnosti skupine Dexia spremlja podroben nadzor nad dobičkonosnostjo njenih dejavnosti, zlasti PWB. Ker se Dexia po sprejetju tega sklepa vzdrži dajanja posojil svojim strankam PWB po stopnji RAROC, nižji od 10 %, se lahko z dejavnostmi PWB do 31. decembra 2014 zagotovi minimalen donos gospodarskega kapitala. Napovedi poslovnega izida skupine Dexia v obdobju 2009–2014, ki so jih zadevne države članice poslale Komisiji (47), potrjujejo, da bo v navedenem obdobju mogoče zagotoviti splošno dobičkonosnost dejavnosti skupine in da se bodo lahko načrtovane izgube iz dejavnosti v likvidaciji (LPMD) izravnale z dobički glavnega sektorja. |
| --- | --- |

(174)

Skupina Dexia lahko z zmanjšanjem finančnega vzvoda skupine in ponovno usmeritvijo njenih dejavnosti na tradicionalne bančne dejavnosti postopoma znova uravnoteži svojo bilanco, saj se bo zmanjšal delež dejavnosti z nizko maržo (zlasti neporavnanih obveznosti iz naslova PWB in portfelja obveznic) ter povečal delež bolj dobičkonosnih dejavnosti (zlasti nov obseg dejavnosti PWB in RCB ter financiranje projektov). V zvezi s tem Komisija odobrava dejstvo, da ponovno usmeritev dejavnosti skupine Dexia spremlja podroben nadzor nad dobičkonosnostjo njenih dejavnosti, zlasti PWB. Ker se Dexia po sprejetju tega sklepa vzdrži dajanja posojil svojim strankam PWB po stopnji RAROC, nižji od 10 %, se lahko z dejavnostmi PWB do 31. decembra 2014 zagotovi minimalen donos gospodarskega kapitala. Napovedi poslovnega izida skupine Dexia v obdobju 2009–2014, ki so jih zadevne države članice poslale Komisiji (47), potrjujejo, da bo v navedenem obdobju mogoče zagotoviti splošno dobičkonosnost dejavnosti skupine in da se bodo lahko načrtovane izgube iz dejavnosti v likvidaciji (LPMD) izravnale z dobički glavnega sektorja.

| (175) | Ponovno usmeritev dejavnosti skupine Dexia na njene tradicionalne dejavnosti in trge, spremlja postopno izboljšanje likvidnostnega profila skupine, saj se ročnost njenega financiranja še bolj poravna z ročnostjo njenih sredstev. To izboljšanje likvidnostnega profila je posledica treh glavnih ukrepov:






  — | podaljšanja povprečne ročnosti dolgoročnih oblik financiranja in povečanja virov stabilnega financiranja skupine. V zvezi s tem Komisija pozitivno ocenjuje ciljne deleže kratkoročnih oblik financiranja, ki so v načrtu prestrukturiranja določeni glede na bilančno vsoto, ter povprečno ročnost obveznosti skupine in vire stabilnega financiranja glede na celotna sredstva skupine. Komisija meni, da bo Dexia pod strogim pogojem, da se ti deleži upoštevajo za določene dospelosti, manj izpostavljena likvidnostnim in pretvorbenim tveganjem, kar bo ugodno vplivalo na ponovno vzpostavitev njenega dolgoročnega uspešnega poslovanja. Tak razvoj je tudi skladen z novimi mednarodnimi standardi merjenja in nadzorovanja likvidnosti, o katerih trenutno razpravljajo v Baselskem odboru za bančni nadzor, |
| --- | --- | --- |

(175)

Ponovno usmeritev dejavnosti skupine Dexia na njene tradicionalne dejavnosti in trge, spremlja postopno izboljšanje likvidnostnega profila skupine, saj se ročnost njenega financiranja še bolj poravna z ročnostjo njenih sredstev. To izboljšanje likvidnostnega profila je posledica treh glavnih ukrepov:

—

podaljšanja povprečne ročnosti dolgoročnih oblik financiranja in povečanja virov stabilnega financiranja skupine. V zvezi s tem Komisija pozitivno ocenjuje ciljne deleže kratkoročnih oblik financiranja, ki so v načrtu prestrukturiranja določeni glede na bilančno vsoto, ter povprečno ročnost obveznosti skupine in vire stabilnega financiranja glede na celotna sredstva skupine. Komisija meni, da bo Dexia pod strogim pogojem, da se ti deleži upoštevajo za določene dospelosti, manj izpostavljena likvidnostnim in pretvorbenim tveganjem, kar bo ugodno vplivalo na ponovno vzpostavitev njenega dolgoročnega uspešnega poslovanja. Tak razvoj je tudi skladen z novimi mednarodnimi standardi merjenja in nadzorovanja likvidnosti, o katerih trenutno razpravljajo v Baselskem odboru za bančni nadzor,

| — | postopne in predčasne izključitve dolžniških obveznic skupine Dexia iz jamstvenega mehanizma do 30. junija 2010. Komisija pozitivno ocenjuje tako predčasno izključitev iz jamstva v okviru ponovne vzpostavitve dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine Dexia brez državne pomoči, |
| --- | --- |

—

postopne in predčasne izključitve dolžniških obveznic skupine Dexia iz jamstvenega mehanizma do 30. junija 2010. Komisija pozitivno ocenjuje tako predčasno izključitev iz jamstva v okviru ponovne vzpostavitve dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine Dexia brez državne pomoči,

| — | znižanja finančnih sredstev, ki jih Dexia namenja svoji odvisni družbi DenizBank, na ničelno raven. S tem ukrepom je namreč mogoče zagotoviti, da se bo predvideni razvoj dejavnosti RCB družbe DenizBank financiral iz njenih lastnih sredstev in ne bo več bremenil finančnih potreb celotne skupine. |
| --- | --- |

—

znižanja finančnih sredstev, ki jih Dexia namenja svoji odvisni družbi DenizBank, na ničelno raven. S tem ukrepom je namreč mogoče zagotoviti, da se bo predvideni razvoj dejavnosti RCB družbe DenizBank financiral iz njenih lastnih sredstev in ne bo več bremenil finančnih potreb celotne skupine.

(b)   Stresni scenariji, poslani v okviru načrta prestrukturiranja

| (176) | Komisija je v skladu s točko 13 Sporočila o prestrukturiranju od zadevnih držav članic zahtevala, naj opravijo nekatere primere stresnih testov in tako preverijo odpornost skupine Dexia na vrsto mogočih pretresov ter ugotovijo, kakšne so možnosti dolgoročnega preživetja skupine. |
| --- | --- |

(176)

Komisija je v skladu s točko 13 Sporočila o prestrukturiranju od zadevnih držav članic zahtevala, naj opravijo nekatere primere stresnih testov in tako preverijo odpornost skupine Dexia na vrsto mogočih pretresov ter ugotovijo, kakšne so možnosti dolgoročnega preživetja skupine.

| (177) | Treba je pojasniti, da je Komisija svojo analizo oprla na rezultate testov, ki so jih predložile zadevne države članice. [...]. |
| --- | --- |

(177)

Treba je pojasniti, da je Komisija svojo analizo oprla na rezultate testov, ki so jih predložile zadevne države članice. [...].

(i)   Prvi stresni test

| (178) | Komisija v zvezi s prvim stresnim testom, katerega namen je bil preveriti odpornost skupine Dexia na spremembo glavnih makroekonomskih spremenljivk (PIB, obrestna mera in menjalni tečaj), ugotavlja naslednje:






  — | prvič, gibanje dobička skupine Dexia na izjemnih ravneh stopnje rasti se zdi na prvi pogled razmeroma neprožno. Kljub simulaciji izredno neobičajnih stopenj rasti glede na pretekla opažanja bi se dobiček skupine Dexia seveda znižal zaradi večjih stroškov tveganja, vendar bi bila skupina še naprej precej dobičkonosna. Razlog za to bi bili lahko (i) razmeroma velik obseg in dobra kreditna kvaliteta portfelja javnih financ in portfelja obveznic v likvidaciji (48) ter (ii) dejstvo, da se je Dexia upravičeno odločila, da prihodkov skupine ob pretresih znotraj svojega poslovnega modela pravzaprav ne bo prilagodila, |
| --- | --- | --- |

(178)

Komisija v zvezi s prvim stresnim testom, katerega namen je bil preveriti odpornost skupine Dexia na spremembo glavnih makroekonomskih spremenljivk (PIB, obrestna mera in menjalni tečaj), ugotavlja naslednje:

—

prvič, gibanje dobička skupine Dexia na izjemnih ravneh stopnje rasti se zdi na prvi pogled razmeroma neprožno. Kljub simulaciji izredno neobičajnih stopenj rasti glede na pretekla opažanja bi se dobiček skupine Dexia seveda znižal zaradi večjih stroškov tveganja, vendar bi bila skupina še naprej precej dobičkonosna. Razlog za to bi bili lahko (i) razmeroma velik obseg in dobra kreditna kvaliteta portfelja javnih financ in portfelja obveznic v likvidaciji (48) ter (ii) dejstvo, da se je Dexia upravičeno odločila, da prihodkov skupine ob pretresih znotraj svojega poslovnega modela pravzaprav ne bo prilagodila,

| — | drugič, zdi se, da v poslovnem modelu skupine Dexia, ki se je uporabil pri stresnem testu, ni vzpostavljena dejanska povezava med stopnjo rasti in stroški financiranja skupine Dexia, ter da, splošneje, spremenljivka stroškov financiranja, to je razlika nad medbančno obrestno mero, ki bi jo Dexia plačala za nova financiranja, ni bila izjemna. S tem bi bilo mogoče pojasniti tudi precejšnjo neelastičnost dobička skupine Dexia v izjemnih razmerah. Ta dejavnik je še toliko pomembnejši, če upoštevamo, da je Dexia precej odvisna od tržnega in kratkoročnega financiranja, zaradi česar se povečujeta tako razpon kot tudi hitrost, s katero bi se lahko tako povečanje stroškov financiranja preneslo na skupino Dexia. Komisija je za proučitev tega vprašanja zahtevala, naj se ločeno izvede še druga vrsta stresnega testa, |
| --- | --- |

—

drugič, zdi se, da v poslovnem modelu skupine Dexia, ki se je uporabil pri stresnem testu, ni vzpostavljena dejanska povezava med stopnjo rasti in stroški financiranja skupine Dexia, ter da, splošneje, spremenljivka stroškov financiranja, to je razlika nad medbančno obrestno mero, ki bi jo Dexia plačala za nova financiranja, ni bila izjemna. S tem bi bilo mogoče pojasniti tudi precejšnjo neelastičnost dobička skupine Dexia v izjemnih razmerah. Ta dejavnik je še toliko pomembnejši, če upoštevamo, da je Dexia precej odvisna od tržnega in kratkoročnega financiranja, zaradi česar se povečujeta tako razpon kot tudi hitrost, s katero bi se lahko tako povečanje stroškov financiranja preneslo na skupino Dexia. Komisija je za proučitev tega vprašanja zahtevala, naj se ločeno izvede še druga vrsta stresnega testa,

| — | tretjič, kar zadeva drugi dve spremenljivki, so bile predpostavke iz stresnega scenarija razmeroma podobne kot v osnovnem scenariju. Na primer, tako po osnovnem scenariju kot po stresnem scenariju so bile predvidene trimesečne obrestne mere EURIBOR v višini [...] % in petletne menjalne obrestne mere v višini [...] % in [...] %, kar kaže na zelo majhno izravnavo krivulje. Menjalni tečaji so bili po obeh scenarijih podobni. Komisija je zato zahtevala, naj se ločeno izvede analiza občutljivosti (glej uvodne izjave od 186 do 195). |
| --- | --- |

—

tretjič, kar zadeva drugi dve spremenljivki, so bile predpostavke iz stresnega scenarija razmeroma podobne kot v osnovnem scenariju. Na primer, tako po osnovnem scenariju kot po stresnem scenariju so bile predvidene trimesečne obrestne mere EURIBOR v višini [...] % in petletne menjalne obrestne mere v višini [...] % in [...] %, kar kaže na zelo majhno izravnavo krivulje. Menjalni tečaji so bili po obeh scenarijih podobni. Komisija je zato zahtevala, naj se ločeno izvede analiza občutljivosti (glej uvodne izjave od 186 do 195).

| (179) | Komisija zato v zvezi s prvim stresnim testom ugotavlja, da se je Dexia zaradi razmeroma velikega obsega in dobre kreditne kakovosti portfelja javnih financ in portfelja obveznic v likvidaciji, sposobna soočiti z velikim povečanjem stroškov tveganja v močno oslabljenem makroekonomskem okolju, tako da je prestala stresni test. |
| --- | --- |

(179)

Komisija zato v zvezi s prvim stresnim testom ugotavlja, da se je Dexia zaradi razmeroma velikega obsega in dobre kreditne kakovosti portfelja javnih financ in portfelja obveznic v likvidaciji, sposobna soočiti z velikim povečanjem stroškov tveganja v močno oslabljenem makroekonomskem okolju, tako da je prestala stresni test.

(ii)   Drugi stresni test

| (180) | Kar zadeva drugi stresni test, katerega namen je bil preveriti odpornost skupine Dexia na povečanje njenih stroškov tržnega financiranja, se zdi, da bi se ob dodatnem povečanju stroškov financiranja za 100 bazičnih točk in 200 bazičnih točk v trimesečnem obdobju dobiček pred obdavčitvijo zmanjšal za [...] oziroma [...] milijonov EUR. Posledice bi bile verjetno dejansko še večje, če bi Dexia uporabila predpostavke, ki jih je Komisija določila v svojem stresnem testu, [...]. Predpostavke, kot jih je spremenila Dexia, so:






  — | Simulacija povečanja stroškov financiranja se je nanašala na krajše obdobje [...]. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da so se nekateri elementi, kot so posli kreditnih zamenjav skupine Dexia ali stroški dolgoročnega financiranja v obliki nadrejenih nezavarovanih obveznic, povečali za več kot [...] bazičnih točk v obdobju, daljšem od [...]. Tudi stroški kratkoročnega financiranja bi se brez predhodnih posredovanj zadevnih držav članic in centralnih bank, ki naj jih več ne bi bilo, močno povečali. |
| --- | --- | --- |

(180)

Kar zadeva drugi stresni test, katerega namen je bil preveriti odpornost skupine Dexia na povečanje njenih stroškov tržnega financiranja, se zdi, da bi se ob dodatnem povečanju stroškov financiranja za 100 bazičnih točk in 200 bazičnih točk v trimesečnem obdobju dobiček pred obdavčitvijo zmanjšal za [...] oziroma [...] milijonov EUR. Posledice bi bile verjetno dejansko še večje, če bi Dexia uporabila predpostavke, ki jih je Komisija določila v svojem stresnem testu, [...]. Predpostavke, kot jih je spremenila Dexia, so:

—

Simulacija povečanja stroškov financiranja se je nanašala na krajše obdobje [...]. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da so se nekateri elementi, kot so posli kreditnih zamenjav skupine Dexia ali stroški dolgoročnega financiranja v obliki nadrejenih nezavarovanih obveznic, povečali za več kot [...] bazičnih točk v obdobju, daljšem od [...]. Tudi stroški kratkoročnega financiranja bi se brez predhodnih posredovanj zadevnih držav članic in centralnih bank, ki naj jih več ne bi bilo, močno povečali.

| — | Dexia je spremenila svojo mešanico finančnih instrumentov in v obdobju izjemnih stroškov financiranja Dexia predpostavlja samo uporabo kratkoročnih oblik financiranja. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da so take predpostavke v nasprotju z nedavnimi izkušnjami skupine Dexia, saj je ta kljub vztrajnemu večanju stroškov financiranja povečala delež dolgoročnega financiranja. |
| --- | --- |

—

Dexia je spremenila svojo mešanico finančnih instrumentov in v obdobju izjemnih stroškov financiranja Dexia predpostavlja samo uporabo kratkoročnih oblik financiranja. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da so take predpostavke v nasprotju z nedavnimi izkušnjami skupine Dexia, saj je ta kljub vztrajnemu večanju stroškov financiranja povečala delež dolgoročnega financiranja.

| — | Pri stresnem scenariju Dexia ni uporabila podobnih predpostavk, kot so bile uporabljene pri nedavnih podobnih testih v Evropi. |
| --- | --- |

—

Pri stresnem scenariju Dexia ni uporabila podobnih predpostavk, kot so bile uporabljene pri nedavnih podobnih testih v Evropi.

| (181) | Komisija na podlagi tega torej ugotavlja, da [...]. Komisija še ugotavlja, da se ta parameter v resnici ni upošteval pri drugih stresnih testih, ki jih je izvedla Dexia, in sicer pri testu v okviru drugih podobnih preverjanj, ki so bila pred kratkim izvedena po Evropi, in testu likvidnosti. |
| --- | --- |

(181)

Komisija na podlagi tega torej ugotavlja, da [...]. Komisija še ugotavlja, da se ta parameter v resnici ni upošteval pri drugih stresnih testih, ki jih je izvedla Dexia, in sicer pri testu v okviru drugih podobnih preverjanj, ki so bila pred kratkim izvedena po Evropi, in testu likvidnosti.

| (182) | Dexia trdi, da (i) so predpostavke, na katerih je temeljil njen poslovni načrt pred simulacijo zvišanja za [...] ali [...] bazičnih točk, že same po sebi izjemne, saj izražajo pogoje financiranja iz julija 2009, ki so bili zagotovo boljši od tistih konec leta 2008 ali v začetku leta 2009, ne izražajo pa pozitivnega gibanja v drugi polovici leta 2009; (ii) naj predpostavka o nespremenjeni mešanici finančnih instrumentov ne bi izražala ravnanja tržnega akterja v takih okoliščinah. Komisija potrjuje, da so predpostavke v zvezi s stroški financiranja pred stresno simulacijo konservativne glede na izkušnje skupine Dexia v letu 2009. Vendar glede na izjemne ukrepe, ki so bili v bančnem sektorju odobreni v letu 2009, in negotove prihodnje obete ne more napovedati prihodnjega gibanja stroškov financiranja skupine Dexia. Stresni test za zadnji element je koristen, saj kaže na to, da je pomembno, da se z načrtom prestrukturiranja (i) zmanjša odvisnost skupine Dexia od tržnega financiranja in (ii) poveča povprečna dospelost njenega financiranja, da bi se tako zmanjšala občutljivost skupine Dexia na povečanje stroškov financiranja. Prav to je eden od elementov, ki jih je vodstvo skupine Dexia upoštevalo med 30. septembrom 2008 in 30. septembrom 2009 ter ki naj bi bili vključeni v načrt prestrukturiranja. Potreba po dinamičnem kratkoročnem financiranju, ki je konec leta 2008 znašala [200–300] milijard EUR, se je do 30. septembra 2009 znižala na [150–200] milijard EUR, z načrtom prestrukturiranja pa je določeno, da se bo delež kratkoročnih oblik financiranja glede na skupno bilančno vsoto zmanjšal s 30 % na dan 31. decembra 2009 na 11 % na dan 31. decembra 2014. Taka stopnja kratkoročnega financiranja je za Komisijo popolnoma zadostna, saj znatno zmanjšuje občutljivost skupine Dexia na pretrese zaradi dolgotrajnega povečevanja stroškov financiranja. |
| --- | --- |

(182)

Dexia trdi, da (i) so predpostavke, na katerih je temeljil njen poslovni načrt pred simulacijo zvišanja za [...] ali [...] bazičnih točk, že same po sebi izjemne, saj izražajo pogoje financiranja iz julija 2009, ki so bili zagotovo boljši od tistih konec leta 2008 ali v začetku leta 2009, ne izražajo pa pozitivnega gibanja v drugi polovici leta 2009; (ii) naj predpostavka o nespremenjeni mešanici finančnih instrumentov ne bi izražala ravnanja tržnega akterja v takih okoliščinah. Komisija potrjuje, da so predpostavke v zvezi s stroški financiranja pred stresno simulacijo konservativne glede na izkušnje skupine Dexia v letu 2009. Vendar glede na izjemne ukrepe, ki so bili v bančnem sektorju odobreni v letu 2009, in negotove prihodnje obete ne more napovedati prihodnjega gibanja stroškov financiranja skupine Dexia. Stresni test za zadnji element je koristen, saj kaže na to, da je pomembno, da se z načrtom prestrukturiranja (i) zmanjša odvisnost skupine Dexia od tržnega financiranja in (ii) poveča povprečna dospelost njenega financiranja, da bi se tako zmanjšala občutljivost skupine Dexia na povečanje stroškov financiranja. Prav to je eden od elementov, ki jih je vodstvo skupine Dexia upoštevalo med 30. septembrom 2008 in 30. septembrom 2009 ter ki naj bi bili vključeni v načrt prestrukturiranja. Potreba po dinamičnem kratkoročnem financiranju, ki je konec leta 2008 znašala [200–300] milijard EUR, se je do 30. septembra 2009 znižala na [150–200] milijard EUR, z načrtom prestrukturiranja pa je določeno, da se bo delež kratkoročnih oblik financiranja glede na skupno bilančno vsoto zmanjšal s 30 % na dan 31. decembra 2009 na 11 % na dan 31. decembra 2014. Taka stopnja kratkoročnega financiranja je za Komisijo popolnoma zadostna, saj znatno zmanjšuje občutljivost skupine Dexia na pretrese zaradi dolgotrajnega povečevanja stroškov financiranja.

| (183) | Komisija zato v zvezi z drugim stresnim testom ugotavlja, da, čeprav je Dexia zaradi sedanje strukture financiranja občutljiva na izrazite pretrese v zvezi s stroški financiranja, načrt prestrukturiranja pomeni postopno in zadovoljivo rešitev za občutljivost skupine Dexia na povečanje njenih stroškov financiranja. Sicer pa Komisija pozitivno ocenjuje dejstvo, da ima Dexia na voljo visoko stanje sredstev (vključno s sredstvi v okviru sektorja LPMD), ki so kakovostna in upravičena do pridobitve finančnih sredstev po nekoliko nižjih cenah na trgu medbančnih repo poslov, po potrebi pa tudi pri centralnih bankah. |
| --- | --- |

(183)

Komisija zato v zvezi z drugim stresnim testom ugotavlja, da, čeprav je Dexia zaradi sedanje strukture financiranja občutljiva na izrazite pretrese v zvezi s stroški financiranja, načrt prestrukturiranja pomeni postopno in zadovoljivo rešitev za občutljivost skupine Dexia na povečanje njenih stroškov financiranja. Sicer pa Komisija pozitivno ocenjuje dejstvo, da ima Dexia na voljo visoko stanje sredstev (vključno s sredstvi v okviru sektorja LPMD), ki so kakovostna in upravičena do pridobitve finančnih sredstev po nekoliko nižjih cenah na trgu medbančnih repo poslov, po potrebi pa tudi pri centralnih bankah.

(iii)   Tretji stresni test

| (184) | Komisija v zvezi s tretjim stresnim testom, katerega namen je bil preveriti likvidnostni profil skupine, ugotavlja, da sta oba testa, tako test, ki ga je izvedla Dexia, kot tudi test, ki ga je izvedla CBFA, pokazala, da skupina ustreza zahtevam testa za obdobje enega meseca. Komisija ugotavlja naslednje:






  — | modela testa likvidnosti v izjemnih razmerah, kot sta ju določila Dexia in nadzorni organ, očitno ne temeljita na predpostavkah v zvezi s stroški tega zagotavljanja likvidnosti v izjemnih razmerah in brez državne pomoči. V zvezi s tem je Komisija od skupine zahtevala, naj izvede ločen stresni test za simulacijo spremenljivke stroškov financiranja (glej uvodne izjave od 180 do 183), |
| --- | --- | --- |

(184)

Komisija v zvezi s tretjim stresnim testom, katerega namen je bil preveriti likvidnostni profil skupine, ugotavlja, da sta oba testa, tako test, ki ga je izvedla Dexia, kot tudi test, ki ga je izvedla CBFA, pokazala, da skupina ustreza zahtevam testa za obdobje enega meseca. Komisija ugotavlja naslednje:

—

modela testa likvidnosti v izjemnih razmerah, kot sta ju določila Dexia in nadzorni organ, očitno ne temeljita na predpostavkah v zvezi s stroški tega zagotavljanja likvidnosti v izjemnih razmerah in brez državne pomoči. V zvezi s tem je Komisija od skupine zahtevala, naj izvede ločen stresni test za simulacijo spremenljivke stroškov financiranja (glej uvodne izjave od 180 do 183),

| — | predpostavke v okviru stresnega testa, ki ga je izvedla CBFA, navedene v okrožnici z dne 8. maja 2009, so konservativne in kažejo nedavne izkušnje iz krize. Med njimi so na primer naslednje predpostavke: (i) banka se na denarnem in kapitalskem trgu ne more več financirati brez jamstva; (ii) uporaba konservativnih stopenj odbitkov za financiranje repo poslov; (iii) stranke poslovanja z občani v enem tednu dvignejo 5 % svojih vlog na vpogled in hranilnih vlog, v enem mesecu pa 20 % teh vlog; (iv) stranke s področja poslovanja s podjetji v enem tednu dvignejo 100 % neposredno razpoložljivih vlog (ki niso zavarovane z likvidnimi finančnimi sredstvi) in vlog brez dospelosti; (v) neobnovitev vseh vezanih vlog banke ob njihovi naslednji zapadlosti, |
| --- | --- |

—

predpostavke v okviru stresnega testa, ki ga je izvedla CBFA, navedene v okrožnici z dne 8. maja 2009, so konservativne in kažejo nedavne izkušnje iz krize. Med njimi so na primer naslednje predpostavke: (i) banka se na denarnem in kapitalskem trgu ne more več financirati brez jamstva; (ii) uporaba konservativnih stopenj odbitkov za financiranje repo poslov; (iii) stranke poslovanja z občani v enem tednu dvignejo 5 % svojih vlog na vpogled in hranilnih vlog, v enem mesecu pa 20 % teh vlog; (iv) stranke s področja poslovanja s podjetji v enem tednu dvignejo 100 % neposredno razpoložljivih vlog (ki niso zavarovane z likvidnimi finančnimi sredstvi) in vlog brez dospelosti; (v) neobnovitev vseh vezanih vlog banke ob njihovi naslednji zapadlosti,

| — | pozitivni rezultati testa likvidnosti v izjemnih razmerah odražajo (i) izboljšave, ki jih je vodstvo skupine Dexia uvedlo med letom 2009 za zmanjšanje dinamičnih potreb po kratkoročnem financiranju, in (ii) na splošno ugodne razmere na finančnih trgih. Vendar dejstvo, da je skupina v danem trenutku prestala test likvidnosti v izjemnih razmerah, še ne pomeni, da ga bo prestala tudi v prihodnje. Ta stresni test bo torej mogoče vsakič prestati samo, če se bo v prihodnjih mesecih in letih vzdrževala določena disciplina (pri politiki financiranja). S tega vidika bodo zaveze, priglašene v načrtu prestrukturiranja, pripomogle k izboljšanju likvidnosti skupine, omogočile pa bodo tudi redno preverjanje njihovega uresničevanja. |
| --- | --- |

—

pozitivni rezultati testa likvidnosti v izjemnih razmerah odražajo (i) izboljšave, ki jih je vodstvo skupine Dexia uvedlo med letom 2009 za zmanjšanje dinamičnih potreb po kratkoročnem financiranju, in (ii) na splošno ugodne razmere na finančnih trgih. Vendar dejstvo, da je skupina v danem trenutku prestala test likvidnosti v izjemnih razmerah, še ne pomeni, da ga bo prestala tudi v prihodnje. Ta stresni test bo torej mogoče vsakič prestati samo, če se bo v prihodnjih mesecih in letih vzdrževala določena disciplina (pri politiki financiranja). S tega vidika bodo zaveze, priglašene v načrtu prestrukturiranja, pripomogle k izboljšanju likvidnosti skupine, omogočile pa bodo tudi redno preverjanje njihovega uresničevanja.

| (185) | Komisija zato ugotavlja, da je Dexia prestala ta tretji stresni test. |
| --- | --- |

(185)

Komisija zato ugotavlja, da je Dexia prestala ta tretji stresni test.

(iv)   Druge ugotovitve v zvezi s stresnimi testi

| (186) | Prvič, na podlagi proučitve nekaterih predpostavk iz modelov skupine Dexia, se zdi, da:






  — | za nekatere vrste sektorjev ali nasprotnih strank predpostavke v zvezi z verjetnostjo neizpolnitve obveznosti in/ali izgube ob neizpolnitvi obveznosti („loss given default“ ali „LGD“) niso zelo previdne, če jih primerjamo z nekaterimi javno dostopnimi informacijami, |
| --- | --- | --- |

(186)

Prvič, na podlagi proučitve nekaterih predpostavk iz modelov skupine Dexia, se zdi, da:

—

za nekatere vrste sektorjev ali nasprotnih strank predpostavke v zvezi z verjetnostjo neizpolnitve obveznosti in/ali izgube ob neizpolnitvi obveznosti („loss given default“ ali „LGD“) niso zelo previdne, če jih primerjamo z nekaterimi javno dostopnimi informacijami,

| — | za portfelj posojil lokalnim skupnostim ni predpostavk v zvezi s spremembo bonitetne ocene, ki bi izražala poslabšanje prihodnje usmeritve javnih financ. |
| --- | --- |

—

za portfelj posojil lokalnim skupnostim ni predpostavk v zvezi s spremembo bonitetne ocene, ki bi izražala poslabšanje prihodnje usmeritve javnih financ.

| (187) | Vendar je treba poudariti, da je primerjava z javno dostopnimi podatki težka, saj obseg izpostavljenosti skupine Dexia ni podoben obsegu javno dostopnih informacij. Metoda, ki jo je Dexia uporabila za izračun pričakovanih izgub, temelji na internih ocenah, pri čemer združuje povprečne, dolgoročne, konservativne in na celotnem ciklu temelječe povprečne parametre verjetnosti neizpolnitve obveznosti in izgube ob neplačilu, prilagojene glede na negotovost in nestabilnost nekaterih podatkov. Take parametre proučijo in potrdijo CBFA, francoska komisija za bančništvo in CSSF. Po navedbah zadevnih držav članic so parametri tveganja, ki jih je uporabila Dexia, za 10 % do 30 % bolj konservativni od minimalnih zahtev iz bonitetnih pravil iz sporazuma Basel II. |
| --- | --- |

(187)

Vendar je treba poudariti, da je primerjava z javno dostopnimi podatki težka, saj obseg izpostavljenosti skupine Dexia ni podoben obsegu javno dostopnih informacij. Metoda, ki jo je Dexia uporabila za izračun pričakovanih izgub, temelji na internih ocenah, pri čemer združuje povprečne, dolgoročne, konservativne in na celotnem ciklu temelječe povprečne parametre verjetnosti neizpolnitve obveznosti in izgube ob neplačilu, prilagojene glede na negotovost in nestabilnost nekaterih podatkov. Take parametre proučijo in potrdijo CBFA, francoska komisija za bančništvo in CSSF. Po navedbah zadevnih držav članic so parametri tveganja, ki jih je uporabila Dexia, za 10 % do 30 % bolj konservativni od minimalnih zahtev iz bonitetnih pravil iz sporazuma Basel II.

| (188) | Drugič, Komisija opozarja, da je skupina, tako v absolutnih kot relativnih zneskih, zelo izpostavljena dolgovom nekaterih držav in nekaterih finančnih ustanov. Pri izpostavljenosti deželnim tveganjem Komisija opozarja zlasti na izpostavljenost konec leta 2008 [...]. [...]. |
| --- | --- |

(188)

Drugič, Komisija opozarja, da je skupina, tako v absolutnih kot relativnih zneskih, zelo izpostavljena dolgovom nekaterih držav in nekaterih finančnih ustanov. Pri izpostavljenosti deželnim tveganjem Komisija opozarja zlasti na izpostavljenost konec leta 2008 [...]. [...].

| (189) | Vendar je treba poudariti, da:






  — | taka izpostavljenost sama po sebi ne bi smela dejansko vplivati na poslovni izid skupine, zlasti če skupina ne namerava prodati svojih sredstev pred pogodbeno dospelostjo (lahko bi se povečala nestabilnost rezerve za prodajo razpoložljivih sredstev, vključene v bilanco stanja skupine), |
| --- | --- | --- |

(189)

Vendar je treba poudariti, da:

—

taka izpostavljenost sama po sebi ne bi smela dejansko vplivati na poslovni izid skupine, zlasti če skupina ne namerava prodati svojih sredstev pred pogodbeno dospelostjo (lahko bi se povečala nestabilnost rezerve za prodajo razpoložljivih sredstev, vključene v bilanco stanja skupine),

| — | naj bi se v okviru načrta prestrukturiranja skupine Dexia ta izpostavljenost zmanjšala, saj je predvideno precejšnje zmanjšanje porfelja obveznic. |
| --- | --- |

—

naj bi se v okviru načrta prestrukturiranja skupine Dexia ta izpostavljenost zmanjšala, saj je predvideno precejšnje zmanjšanje porfelja obveznic.

| (190) | Tretjič, Komisija odobrava težnjo skupine glede potreb po kratkoročnem financiranju. Vendar poudarja, da je skupina v glavnem zmanjšala svojo potrebo po financiranju od 0 mecesev do 1 meseca. Kot je v odstotkih skupnega financiranja izraženo v spodnji tabeli št. 7, se zdi, da se je financiranje od 0 mesecev do 1 meseca od 31. decembra 2008 do 30. septembra 2009 zmanjšalo z [...] % na [...] %. Vendar se je delež financiranja od 1 do 3 mesecev in od 6 do 12 mesecev povečal z [...] % na [...] % oziroma z [...] % na [...] %. Financiranje od 1 do 5 let se je povečalo z [...] % na [...] %. Vendar je večina financiranja v tem obdobju od 1 do 2 let. [...].

  Tabela 7


  Delež različnih virov financiranja v skupnem financiranju skupine Dexia

  [...] |
| --- | --- |

(190)

Tretjič, Komisija odobrava težnjo skupine glede potreb po kratkoročnem financiranju. Vendar poudarja, da je skupina v glavnem zmanjšala svojo potrebo po financiranju od 0 mecesev do 1 meseca. Kot je v odstotkih skupnega financiranja izraženo v spodnji tabeli št. 7, se zdi, da se je financiranje od 0 mesecev do 1 meseca od 31. decembra 2008 do 30. septembra 2009 zmanjšalo z [...] % na [...] %. Vendar se je delež financiranja od 1 do 3 mesecev in od 6 do 12 mesecev povečal z [...] % na [...] % oziroma z [...] % na [...] %. Financiranje od 1 do 5 let se je povečalo z [...] % na [...] %. Vendar je večina financiranja v tem obdobju od 1 do 2 let. [...].

Tabela 7

Delež različnih virov financiranja v skupnem financiranju skupine Dexia

[...]

| (191) | V zvezi s tem je v načrtu prestrukturiranja, priglašenem Komisiji, določeno (i) znižanje portfelja obveznic sektorja LPMD za 83 milijard EUR; (ii) povečanje deleža stabilnejših virov financiranja (kot so depoziti pravnih oseb in hipotekarne obveznice) s 36 % na 58 %; (iii) postopno podaljšanje povprečne ročnosti obveznosti do virov sredstev. Tako bi se lahko zmanjšalo tveganje težav pri refinanciranju skupine Dexia. Treba je še poudariti, da je postopno povečevanje stroškov financiranja, povezano s to spremembo politike financiranja, del napovedi izkaza poslovnega izida in potrjuje, da bi bila Dexia med prestrukturiranjem še naprej dobičkonosna. |
| --- | --- |

(191)

V zvezi s tem je v načrtu prestrukturiranja, priglašenem Komisiji, določeno (i) znižanje portfelja obveznic sektorja LPMD za 83 milijard EUR; (ii) povečanje deleža stabilnejših virov financiranja (kot so depoziti pravnih oseb in hipotekarne obveznice) s 36 % na 58 %; (iii) postopno podaljšanje povprečne ročnosti obveznosti do virov sredstev. Tako bi se lahko zmanjšalo tveganje težav pri refinanciranju skupine Dexia. Treba je še poudariti, da je postopno povečevanje stroškov financiranja, povezano s to spremembo politike financiranja, del napovedi izkaza poslovnega izida in potrjuje, da bi bila Dexia med prestrukturiranjem še naprej dobičkonosna.

| (192) | Četrtič, kljub izboljšanju tržnih razmer so stroški financiranja skupine Dexia še naprej razmeroma visoki v primerjavi z drugimi bankami. Stopnja petletnih poslov kreditnih zamenjav je med najvišjimi v Evropi in ostaja pri približno 180 bazičnih točkah; sekundarne ravni kreditnih razmikov nezavarovanih standardnih izdaj skupine Dexia so še naprej visoke in se gibljejo okrog 140 do 150 bazičnih točk za dospelosti od 4 do 5 let; tudi stroški financiranja z zavarovanimi obveznicami so še naprej visoki in se gibljejo okrog 50 do 60 bazičnih točk za dobe, ki so precej podobne kot pri financiranih sredstvih. |
| --- | --- |

(192)

Četrtič, kljub izboljšanju tržnih razmer so stroški financiranja skupine Dexia še naprej razmeroma visoki v primerjavi z drugimi bankami. Stopnja petletnih poslov kreditnih zamenjav je med najvišjimi v Evropi in ostaja pri približno 180 bazičnih točkah; sekundarne ravni kreditnih razmikov nezavarovanih standardnih izdaj skupine Dexia so še naprej visoke in se gibljejo okrog 140 do 150 bazičnih točk za dospelosti od 4 do 5 let; tudi stroški financiranja z zavarovanimi obveznicami so še naprej visoki in se gibljejo okrog 50 do 60 bazičnih točk za dobe, ki so precej podobne kot pri financiranih sredstvih.

| (193) | Petič, da bi lahko izmerili občutljivost skupine Dexia na spreminjanje obrestnih mer, je Dexia poslala tabelo, v kateri je za vsako dospelost prikazana občutljivost na 1-odstotno zvišanje obrestnih mer. Skupina Dexia tako očitno meni, da ob enakomernem zviševanju krivulje obrestnih mer ne bi izgubila več kot [...] milijonov EUR. (49) Ta raven občutljivosti se zdi popolnoma razumna in je deloma posledica politike skupine Dexia, da [...], s čimer se zmanjša občutljivost na skoke obrestnih mer. Vendar Komisija ugotavlja, da v ta izračun občutljivosti ni vključenih [...] milijard EUR kratkoročnega financiranja skupine, kar kaže na to, da je Dexia razmeroma občutljiva na gibanje krivulje obrestnih mer za dospelosti, krajše od enega leta. To je potrdila tudi Dexia, saj ocenjuje, da je v letu 2009 okrog [...] milijonov EUR dobička ustvarila samo zaradi učinka naraščanja krivulje medbančnih obrestnih mer, krajših od enega leta. Učinek precejšnjega znižanja prihodkov iz preoblikovanja se je kljub temu upošteval v napovedih skupine Dexia, ki kažejo, da bi bila skupina v naslednjih letih še naprej dobičkonosna. |
| --- | --- |

(193)

Petič, da bi lahko izmerili občutljivost skupine Dexia na spreminjanje obrestnih mer, je Dexia poslala tabelo, v kateri je za vsako dospelost prikazana občutljivost na 1-odstotno zvišanje obrestnih mer. Skupina Dexia tako očitno meni, da ob enakomernem zviševanju krivulje obrestnih mer ne bi izgubila več kot [...] milijonov EUR. (49) Ta raven občutljivosti se zdi popolnoma razumna in je deloma posledica politike skupine Dexia, da [...], s čimer se zmanjša občutljivost na skoke obrestnih mer. Vendar Komisija ugotavlja, da v ta izračun občutljivosti ni vključenih [...] milijard EUR kratkoročnega financiranja skupine, kar kaže na to, da je Dexia razmeroma občutljiva na gibanje krivulje obrestnih mer za dospelosti, krajše od enega leta. To je potrdila tudi Dexia, saj ocenjuje, da je v letu 2009 okrog [...] milijonov EUR dobička ustvarila samo zaradi učinka naraščanja krivulje medbančnih obrestnih mer, krajših od enega leta. Učinek precejšnjega znižanja prihodkov iz preoblikovanja se je kljub temu upošteval v napovedih skupine Dexia, ki kažejo, da bi bila skupina v naslednjih letih še naprej dobičkonosna.

| (194) | Šestič, absolutna in relativna raven negativne rezerve za prodajo razpoložljivih sredstev skupine Dexia je še naprej zelo visoka kljub ugotovljenemu izboljšanju v letu 2009. Negativna rezerva za prodajo razpoložljivih sredstev se je znižala z 12,7 milijarde EUR na dan 31. marca 2009 na 7,2 milijarde EUR na dan 30. septembra 2009. Glede na (i) višino kapitala skupine Dexia (17,1 milijarde EUR kapitala prvega reda in 19,6 milijarde EUR celotnega regulatornega kapitala na dan 30. septembra 2009) ter (ii) sedanjo izključenost rezerve za prodajo razpoložljivih sredstev iz izračuna regulatornega kapitala se Komisija boji, da je dejstvo, da je v okviru trenutnih razprav Baselskega odbora ta rezerva vključena v delež regulatornega kapitala, neugodno za skupino Dexia. V zvezi s tem Komisija ugotavlja naslednje:






  — | tudi če bi se negativna rezerva za prodajo razpoložljivih sredstev v celoti vključila v izračun regulatornega kapitala, bi Dexia na dan 30. septembra 2009 še naprej izpolnjevala zahteve v zvezi z regulatornim kapitalom. Delež kapitala prvega reda bi tako znašal [...], delež celotnega kapitala pa [...], |
| --- | --- | --- |

(194)

Šestič, absolutna in relativna raven negativne rezerve za prodajo razpoložljivih sredstev skupine Dexia je še naprej zelo visoka kljub ugotovljenemu izboljšanju v letu 2009. Negativna rezerva za prodajo razpoložljivih sredstev se je znižala z 12,7 milijarde EUR na dan 31. marca 2009 na 7,2 milijarde EUR na dan 30. septembra 2009. Glede na (i) višino kapitala skupine Dexia (17,1 milijarde EUR kapitala prvega reda in 19,6 milijarde EUR celotnega regulatornega kapitala na dan 30. septembra 2009) ter (ii) sedanjo izključenost rezerve za prodajo razpoložljivih sredstev iz izračuna regulatornega kapitala se Komisija boji, da je dejstvo, da je v okviru trenutnih razprav Baselskega odbora ta rezerva vključena v delež regulatornega kapitala, neugodno za skupino Dexia. V zvezi s tem Komisija ugotavlja naslednje:

—

tudi če bi se negativna rezerva za prodajo razpoložljivih sredstev v celoti vključila v izračun regulatornega kapitala, bi Dexia na dan 30. septembra 2009 še naprej izpolnjevala zahteve v zvezi z regulatornim kapitalom. Delež kapitala prvega reda bi tako znašal [...], delež celotnega kapitala pa [...],

| — | taka regulatorna sprememba bi vplivala na številne druge banke, |
| --- | --- |

—

taka regulatorna sprememba bi vplivala na številne druge banke,

| — | taka regulatorna sprememba bi bila po navedbah zadevnih držav članic mogoča šele po letu 2012. Do takrat je z načrtom prestrukturiranja predvideno od 30- do 40-odstotno zmanjšanje portfelja sektorja LPMD (ki je glavni razlog za oblikovanje te negativne rezerve za prodajo razpoložljivih sredstev), s čimer naj bi se v sicer enakih okoliščinah znižal znesek negativne rezerve za prodajo razpoložljivih sredstev. |
| --- | --- |

—

taka regulatorna sprememba bi bila po navedbah zadevnih držav članic mogoča šele po letu 2012. Do takrat je z načrtom prestrukturiranja predvideno od 30- do 40-odstotno zmanjšanje portfelja sektorja LPMD (ki je glavni razlog za oblikovanje te negativne rezerve za prodajo razpoložljivih sredstev), s čimer naj bi se v sicer enakih okoliščinah znižal znesek negativne rezerve za prodajo razpoložljivih sredstev.

| (195) | Sedmič, čeprav so se zunajbilančne obveznosti skupine Dexia med letom 2009 zmanjšale, so ostale nekatere razmeroma pomembne obveznosti. Vendar so bile pri stresnih testih po navedbah skupine Dexia upoštevane. |
| --- | --- |

(195)

Sedmič, čeprav so se zunajbilančne obveznosti skupine Dexia med letom 2009 zmanjšale, so ostale nekatere razmeroma pomembne obveznosti. Vendar so bile pri stresnih testih po navedbah skupine Dexia upoštevane.

(c)   Dejavnosti v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti

| (196) | Iz analize bilance stanja skupine Dexia konec leta 2008 izhaja, da tržna vrednost izvedenih finančnih instrumentov na strani sredstev znaša 55 milijard EUR, na strani obveznosti pa 75 milijard EUR, kar ustvarja precejšnjo negativno razliko v višini 20 milijard EUR, ki v glavnem izhaja iz obrestnih mer izvedenih finančnih instrumentov. Komisija je to razliko primerjala z razliko, ki so jo prikazale druge finančne ustanove. Ta razlika, izražena v deležu bilančne vsote in deležu lastnih sredstev, ni samo negativna, temveč je za skupino Dexia tudi še posebej visoka v primerjavi z drugimi ustanovami. |
| --- | --- |

(196)

Iz analize bilance stanja skupine Dexia konec leta 2008 izhaja, da tržna vrednost izvedenih finančnih instrumentov na strani sredstev znaša 55 milijard EUR, na strani obveznosti pa 75 milijard EUR, kar ustvarja precejšnjo negativno razliko v višini 20 milijard EUR, ki v glavnem izhaja iz obrestnih mer izvedenih finančnih instrumentov. Komisija je to razliko primerjala z razliko, ki so jo prikazale druge finančne ustanove. Ta razlika, izražena v deležu bilančne vsote in deležu lastnih sredstev, ni samo negativna, temveč je za skupino Dexia tudi še posebej visoka v primerjavi z drugimi ustanovami.

| (197) | Dexia to upravičuje s (i) tako rekoč sistematično politiko [...], (ii) padcem obrestnih mer (iii) veliko razliko med povprečno ročnostjo sredstev in povprečno ročnostjo obveznosti, (iv) [...]. Komisija se strinja s temi pojasnili, vendar kljub temu ugotavlja, da (i) je razpon te negativne razlike resnično velik in (ii) za skupino Dexia verjetno zahteva precejšnja jamstva, tako da bi lahko znižal jamstveno osnovo, primerno za financiranje s strani centralnih bank ali na medbančnem trgu repo poslov. Vendar so se take potrebe upoštevale v stresnih testih. |
| --- | --- |

(197)

Dexia to upravičuje s (i) tako rekoč sistematično politiko [...], (ii) padcem obrestnih mer (iii) veliko razliko med povprečno ročnostjo sredstev in povprečno ročnostjo obveznosti, (iv) [...]. Komisija se strinja s temi pojasnili, vendar kljub temu ugotavlja, da (i) je razpon te negativne razlike resnično velik in (ii) za skupino Dexia verjetno zahteva precejšnja jamstva, tako da bi lahko znižal jamstveno osnovo, primerno za financiranje s strani centralnih bank ali na medbančnem trgu repo poslov. Vendar so se take potrebe upoštevale v stresnih testih.

(d)   Ugotovitev glede uspešnega poslovanja

| (198) | Komisija na podlagi zgoraj navedene analize sklepa, da bo z načrtom prestrukturiranja mogoče ponovno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje skupine Dexia. V zvezi s tem še ugotavlja, da bo načrt prestrukturiranja skupini Dexia omogočil, da se sooči s pričakovano zaostritvijo bonitetnih pravil. Po eni strani je zmanjševanje deleža posojilnih finančnih instrumentov, ki je posledica prestrukturiranja, v skladu z morebitno uvedbo najvišje stopnje finančnega vzvoda. Po drugi strani sta izboljšanje in povečanje raznovrstnosti virov financiranja skupine Dexia skladna z uvedbo novih standardov merjenja in nadzorovanja likvidnostnega tveganja kreditnih institucij. (50) |
| --- | --- |

(198)

Komisija na podlagi zgoraj navedene analize sklepa, da bo z načrtom prestrukturiranja mogoče ponovno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje skupine Dexia. V zvezi s tem še ugotavlja, da bo načrt prestrukturiranja skupini Dexia omogočil, da se sooči s pričakovano zaostritvijo bonitetnih pravil. Po eni strani je zmanjševanje deleža posojilnih finančnih instrumentov, ki je posledica prestrukturiranja, v skladu z morebitno uvedbo najvišje stopnje finančnega vzvoda. Po drugi strani sta izboljšanje in povečanje raznovrstnosti virov financiranja skupine Dexia skladna z uvedbo novih standardov merjenja in nadzorovanja likvidnostnega tveganja kreditnih institucij. (50)

8.3.3.3   
  Lastni prispevek banke

| (199) | V skladu z razdelkom 3 Sporočila o prestrukturiranju je treba z načrtom prestrukturiranja zagotoviti enakomerno porazdelitev stroškov prestrukturiranja med zadevne države članice in banko, to pomeni, da mora biti z načrtom prestrukturiranja določen čim večji prispevek banke in njenih delničarjev iz lastnih sredstev. Taka porazdelitev je namreč nujna, da se zagotovi, da bodo rešene banke prevzele primerno odgovornost za posledice svojih preteklih ravnanj in da se ustvarijo ustrezne spodbude za njihovo ravnanje v prihodnosti. |
| --- | --- |

(199)

V skladu z razdelkom 3 Sporočila o prestrukturiranju je treba z načrtom prestrukturiranja zagotoviti enakomerno porazdelitev stroškov prestrukturiranja med zadevne države članice in banko, to pomeni, da mora biti z načrtom prestrukturiranja določen čim večji prispevek banke in njenih delničarjev iz lastnih sredstev. Taka porazdelitev je namreč nujna, da se zagotovi, da bodo rešene banke prevzele primerno odgovornost za posledice svojih preteklih ravnanj in da se ustvarijo ustrezne spodbude za njihovo ravnanje v prihodnosti.

| (200) | Dexia, njeni delničarji in zadevne države članice so iz lastnih sredstev že prispevali k prestrukturiranju, zlasti z zmanjšanjem kapitalskega deleža delničarjev, ki so obstajali pred dokapitalizacijo banke (francoski in belgijski organi so k dokapitalizaciji, napovedani septembra 2008, neposredno prispevali 3 milijarde EUR od 6,4 milijarde EUR). |
| --- | --- |

(200)

Dexia, njeni delničarji in zadevne države članice so iz lastnih sredstev že prispevali k prestrukturiranju, zlasti z zmanjšanjem kapitalskega deleža delničarjev, ki so obstajali pred dokapitalizacijo banke (francoski in belgijski organi so k dokapitalizaciji, napovedani septembra 2008, neposredno prispevali 3 milijarde EUR od 6,4 milijarde EUR).

| (201) | Komisija še ugotavlja, da številni neugodni elementi spremljajo ukinitev razdelitve dividend, predvideno v načrtu prestrukturiranja:






  — | začasni preklic razdelitve dividend ne velja za odvisne družbe, ki so v 50-odstotni lasti skupine Dexia, saj zadeva samo subjekte, nad katerimi ima Dexia SA neposredno ali posredno izključni nadzor (51) in |
| --- | --- | --- |

(201)

Komisija še ugotavlja, da številni neugodni elementi spremljajo ukinitev razdelitve dividend, predvideno v načrtu prestrukturiranja:

—

začasni preklic razdelitve dividend ne velja za odvisne družbe, ki so v 50-odstotni lasti skupine Dexia, saj zadeva samo subjekte, nad katerimi ima Dexia SA neposredno ali posredno izključni nadzor (51) in

| — | kot izhaja iz načrta prestrukturiranja, začasen preklic (do konca leta 2011) razdelitve dividend iz hibridnih instrumentov kapitala prvega reda ali kapitala drugega reda ne vpliva na transakcije, ki jih mora Dexia izvesti v skladu s pogodbami, sklenjenimi pred 1. februarjem 2010. |
| --- | --- |

—

kot izhaja iz načrta prestrukturiranja, začasen preklic (do konca leta 2011) razdelitve dividend iz hibridnih instrumentov kapitala prvega reda ali kapitala drugega reda ne vpliva na transakcije, ki jih mora Dexia izvesti v skladu s pogodbami, sklenjenimi pred 1. februarjem 2010.

| (202) | Komisija še ugotavlja, da začasen preklic izplačila dividend ali kuponov iz hibridnih instrumentov kapitala prvega reda ali kapitala drugega reda velja za pogodbe, sklenjene pred 1. februarjem 2010, ker Dexia na podlagi odločitve z dne 30. oktobra 2009 (52) štiri mesece ni smela izplačevati kuponov in izvajati opcije predčasnega plačila iz svojih hibridnih instrumentov lastnih sredstev (Tier 1 in Upper Tier 2). V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da so hibridni instrumenti skupine Dexia na dan 31. decembra 2008 znašali 1,4 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(202)

Komisija še ugotavlja, da začasen preklic izplačila dividend ali kuponov iz hibridnih instrumentov kapitala prvega reda ali kapitala drugega reda velja za pogodbe, sklenjene pred 1. februarjem 2010, ker Dexia na podlagi odločitve z dne 30. oktobra 2009 (52) štiri mesece ni smela izplačevati kuponov in izvajati opcije predčasnega plačila iz svojih hibridnih instrumentov lastnih sredstev (Tier 1 in Upper Tier 2). V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da so hibridni instrumenti skupine Dexia na dan 31. decembra 2008 znašali 1,4 milijarde EUR.

| (203) | Za zagotovitev, da se kuponi iz hibridnih vrednostnih papirjev (Tier 1 in Upper Tier 2) skupine Dexia ne izplačajo v nasprotju z načeli iz Sporočila o prestrukturiranju, Komisija pogojuje ta sklep tudi s tem, da mora Dexia pred vsakim izplačilom kupona iz hibridnih instrumentov Tier 1 ali Upper Tier 2, izdanih pred 1. februarjem 2010, in najpozneje dva tedna preden začne teči rok za obvestilo o izplačilu kupona vlagateljem, Komisiji do 31. decembra 2011 priglasiti svojo namero za izplačilo takega kupona in dokazati, da je tako izplačilo (i) obvezno, (ii) neodložljivo, (iii) nediskrecijsko in (iv) da ni neposredna posledica izplačila kakršnih koli dividend skupine Dexia S.A. ali ene od njenih odvisnih družb, razen izdaje instrumenta Tier 1, ki ga izda DFL. Komisija si pridržuje pravico, da ne dovoli takega izplačila, če eden od štirih zgoraj navedenih kumulativnih pogojev ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(203)

Za zagotovitev, da se kuponi iz hibridnih vrednostnih papirjev (Tier 1 in Upper Tier 2) skupine Dexia ne izplačajo v nasprotju z načeli iz Sporočila o prestrukturiranju, Komisija pogojuje ta sklep tudi s tem, da mora Dexia pred vsakim izplačilom kupona iz hibridnih instrumentov Tier 1 ali Upper Tier 2, izdanih pred 1. februarjem 2010, in najpozneje dva tedna preden začne teči rok za obvestilo o izplačilu kupona vlagateljem, Komisiji do 31. decembra 2011 priglasiti svojo namero za izplačilo takega kupona in dokazati, da je tako izplačilo (i) obvezno, (ii) neodložljivo, (iii) nediskrecijsko in (iv) da ni neposredna posledica izplačila kakršnih koli dividend skupine Dexia S.A. ali ene od njenih odvisnih družb, razen izdaje instrumenta Tier 1, ki ga izda DFL. Komisija si pridržuje pravico, da ne dovoli takega izplačila, če eden od štirih zgoraj navedenih kumulativnih pogojev ni izpolnjen.

| (204) | Sicer pa Komisija še ugotavlja, da začasen preklic izplačila dividend ne velja za razdelitve dividend, ki so bile v celoti izvedene z dodelitvijo novih delnic. Kljub temu je treba navesti, da izplačilo dividend z dodelitvijo novih delnic, ki je mogoče, kadar je ustvarjen razdeljivi dobiček, ni v nasprotju s Sporočilom o prestrukturiranju, ker bi se tako izplačilo na računih skupine Dexia prikazalo kot vključitev rezerv v kapital in razdelitev dividend iz dobička zadnjega zaključenega poslovnega leta, ki so jih delničarji vložili v kapital skupine Dexia. Dodelitev teh delnic torej ne bi vplivala na lastna sredstva skupine Dexia. |
| --- | --- |

(204)

Sicer pa Komisija še ugotavlja, da začasen preklic izplačila dividend ne velja za razdelitve dividend, ki so bile v celoti izvedene z dodelitvijo novih delnic. Kljub temu je treba navesti, da izplačilo dividend z dodelitvijo novih delnic, ki je mogoče, kadar je ustvarjen razdeljivi dobiček, ni v nasprotju s Sporočilom o prestrukturiranju, ker bi se tako izplačilo na računih skupine Dexia prikazalo kot vključitev rezerv v kapital in razdelitev dividend iz dobička zadnjega zaključenega poslovnega leta, ki so jih delničarji vložili v kapital skupine Dexia. Dodelitev teh delnic torej ne bi vplivala na lastna sredstva skupine Dexia.

| (205) | Komisija še ugotavlja, da izplačilo dividend z delnicami skupine Dexia ne povzroči plačila kuponov iz hibridnih vrednostnih papirjev (Tier 1 ali Tier 2) skupine Dexia, edina izjema je izdaja s strani družbe Dexia Funding Luxembourg SA (v nadaljnjem besedilu: DFL) v letu 2006. Vendar je treba pojasniti, da je bila ta izjema odobrena v splošnem okviru načrta prestrukturiranja. Kot je navedeno v uvodni izjavi 204, Komisija na splošno ne nasprotuje razdelitvi dividend, izplačanih izključno v obliki delnic, saj te ne povzročijo obveznosti izplačila dividend ali kuponov iz drugih kategorij vrednostnih papirjev, ki so del lastnih sredstev. V obravnavanem primeru obveznost skupine Dexia, da izplača kupon iz izdaje družbe DFL, ne more spremeniti stališča Komisije glede na dejstvo, da spada izjema v okvir načrta prestrukturiranja, da se nanaša na eno samo izdajo, ki povzroči izplačilo omejenega kupona, in da Dexia v obdobju prestrukturiranja načrtuje dobiček. |
| --- | --- |

(205)

Komisija še ugotavlja, da izplačilo dividend z delnicami skupine Dexia ne povzroči plačila kuponov iz hibridnih vrednostnih papirjev (Tier 1 ali Tier 2) skupine Dexia, edina izjema je izdaja s strani družbe Dexia Funding Luxembourg SA (v nadaljnjem besedilu: DFL) v letu 2006. Vendar je treba pojasniti, da je bila ta izjema odobrena v splošnem okviru načrta prestrukturiranja. Kot je navedeno v uvodni izjavi 204, Komisija na splošno ne nasprotuje razdelitvi dividend, izplačanih izključno v obliki delnic, saj te ne povzročijo obveznosti izplačila dividend ali kuponov iz drugih kategorij vrednostnih papirjev, ki so del lastnih sredstev. V obravnavanem primeru obveznost skupine Dexia, da izplača kupon iz izdaje družbe DFL, ne more spremeniti stališča Komisije glede na dejstvo, da spada izjema v okvir načrta prestrukturiranja, da se nanaša na eno samo izdajo, ki povzroči izplačilo omejenega kupona, in da Dexia v obdobju prestrukturiranja načrtuje dobiček.

| (206) | Nazadnje, Komisija ugotavlja, da je pomoč omejena na najnižjo potrebno s:






  (a) | prodajo sredstev in odvisnih družb, med katerimi so precej dobičkonosne odvisne družbe, kot so „Dexia Sabadell“, „Dexia Banka Slovensko“ (v nadaljnjem besedilu: DBS) in „Deniz Emeklilik“ (odvisna zavarovalnica odvisne družbe DenizBank, ki v glavnem posluje na trgu RCB v Turčiji), ter |
| --- | --- | --- |

(206)

Nazadnje, Komisija ugotavlja, da je pomoč omejena na najnižjo potrebno s:

(a)

prodajo sredstev in odvisnih družb, med katerimi so precej dobičkonosne odvisne družbe, kot so „Dexia Sabadell“, „Dexia Banka Slovensko“ (v nadaljnjem besedilu: DBS) in „Deniz Emeklilik“ (odvisna zavarovalnica odvisne družbe DenizBank, ki v glavnem posluje na trgu RCB v Turčiji), ter

| (b) | ustreznim nadomestilom za pomoč v obliki jamstva zadevnih držav članic za obveznosti do virov sredstev in oslabljena sredstva skupine Dexia (glej uvodni izjavi 158 in 159). |
| --- | --- |

(b)

ustreznim nadomestilom za pomoč v obliki jamstva zadevnih držav članic za obveznosti do virov sredstev in oslabljena sredstva skupine Dexia (glej uvodni izjavi 158 in 159).

| (207) | Zgornje ugotovitve več kot odtehtajo številne pogoje in pridržke, ki jih je Komisija ocenila negativno in ki spremljajo začasen preklic razdelitve dividend, določen v načrtu prestrukturiranja. Komisija zato meni, da Dexia in njeni delničarji k prestrukturiranju dovolj prispevajo iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(207)

Zgornje ugotovitve več kot odtehtajo številne pogoje in pridržke, ki jih je Komisija ocenila negativno in ki spremljajo začasen preklic razdelitve dividend, določen v načrtu prestrukturiranja. Komisija zato meni, da Dexia in njeni delničarji k prestrukturiranju dovolj prispevajo iz lastnih sredstev.

8.3.3.4   
  Ukrepi za odpravo izkrivljanja konkurence

| (208) | V skladu z razdelkom 4 Sporočila o prestrukturiranju mora načrt prestrukturiranja omogočiti omejitev neupravičenega izkrivljanja konkurence zaradi pomoči, to pomeni, da mora načrt prestrukturiranja določati strukturne ukrepe (odprodaja in/ali zmanjšanje obsega dejavnosti) in varovalke v zvezi z ravnanjem bank. Uvesti je treba ustrezne ukrepe, da se čim bolj zmanjša izkrivljanje konkurence in prepreči, da bi se z državnimi pomočmi za skupino Dexia nadaljevalo izkrivljanje, ki so ga v preteklosti povzročili čezmerna tveganja in neučinkovit poslovni model. |
| --- | --- |

(208)

V skladu z razdelkom 4 Sporočila o prestrukturiranju mora načrt prestrukturiranja omogočiti omejitev neupravičenega izkrivljanja konkurence zaradi pomoči, to pomeni, da mora načrt prestrukturiranja določati strukturne ukrepe (odprodaja in/ali zmanjšanje obsega dejavnosti) in varovalke v zvezi z ravnanjem bank. Uvesti je treba ustrezne ukrepe, da se čim bolj zmanjša izkrivljanje konkurence in prepreči, da bi se z državnimi pomočmi za skupino Dexia nadaljevalo izkrivljanje, ki so ga v preteklosti povzročili čezmerna tveganja in neučinkovit poslovni model.

| (209) | V skladu s točko 30 Sporočila o prestrukturiranju se narava in oblika ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence določita na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka. |
| --- | --- |

(209)

V skladu s točko 30 Sporočila o prestrukturiranju se narava in oblika ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence določita na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.

| (210) | V zvezi z zadnjim merilom Komisija ugotavlja, da je Dexia pomemben akter na trgu financiranja lokalnih skupnosti (PWB), predvsem v Franciji, Belgiji in Italiji, precej je prisotna tudi v Španiji. Trg PWB je močno skoncentriran v Belgiji (53), Franciji (54) in Italiji (55), kjer je vstop na trg oviran (56). |
| --- | --- |

(210)

V zvezi z zadnjim merilom Komisija ugotavlja, da je Dexia pomemben akter na trgu financiranja lokalnih skupnosti (PWB), predvsem v Franciji, Belgiji in Italiji, precej je prisotna tudi v Španiji. Trg PWB je močno skoncentriran v Belgiji (53), Franciji (54) in Italiji (55), kjer je vstop na trg oviran (56).

| (211) | Komisija še ugotavlja, da načrt prestrukturiranja zagotavlja, da bo Dexia sprejela potrebne ukrepe za odprtje trga financiranja lokalnih skupnosti in na njem omejila izkrivljanje konkurence zaradi prejete pomoči:






  — | najprej, z omejitvijo dejavnosti PWB na glavne trge skupine Dexia, in sicer z zmanjšanjem ali celo opustitvijo dejavnosti PWB International, bo mogoče na nekaterih trgih povečati konkurenco. V zvezi s tem je Dexia zagotovila, da bo odprodala družbo Crediop, ki je pomemben akter pri financiranju lokalnih skupnosti v Italiji, in družbo Dexia Sabadell, ki posluje na španskem trgu, |
| --- | --- | --- |

(211)

Komisija še ugotavlja, da načrt prestrukturiranja zagotavlja, da bo Dexia sprejela potrebne ukrepe za odprtje trga financiranja lokalnih skupnosti in na njem omejila izkrivljanje konkurence zaradi prejete pomoči:

—

najprej, z omejitvijo dejavnosti PWB na glavne trge skupine Dexia, in sicer z zmanjšanjem ali celo opustitvijo dejavnosti PWB International, bo mogoče na nekaterih trgih povečati konkurenco. V zvezi s tem je Dexia zagotovila, da bo odprodala družbo Crediop, ki je pomemben akter pri financiranju lokalnih skupnosti v Italiji, in družbo Dexia Sabadell, ki posluje na španskem trgu,

| — | dalje, na osrednjih trgih, na katerih Dexia še naprej posluje, bo omejitev obsega novih dejavnosti omogočila tudi vstop novih akterjev in spodbudila konkurenco na teh trgih (Dexia je letni obseg novih dejavnosti PWB omejila na 12 milijard EUR v letu 2009, 15 milijard EUR v letu 2010 in 18 milijard EUR v obdobju 2011–2014, kar je znatno manj v primerjavi s 34 milijardami, ustvarjenimi v letu 2008), |
| --- | --- |

—

dalje, na osrednjih trgih, na katerih Dexia še naprej posluje, bo omejitev obsega novih dejavnosti omogočila tudi vstop novih akterjev in spodbudila konkurenco na teh trgih (Dexia je letni obseg novih dejavnosti PWB omejila na 12 milijard EUR v letu 2009, 15 milijard EUR v letu 2010 in 18 milijard EUR v obdobju 2011–2014, kar je znatno manj v primerjavi s 34 milijardami, ustvarjenimi v letu 2008),

| — | nazadnje, Dexia se je obvezala, da se bo odrekla svojemu večinskemu deležu v odvisni družbi AdInfo, ki se ukvarja z zagotavljanjem informacijskih storitev lokalnim skupnostim v Belgiji. Ta odvisna družba je skupini Dexia omogočila dostop do številnih javnih strank na celotnem belgijskem ozemlju, tako da je lahko okrepila svoj položaj referenčne banke lokalnih akterjev v Belgiji in razvila tehnološke rešitve, združljive s finančnimi storitvami, ki jih ponuja lokalnim skupnostim. Komisija tako meni, da se bo lahko z odprodajo te odvisne družbe povečala konkurenca na trgu PWB v Belgiji. |
| --- | --- |

—

nazadnje, Dexia se je obvezala, da se bo odrekla svojemu večinskemu deležu v odvisni družbi AdInfo, ki se ukvarja z zagotavljanjem informacijskih storitev lokalnim skupnostim v Belgiji. Ta odvisna družba je skupini Dexia omogočila dostop do številnih javnih strank na celotnem belgijskem ozemlju, tako da je lahko okrepila svoj položaj referenčne banke lokalnih akterjev v Belgiji in razvila tehnološke rešitve, združljive s finančnimi storitvami, ki jih ponuja lokalnim skupnostim. Komisija tako meni, da se bo lahko z odprodajo te odvisne družbe povečala konkurenca na trgu PWB v Belgiji.

| (212) | Dexia se je še obvezala, da bo stopnja RAROC pri vseh posojilih strankam PWB še naprej več kot 10-odstotna, kar zagotavlja, da bodo tarife, ki jih Dexia zaračunava tem strankam, v skladu s tržnimi, in preprečuje, da bi Dexia v prihodnje postala prevladujoč akter na tem trgu, če bi zaračunavala nižje tarife, kot veljajo na trgu. |
| --- | --- |

(212)

Dexia se je še obvezala, da bo stopnja RAROC pri vseh posojilih strankam PWB še naprej več kot 10-odstotna, kar zagotavlja, da bodo tarife, ki jih Dexia zaračunava tem strankam, v skladu s tržnimi, in preprečuje, da bi Dexia v prihodnje postala prevladujoč akter na tem trgu, če bi zaračunavala nižje tarife, kot veljajo na trgu.

| (213) | Na trgu bančnih storitev za občane Dexia ni tako prisotna kot pri financiranju lokalnih skupnosti. Skupina izvaja dejavnosti bančnega poslovanja z občani prek svojih odvisnih družb v štirih glavnih državah: v Belgiji prek banke DBB, v Luksemburgu prek banke Dexia BIL, na Slovaškem prek banke Dexia Banka Slovensko (DBS) in v Turčiji prek banke DenizBank. Z vidika depozitov ima Dexia v Belgiji približno [10–15]-odstotni tržni delež, v Luksemburgu [10–15]-odstotni delež, na Slovaškem [0–5]-odstotni delež in v Turčiji [0–5]-odstotni delež. |
| --- | --- |

(213)

Na trgu bančnih storitev za občane Dexia ni tako prisotna kot pri financiranju lokalnih skupnosti. Skupina izvaja dejavnosti bančnega poslovanja z občani prek svojih odvisnih družb v štirih glavnih državah: v Belgiji prek banke DBB, v Luksemburgu prek banke Dexia BIL, na Slovaškem prek banke Dexia Banka Slovensko (DBS) in v Turčiji prek banke DenizBank. Z vidika depozitov ima Dexia v Belgiji približno [10–15]-odstotni tržni delež, v Luksemburgu [10–15]-odstotni delež, na Slovaškem [0–5]-odstotni delež in v Turčiji [0–5]-odstotni delež.

| (214) | Ker trg bančnih storitev za občane ni tako skoncentriran kot trg financiranja lokalnih skupnosti v Franciji, Belgiji, Italiji in Španiji, so ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence tu manj nujni. Zlasti v Belgiji, kjer ima Dexia največji tržni delež, a je kljub temu šele na tretjem mestu. |
| --- | --- |

(214)

Ker trg bančnih storitev za občane ni tako skoncentriran kot trg financiranja lokalnih skupnosti v Franciji, Belgiji, Italiji in Španiji, so ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence tu manj nujni. Zlasti v Belgiji, kjer ima Dexia največji tržni delež, a je kljub temu šele na tretjem mestu.

| (215) | Komisija vsekakor pozitivno ocenjuje naslednje ukrepe, za katere se je Dexia zavezala glede bančnih storitev za občane:






  — | odprodaja družbe Dexia Banka Slovensko, |
| --- | --- | --- |

(215)

Komisija vsekakor pozitivno ocenjuje naslednje ukrepe, za katere se je Dexia zavezala glede bančnih storitev za občane:

—

odprodaja družbe Dexia Banka Slovensko,

| — | opustitev financiranja znotraj skupine za družbo DenizBank do konca leta 2014, |
| --- | --- |

—

opustitev financiranja znotraj skupine za družbo DenizBank do konca leta 2014,

| — | odprodaja družbe Dexia Epargne Pension, ki se ukvarja z inženiringom in življenjskimi zavarovanji v Franciji, |
| --- | --- |

—

odprodaja družbe Dexia Epargne Pension, ki se ukvarja z inženiringom in življenjskimi zavarovanji v Franciji,

| — | prodaja deleža v družbi Crédit du Nord, ki deluje na francoskem trgu bančnih storitev za občane, in |
| --- | --- |

—

prodaja deleža v družbi Crédit du Nord, ki deluje na francoskem trgu bančnih storitev za občane, in

| — | odprodaja zavarovalniške dejavnosti v Turčiji. |
| --- | --- |

—

odprodaja zavarovalniške dejavnosti v Turčiji.

| (216) | Na podlagi načrta prestrukturiranja bo skupna bilančna vsota skupine Dexia v letu 2014 nižja za 35 % v primerjavi z letom 2008. To znižanje je tudi posledica likvidacije dejavnosti iz LPMD, ponovne usmeritve dejavnosti skupine Dexia na tradicionalne trge, odprodaje dejavnosti in omejitve obsega novih dejavnosti PWB. |
| --- | --- |

(216)

Na podlagi načrta prestrukturiranja bo skupna bilančna vsota skupine Dexia v letu 2014 nižja za 35 % v primerjavi z letom 2008. To znižanje je tudi posledica likvidacije dejavnosti iz LPMD, ponovne usmeritve dejavnosti skupine Dexia na tradicionalne trge, odprodaje dejavnosti in omejitve obsega novih dejavnosti PWB.

| (217) | Za skupino Dexia veljajo nekatere varovalke pri ravnanju, na primer dejstvo, da (do 30. decembra 2011) ne bo pridobila več kot 5 % kapitalskega deleža drugih kreditnih institucij ali naložbenih podjetij. (57) Taka varovalka zagotavlja, da Dexia načeloma ne bo prevzela druge kreditne institucije ali naložbenega podjetja, da bi nad njo izvajala nadzor v smislu predpisov o koncentracijah. Tako načelo je med drugim v skladu s točko 40 Sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(217)

Za skupino Dexia veljajo nekatere varovalke pri ravnanju, na primer dejstvo, da (do 30. decembra 2011) ne bo pridobila več kot 5 % kapitalskega deleža drugih kreditnih institucij ali naložbenih podjetij. (57) Taka varovalka zagotavlja, da Dexia načeloma ne bo prevzela druge kreditne institucije ali naložbenega podjetja, da bi nad njo izvajala nadzor v smislu predpisov o koncentracijah. Tako načelo je med drugim v skladu s točko 40 Sporočila o prestrukturiranju.

| (218) | Komisija glede na lastni prispevek skupine Dexia in ukrepe na njenih glavnih trgih ugotavlja, da bo z vsemi strukturnimi ukrepi iz načrta prestrukturiranja mogoče omejiti neupravičeno izkrivljanje konkurence zaradi zadevnih pomoči. |
| --- | --- |

(218)

Komisija glede na lastni prispevek skupine Dexia in ukrepe na njenih glavnih trgih ugotavlja, da bo z vsemi strukturnimi ukrepi iz načrta prestrukturiranja mogoče omejiti neupravičeno izkrivljanje konkurence zaradi zadevnih pomoči.

| (219) | Nazadnje, Dexia bo upoštevala načela v zvezi s prejemki, določena v okviru G-20 in zadevnih nacionalnih organov, kar zadeva plačilo članov upravnih in izvršnih odborov skupine Dexia in njenih glavnih delujočih subjektov. |
| --- | --- |

(219)

Nazadnje, Dexia bo upoštevala načela v zvezi s prejemki, določena v okviru G-20 in zadevnih nacionalnih organov, kar zadeva plačilo članov upravnih in izvršnih odborov skupine Dexia in njenih glavnih delujočih subjektov.

8.3.4   SPREMLJANJE UKREPOV

| (220) | Komisija navaja, da je v točki 46 Sporočila o prestrukturiranju priporočeno, da zadevne države članice Komisiji redno pošiljajo podrobna poročila, da ta lahko preveri, ali se načrt prestrukturiranja izvaja v skladu s priglašenimi zavezami. V ta namen se Komisiji vsako leto pred 1. oktobrom in 30. aprilom predložijo polletna poročila neodvisnega strokovnjaka, odgovornega za spremljanje načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(220)

Komisija navaja, da je v točki 46 Sporočila o prestrukturiranju priporočeno, da zadevne države članice Komisiji redno pošiljajo podrobna poročila, da ta lahko preveri, ali se načrt prestrukturiranja izvaja v skladu s priglašenimi zavezami. V ta namen se Komisiji vsako leto pred 1. oktobrom in 30. aprilom predložijo polletna poročila neodvisnega strokovnjaka, odgovornega za spremljanje načrta prestrukturiranja.

IX.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (221) | Komisija ugotavlja, da so Belgija, Francija in Luksemburg nezakonito dodelili pomoči v obliki dokapitalizacije, jamstva in zajamčenih ukrepov likvidnostne pomoči ter tako kršili člen 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(221)

Komisija ugotavlja, da so Belgija, Francija in Luksemburg nezakonito dodelili pomoči v obliki dokapitalizacije, jamstva in zajamčenih ukrepov likvidnostne pomoči ter tako kršili člen 108(3) PDEU.

| (222) | Komisija na podlagi informacij in zavez, ki so jih Komisiji poslale zadevne države članice, dovoljuje načrt prestrukturiranja skupine Dexia in pretvorbo nujnih pomoči v pomoči za prestrukturiranje pod pogoji iz člena 2. Meni tudi, da načrt prestrukturiranja izpolnjuje zahteve iz pritožbe, ki jo je prejela, ne da bi to vplivalo na pravico pritožnika, da uveljavlja svoje pravice za obdobje, v katerem zadevne pomoči niso bile odobrene – |
| --- | --- |

(222)

Komisija na podlagi informacij in zavez, ki so jih Komisiji poslale zadevne države članice, dovoljuje načrt prestrukturiranja skupine Dexia in pretvorbo nujnih pomoči v pomoči za prestrukturiranje pod pogoji iz člena 2. Meni tudi, da načrt prestrukturiranja izpolnjuje zahteve iz pritožbe, ki jo je prejela, ne da bi to vplivalo na pravico pritožnika, da uveljavlja svoje pravice za obdobje, v katerem zadevne pomoči niso bile odobrene –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Ukrepi, ki so jih Belgija, Francija in Luksemburg izvedli v korist skupine Dexia, in sicer v znesku 8,4 milijarde EUR v obliki dokapitalizacije in pomoči za obravnavanje oslabljenih sredstev ter v znesku [95-135] milijard EUR v obliki jamstva in zajamčenega ukrepa likvidnostne pomoči („Liquidity Assistance“ ali LA), pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

2.   Navedene pomoči so združljive z notranjim trgom pod pogoji iz člena 2:

Člen 2

1.   Belgija, Francija in Luksemburg v predpisanih rokih izpolnijo vse zaveze in pogoje iz Priloge I k temu sklepu.

2.   Pred vsakim izplačilom kupona iz hibridnih instrumentov Tier 1 ali Upper Tier 2, izdanih pred 1. februarjem 2010, in najpozneje dva tedna pred začetkom roka za obvestilo o izplačilu kuponov vlagateljem, Dexia Komisiji do 31. decembra 2011 priglasi svojo namero za izplačilo takih kuponov in dokaže, da je navedeno izplačilo:

| (i) | obvezno; |
| --- | --- |

(i)

obvezno;

| (ii) | neodložljivo; |
| --- | --- |

(ii)

neodložljivo;

| (iii) | nediskrecijsko in |
| --- | --- |

(iii)

nediskrecijsko in

| (iv) | da ni neposredna posledica izplačila kakršnih koli dividend skupine Dexia S.A. ali ene od njenih odvisnih družb, razen izdaje instrumenta Tier 1, ki ga izda DFL (koda ISIN XS0273230572). |
| --- | --- |

(iv)

da ni neposredna posledica izplačila kakršnih koli dividend skupine Dexia S.A. ali ene od njenih odvisnih družb, razen izdaje instrumenta Tier 1, ki ga izda DFL (koda ISIN XS0273230572).

Komisija si pridržuje pravico, da ne dovoli takega izplačila, če ni izpolnjen eden od štirih zgoraj navedenih kumulativnih pogojev.

Člen 3

Belgija, Francija in Luksemburg v dveh mesecih po prejetju uradnega obvestila o tem sklepu Komisijo obvestijo o ukrepih, ki so jih sprejeli za njegovo upoštevanje.

Belgija, Francija in Luksemburg v celotnem obdobju izvajanja načrta prestrukturiranja vsakih šest mesecev pošljejo Komisiji podrobno poročilo o izvajanju ukrepov prestrukturiranja, navedenih v njihovih zavezah, ki so jih Komisiji priglasili 9. februarja 2010 (navedene v Prilogi I k temu sklepu). Prvo poročilo je treba poslati v šestih mesecih od sprejetja tega sklepa.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo, Francosko republiko in Veliko vojvodstvo Luksemburg.

V Bruslju, 26. februarja 2010

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 181, 4.8.2009, str. 42.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  UL C 115, 9.5.2008, str. 91.

3

(4)  UL C 181, 4.8.2009, str. 42.

4

(5)  UL C 181, 4.8.2009, str. 42.

5

(6)  UL C 305, 16.12.2009, str. 3.

6

(7)  Zaupne informacije [...].

7

(8)  Za več informacij o dejavnostih in prodaji družbe FSA se Komisija sklicuje na svojo odločitev z dne 13. marca 2009.

8

(9)  To podaljšanje skrajnega roka zapadlosti velja samo za obveznice, izdane po sprejetju odločitve Komisije z dne 30. oktobra 2009.

9

(10)  Glej: http://www.nbb.be/DOC/DQ/warandia/index.htm

10

(11)  Moniteur belge (Uradni list Belgije) z dne 17. oktobra 2008, 2. izdaja, str. 55634 in naslednje.

11

Moniteur belge

(12)  CES = Closed-end second mortgages (zaprte sekundarne hipoteke) / HELOC = Home equity line of credit (gospodinjska posojila)

12

(13)  CES = Closed-end second mortgages (zaprte sekundarne hipoteke) / HELOC = Home equity line of credit (gospodinjska posojila); posojila Option ARM (hipotekarna posojila z variabilno obrestno mero)

13

(14)  [...]

14

(15)  Kratkoročne oblike financiranja vključujejo: vse vrste repo poslov (s centralnimi bankami, dvostranske ali tristranske), potrdila o vlogah in komercialne zapise, medbančne vloge, fiduciarne depozite ter druge oblike financiranja podjetij.

15

(16)  Obveznosti do virov sredstev skupine, na katere se nanaša ta delež, vključujejo (i) dolgoročno stanje vseh hipotekarnih obveznic, ki jih je izdala skupina, in izdaj v obliki EMTN (zavarovane, nezavarovane in dane na medbančni trg ali prek mreže bančnega poslovanja z občani) in (ii) kratkoročno stanje vseh kratkoročnih oblik financiranja v bilanci skupine.

16

(17)  Ekonomski kapital se izračuna po metodologiji Baselskega odbora za bančni nadzor (glej: Mednarodno približevanje merjenja kapitalske ustreznosti in kapitalskih standardov – spremenjeni okvir (junij 2006)).

17

(18)  Zadevne države članice so Komisiji poslale dopis skupine Dexia z dne 12. februarja 2010, v katerem je potrjeno, da subjekti skupine niso izdali hibridnih in podrejenih dolžniških instrumentov, katerih pogoji bi določali obvezno izplačilo kupona („coupon pusher“), če bi Dexia SA izplačala dividende v obliki delnic, pri čemer je edina izjema izdaja v višini 500 milijonov EUR, ki jo je Dexia Funding Luxembourg SA realizirala v letu 2006 (koda ISIN: XS0273230572).

18

(19)  Skupini Dexia svojega deleža v družbi Crediop ne bo treba prodati po prenizki ceni (manj kot [...]-kratna knjigovodska vrednost v letih 2010 in 2011 ter [...]-kratna knjigovodska vrednost v letu 2012).

19

(20)  Skupini Dexia družbe DBS ne bo treba prodati po prenizki ceni (manj kot [...]-kratna knjigovodska vrednost leta 2010 in [...]-kratna v letu 2011).

20

(21)  Stopnja RAROC kaže stroške sektorja PWB, metodologija in izračun stopnje RAROC ter sestavin pa sta natančna.

21

(22)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

22

(23)  UL C 195, 19.8.2009, str. 9.

23

(24)  Odločitev Komisije z dne 5. decembra 2007, Northern Rock, zadeva NN 70/07 (UL C 43, 16.2.2008) in izjava za javnost IP/08/1557 z dne 16. februarja 2008.

24

(25)  Sporočilo Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6).

25

(26)  UL C 72, 26.3.2009, str. 1.

26

(27)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

27

(28)  Glej v tem smislu sodbo z dne 16. maja 2002 v zadevi Francija proti Komisiji (tako imenovana sodba Stardust), C-482/99, Recueil, str. I-4397, točki 52 in 58.

28

Francija

Komisiji

(29)  Francija proti Komisiji, kot je navedeno v prejšnji opombi, točke 52, 55 in 56.

29

Francija

Komisiji,

(30)  Zgoraj navedena sodba Stardust, točki 56 in 57:

30

Stardust

| „(56) | Poleg tega bi lahko bili po potrebi za ugotovitev, da je državi mogoče pripisati ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje, upoštevani tudi drugi indici, kot je zlasti njegova integracija v strukturo javne uprave, narava njegovih dejavnosti in njihovo izvajanje na trgu v običajnih razmerah konkurence z drugimi zasebnimi gospodarskimi subjekti, pravni status podjetja, ali to spada v javno pravo ali pravo družb, intenzivnost vpliva javnih organov na upravljanje podjetja in drugi indici, ki v posameznem primeru kažejo na vpletenost javnih organov ali na težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, tudi ob upoštevanju razsežnosti tega, njegove vsebine ali pogojev, ki jih vsebuje. |
| --- | --- |

„(56)

| (57) | Če okoliščina, da je javno podjetje ustanovljeno v obliki kapitalske družbe splošnega prava, ob upoštevanju avtonomije, ki mu jo lahko daje taka pravna oblika, ni dovolj za izključitev dejstva, da se nek ukrep pomoči, ki ga je sprejela taka družba, pripiše državi (glej v tem smislu zgoraj navedeno sodbo z dne 21. marca 1991 v zadevi Italija proti Komisiji, C-305/89, točka 13). Obstoj položaja nadzora in dejanske možnosti izvajanja prevladujočega vpliva v praksi preprečujejo takojšnjo izključitev vsakršne povezanosti države z ukrepom, ki ga je sprejela takšna družba, in posledično tveganje nespoštovanja pravil Pogodbe v zvezi z državnimi pomočmi, ne glede na samo upoštevnost pravne oblike javnega podjetja za indic, ki med drugim v posameznem primeru omogoča ugotovitev vpletenosti države.“ |
| --- | --- |

(57)

(31)  V sodbi, imenovani Air France, je bilo mogoče na podlagi tega upravičeno ugotoviti, da se družba CDC šteje za ustanovo javnega sektorja, katere ravnanje je mogoče pripisati državi (glej zlasti točke od 58 do 61 sodbe z dne 12. decembra 1996 v zadevi Air France proti Komisiji, T-358/94, Recueil, str. II-2019).

31

Air France

Air France

(32)  Glej zlasti sodbo Sodišča z dne 2. februarja 1988 v združenih zadevah Van der Kooy in drugi proti Komisiji, 67, 68 in 90/85, Recueil, str. 219, točka 36.

32

(33)  Komisija je po dopisu državam članicam z dne 17. septembra 1984 (SG(84) D/11853) o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe EGS za kapitalske deleže, ki jih imajo javni organi v podjetjih, pojasnila, da se načelo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu uporablja samo v običajnih tržnih razmerah. Sodišče je to potrdilo v sodbi WestLB z dne 6. marca 2003, T-228/99 in T-233/99, v združenih zadevah Westdeutsche Landesbank Girozentrale proti Komisiji, Recueil, str. II-435, točka 267.

33

(34)  Glej sodbo Meura z dne 10. julija 1986 v zadevi Belgija proti Komisiji, Recueil, str. 2263, točka 14.

34

(35)  Glej odločitve Komisije iz leta 2005 o dokapitalizaciji nemških „Landesbanken“, na primer NN 71/2005, HSH Nordbank, in NN 72/05, Bayern LB, neobjavljene v UL. Glej tudi odločbo, ki jo je Komisija izdala v zadevi Shetland Shellfish (Odločba 2005/336 (UL L 81, 18.3.2006, str. 36)) in v kateri je zavrnila poročili, ki ju je javni organ Shetlandskih otokov predložil v zvezi z naložbo ter sta vsebovali načrtovani izkaz poslovnega izida, načrtovano bilanco stanja in načrtovani izkaz finančnega izida za leta 2000, 2001 in 2002. Združeno kraljestvo je poudarilo, da so študije predhodne, predpostavke, na katerih temeljijo, pa „konservativne in previdne“, vendar je Komisija ugotovila, da se zasebnemu vlagatelju ne bi zdele zadostne, čeprav so bili zadevni zneski razmeroma skromni.

35

(36)  Zgoraj navedena sodba West LB, točka 255.

36

West LB

(37)  UL C 270, 25.10.2008, str. 8.

37

(38)  Glej tudi odločitev Northern Rock, zadeva NN 70/07 in izjavo za javnost IP/08/1557.

38

(39)  6,376 – (0,150 + 0,350 + 0,288 + 0,376) = 5,212 milijarde EUR.

39

(40)  UL C 14, 19.1.2008, str. 6.

40

(41)  Najvišji znesek obveznosti skupine Dexia, ki so bile zavarovane z jamstvom, ni nikoli presegel 100 milijard EUR, niti med 9. oktobrom 2008 in 1. novembrom 2009, v obdobju, ko je najvišji znesek iz naslova pogodbe o jamstvu znašal 150 milijard EUR. Najvišji znesek jamstev, ki jih je uporabila Dexia, znaša 95,6 milijarde EUR. Ta znesek je bil evidentiran 27. maja 2009.

41

(42)  Glej točko 20.

42

(43)  Glej zlasti odločitev Komisije z dne 15. decembra 2009, LBBW, v zadevi C17/09, še neobjavljena, in izjavo za javnost IP/09/1927 z dne 15. decembra 2009.

43

(44)  Po menjalnem tečaju 1 EUR za 1,2816 USD, ki se je uporabljal 30. januarja 2009.

44

(45)  Glej zlasti odločitve Komisije v zadevah v zvezi z državnimi pomočmi N 574/08, Garantie Fortis (UL C 38, 17.2.2009, str. 2); NN 42/08, Fortis (UL C 80, 3.4.2009, str. 7); NN 57/09, nujna pomoč za Ethias (UL C 176, 29.7.2009, str. 1); C 18/09 KBC (UL C 216, 10.9.2009, str. 10); odločitev z dne 18. novembra 2009, C 18/09 KBC, še neobjavljena; N 548/08, Ukrepi refinanciranja v korist finančnih institucij – Francija (UL C 123, 3.6.2009, str. 1); N 251/09, Podaljšanje instrumenta refinanciranja v korist finančnih institucij – Francija (UL C 174, 28.7.2009, str. 2); N 613/08, Instrument dokapitalizacije – Francija (UL C 06, 8.5.2009, str. 15); N 29/09, Sprememba sheme za dokapitalizacijo – Francija (UL C 116, 21.5.2009, str. 5); C 123/09, Sprememba instrumenta dokapitalizacije – Francija (UL C 123, 3.6.2009, str. 3); N 23/09, Začasna shema pomoči v obliki jamstev – Francija (UL C 62, 17.3.2009, str. 11); N 128/09, Začasna jamstvena shema za oživitev gospodarstva – Luksemburg (UL C 106, 8.5.2009, str. 9).

45

(46)  Glej zlasti točko 31 Sporočila o prestrukturiranju.

46

(47)  Glej uvodno izjavo 64.

47

(48)  Na primer, od 161,7 milijarde EUR sredstev, ki so sestavljala sektor LPMD na dan 31. decembra 2009, jih ima 97 % višjo bonitetno oceno („investment grade“) (AAA 32 %, AA 28 %, A 25 %, BBB 12 %).

48

(49)  Na dan 30. septembra 2009.

49

(50)  Glej zlasti Baselski odbor za bančni nadzor, International framework for liquidity risk measurement, standards and monitoring (Consultative Document), december 2009.

50

International framework for liquidity risk measurement, standards and monitoring (Consultative Document)

(51)  Glej točko 9 Priloge I k temu sklepu.

51

(52)  Glej „State aid: Commission recalls rules concerning Tier 1 and Tier 2 capital transactions for banks subject to a restructuring aid investigation“, MEMO/09/441 z dne 8. oktobra 2009, ki je na voljo na spletni strani Komisije na naslovu: http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/441

52

State aid: Commission recalls rules concerning Tier 1 and Tier 2 capital transactions for banks subject to a restructuring aid investigation

(53)  Glej zlasti odločitev Komisije v zvezi s koncentracijami v zadevi M. 2400 (Dexia/Artesia). Komisija v tej odločitvi navaja, da je Dexia skrajno prevladujoč akter na belgijskem trgu, z več kot 80- do 85-odstotnim tržnim deležem na nacionalnem trgu financiranja lokalnih organov in s 65- do 70-odstotnim tržnim deležem, če se upoštevajo tudi nelokalni organi, kot so regije in skupnosti.

53

Dexia/Artesia

(54)  V Franciji ima po informacijah, ki jih ima na voljo Komisija, Dexia Crédit Local največji, to je [40–45] %, delež stanja dolgoročnih posojil lokalnim skupnostim, pri čemer so njeni največji konkurenti Caisses d’épargne (približno 20 %), Crédit Agricole (približno 15 %), Société Générale in BNP Paribas.

54

(55)  V Italiji si po informacijah, ki jih ima na voljo Komisija, štiri bančne skupine delijo 80 % trga, pri čemer je Dexia na drugem mestu (približno [20–30] %) za skupino Cassa Depositi e Prestiti (CDP). Druga dva akterja sta Intesa SanPaolo (14 %) in BNL (10 %).

55

(56)  Številni elementi med drugim kažejo, da javni razpisi niso vedno pregledni in odprti ter da so transferni stroški lokalnih skupnosti precej visoki (zlasti zato, ker banke kot tradicionalni ponudniki skupnostim ponujajo vrsto storitev, kot so storitve upravljanja denarnih sredstev, katerih financiranje je le eden od elementov).

56

(57)  Glej točko 2 Priloge I k temu sklepu.

57

---

PRILOGA I

ZAVEZE ZADEVNIH DRŽAV ČLANIC, KI SO BILE KOMISIJI PRIGLAŠENE 9. FEBRUARJA 2010

Vedenjske zaveze

| 1. | Razen če ni drugače določeno, spodnje zaveze, razen zaveze iz točke 7, veljajo do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

1.

Razen če ni drugače določeno, spodnje zaveze, razen zaveze iz točke 7, veljajo do 31. decembra 2014.

| 2. | Dexia SA in odvisne družbe, nad katerimi ima izključni ali deljeni nadzor (v nadaljnjem besedilu: Dexia), do 31. decembra 2011 ne bodo pridobile več kot 5 % lastniškega kapitala drugih kreditnih institucij ali naložbenih podjetij (v smislu Direktive 2004/39/ES z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov) ali zavarovalnic, razen če jim bo to dovolila Komisija.
  Zgornja zaveza pa skupini Dexia ne preprečuje, da ob predhodnem soglasju Komisije pridobi delež kot nadomestilo za naložbo v delnice ali dejavnosti, izvedeno v okviru odprodaje ali združevanja (z združitvijo ali vložkom) sredstev ali dejavnosti, če v takem primeru Dexia z navedenim deležem ne pridobi izključnega ali deljenega nadzora nad subjektom, ki vložek prejme, ali če izhaja iz združitve.
  Skupina Dexia Komisijo predhodno obvesti o vseh načrtovanih prevzemih, vključno s tistimi, ki jih načrtujejo podjetja, nad katerimi ima Dexia deljeni nadzor. |
| --- | --- |

2.

Dexia SA in odvisne družbe, nad katerimi ima izključni ali deljeni nadzor (v nadaljnjem besedilu: Dexia), do 31. decembra 2011 ne bodo pridobile več kot 5 % lastniškega kapitala drugih kreditnih institucij ali naložbenih podjetij (v smislu Direktive 2004/39/ES z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov) ali zavarovalnic, razen če jim bo to dovolila Komisija.

Zgornja zaveza pa skupini Dexia ne preprečuje, da ob predhodnem soglasju Komisije pridobi delež kot nadomestilo za naložbo v delnice ali dejavnosti, izvedeno v okviru odprodaje ali združevanja (z združitvijo ali vložkom) sredstev ali dejavnosti, če v takem primeru Dexia z navedenim deležem ne pridobi izključnega ali deljenega nadzora nad subjektom, ki vložek prejme, ali če izhaja iz združitve.

Skupina Dexia Komisijo predhodno obvesti o vseh načrtovanih prevzemih, vključno s tistimi, ki jih načrtujejo podjetja, nad katerimi ima Dexia deljeni nadzor.

| 3. | (a) | Skupina Dexia svojim strankam PWB posojil ne daje po stopnji tveganju prilagojene donosnosti kapitala (RAROC), nižji od 10 %. Pri izračunu stopnje RAROC se neto marža po obdavčitvi navezuje na ekonomski kapital. V smislu tega dopisa o zavezah,






  (i) | je bruto marža razlika med maržo, ki se zaračuna stranki (izraženo z bazičnimi točkami nad referenčno obrestno mero IBOR), in stroški financiranja skupine Dexia (izraženimi z bazičnimi točkami nad referenčno obrestno mero IBOR), ki jih pomeni notranja prenosna cena; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(a)

Skupina Dexia svojim strankam PWB posojil ne daje po stopnji tveganju prilagojene donosnosti kapitala (RAROC), nižji od 10 %. Pri izračunu stopnje RAROC se neto marža po obdavčitvi navezuje na ekonomski kapital. V smislu tega dopisa o zavezah,

(i)

je bruto marža razlika med maržo, ki se zaračuna stranki (izraženo z bazičnimi točkami nad referenčno obrestno mero IBOR), in stroški financiranja skupine Dexia (izraženimi z bazičnimi točkami nad referenčno obrestno mero IBOR), ki jih pomeni notranja prenosna cena;

| (ii) | notranja prenosna cena izraža ocenjeni strošek novega financiranja skupine Dexia ob upoštevanju značilnosti posojil (ročnost, primernost za refinanciranje z zavarovanimi obveznicami itd.), dodeljenih strankam PWB; |
| --- | --- |

(ii)

notranja prenosna cena izraža ocenjeni strošek novega financiranja skupine Dexia ob upoštevanju značilnosti posojil (ročnost, primernost za refinanciranje z zavarovanimi obveznicami itd.), dodeljenih strankam PWB;

| (iii) | neto marža je enaka bruto marži, zmanjšani za (i) vse vrste stroškov (splošni stroški, stroški plač, stroški poslovanja, amortizacije itd.), ocenjenih na podlagi spremljanja stroškov dejavnosti posojil strankam PWB, (ii) stroške srednjeročnega tveganja, ki se za vsako transakcijo izračunajo ob upoštevanju metodologije Basel II (stroški srednjeročnega tveganja v daljšem obdobju) in (iii) davčno breme. Ekonomski kapital se izračuna po metodologiji Basel II. |
| --- | --- |

(iii)

neto marža je enaka bruto marži, zmanjšani za (i) vse vrste stroškov (splošni stroški, stroški plač, stroški poslovanja, amortizacije itd.), ocenjenih na podlagi spremljanja stroškov dejavnosti posojil strankam PWB, (ii) stroške srednjeročnega tveganja, ki se za vsako transakcijo izračunajo ob upoštevanju metodologije Basel II (stroški srednjeročnega tveganja v daljšem obdobju) in (iii) davčno breme. Ekonomski kapital se izračuna po metodologiji Basel II.

| (b) | V skladu s podrobnimi pravili iz spodnje točke 17 je pooblaščen neodvisen strokovnjak, ki vsakih šest mesecev preveri, ali






  (i) | stopnja RAROC v smislu tega dopisa in njene sestavine (stroški novega financiranja, splošni stroški, stroški plač, stroški poslovanja, amortizacije, stroški tveganja, davčno breme itd.) izražajo prispevek dejavnosti dodeljevanja posojil strankam PWB k dobičkonosnosti skupine; |
| --- | --- | --- |

(b)

V skladu s podrobnimi pravili iz spodnje točke 17 je pooblaščen neodvisen strokovnjak, ki vsakih šest mesecev preveri, ali

(i)

stopnja RAROC v smislu tega dopisa in njene sestavine (stroški novega financiranja, splošni stroški, stroški plač, stroški poslovanja, amortizacije, stroški tveganja, davčno breme itd.) izražajo prispevek dejavnosti dodeljevanja posojil strankam PWB k dobičkonosnosti skupine;

| (ii) | je izračun stopnje RAROC pravilen, ter |
| --- | --- |

(ii)

je izračun stopnje RAROC pravilen, ter

| (iii) | je upoštevana metodologija. |
| --- | --- |

(iii)

je upoštevana metodologija.

| (c) | Neodvisni strokovnjak vsakih šest mesecev preveri, ali je upoštevana zaveza iz točke 3(a). |
| --- | --- |

(c)

Neodvisni strokovnjak vsakih šest mesecev preveri, ali je upoštevana zaveza iz točke 3(a).

| (d) | Neodvisni strokovnjak ima dostop do poslovnika skupine Dexia, v katerem je pojasnjena in določena splošna uporaba stopnje RAROC (v smislu tega dopisa o zavezah), ter do seznama in pogojev za vsa posojila, ki jih je Dexia dodelila svojim strankam PWB. |
| --- | --- |

(d)

Neodvisni strokovnjak ima dostop do poslovnika skupine Dexia, v katerem je pojasnjena in določena splošna uporaba stopnje RAROC (v smislu tega dopisa o zavezah), ter do seznama in pogojev za vsa posojila, ki jih je Dexia dodelila svojim strankam PWB.

| 4. | Dexia najpozneje do 30. junija 2011 v celoti ukine financiranje, ki ga zdaj namenja svoji turški odvisni družbi DenizBank, pri čemer se zavezuje, da ji do 31. decembra 2014 ne bo zagotovila novega financiranja znotraj skupine. |
| --- | --- |

4.

Dexia najpozneje do 30. junija 2011 v celoti ukine financiranje, ki ga zdaj namenja svoji turški odvisni družbi DenizBank, pri čemer se zavezuje, da ji do 31. decembra 2014 ne bo zagotovila novega financiranja znotraj skupine.

| 5. | Dexia zmanjša delež kratkoročnih oblik financiranja v svoji bilanci stanja in podaljša povprečno ročnost svojih dolgoročnih oblik financiranja. Upoštevanje te zaveze se presoja na splošno z uporabo treh količinskih kazalnikov. V okviru tega:






  (a) | Dexia na dan 31. decembra 2009 ohrani 30-odstotni delež kratkoročnih oblik financiranja glede na skupno bilančno vsoto, določen v Prilogi II k temu sklepu, največ 23-odstotni delež na dan 31. decembra 2010, največ 20-odstotni delež na dan 31. decembra 2011, največ 14-odstotni delež na dan 31. decembra 2012, največ 13-odstotni delež na dan 31. decembra 2013 in največ 11-odstotni delež na dan 31. decembra 2014. Za namene te zaveze se delež spremlja tudi kot letno povprečje celotnega referenčnega obdobja; |
| --- | --- | --- |

5.

Dexia zmanjša delež kratkoročnih oblik financiranja v svoji bilanci stanja in podaljša povprečno ročnost svojih dolgoročnih oblik financiranja. Upoštevanje te zaveze se presoja na splošno z uporabo treh količinskih kazalnikov. V okviru tega:

(a)

Dexia na dan 31. decembra 2009 ohrani 30-odstotni delež kratkoročnih oblik financiranja glede na skupno bilančno vsoto, določen v Prilogi II k temu sklepu, največ 23-odstotni delež na dan 31. decembra 2010, največ 20-odstotni delež na dan 31. decembra 2011, največ 14-odstotni delež na dan 31. decembra 2012, največ 13-odstotni delež na dan 31. decembra 2013 in največ 11-odstotni delež na dan 31. decembra 2014. Za namene te zaveze se delež spremlja tudi kot letno povprečje celotnega referenčnega obdobja;

| (b) | Dexia bo podaljšala ročnost svojega financiranja in zmanjšala vrzel v dospelosti, tako da bo povprečno ročnost obveznosti skupine, kot so opredeljene v Prilogi II k temu sklepu, obdržala na ravni, ki bo najmanj enaka spodnjim ravnem:










  (leta) |
| --- | --- |
| 31.12.2009 | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(b)

Dexia bo podaljšala ročnost svojega financiranja in zmanjšala vrzel v dospelosti, tako da bo povprečno ročnost obveznosti skupine, kot so opredeljene v Prilogi II k temu sklepu, obdržala na ravni, ki bo najmanj enaka spodnjim ravnem:

(leta)

31.12.2009

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (c) | Dexia okrepi svoje stabilne vire financiranja. Izračuna se razmerje, katerega števec je enak vsoti financiranja z zavarovanimi obveznicami, financiranja z depoziti podjetij v okviru dejavnosti RCB in PWB, njegov imenovalec pa je enak vsoti vseh sredstev skupine Dexia. To razmerje, ki je na dan 31. decembra 2009 znašalo 36 %, bo moralo na dan 31. decembra 2010 znašati najmanj 40 %, na dan 31. decembra 2011 najmanj 45 %, na dan 31. decembra 2012 najmanj 53 %, na dan 31. decembra 2013 najmanj 55 % in na dan 31. decembra 2014 najmanj 58 %. |
| --- | --- |

(c)

Dexia okrepi svoje stabilne vire financiranja. Izračuna se razmerje, katerega števec je enak vsoti financiranja z zavarovanimi obveznicami, financiranja z depoziti podjetij v okviru dejavnosti RCB in PWB, njegov imenovalec pa je enak vsoti vseh sredstev skupine Dexia. To razmerje, ki je na dan 31. decembra 2009 znašalo 36 %, bo moralo na dan 31. decembra 2010 znašati najmanj 40 %, na dan 31. decembra 2011 najmanj 45 %, na dan 31. decembra 2012 najmanj 53 %, na dan 31. decembra 2013 najmanj 55 % in na dan 31. decembra 2014 najmanj 58 %.

| 6. | Dexia do 31. oktobra 2014:






  (i) | svojega statusa banke, ki ima nekatere obveznosti zavarovane z jamstvom držav, ne uporabi za namene komercialnega oglaševanja pri tretjih osebah, ki niso upravičene tretje osebe, ter |
| --- | --- | --- |

6.

Dexia do 31. oktobra 2014:

(i)

svojega statusa banke, ki ima nekatere obveznosti zavarovane z jamstvom držav, ne uporabi za namene komercialnega oglaševanja pri tretjih osebah, ki niso upravičene tretje osebe, ter

| (ii) | jamstva ne uporabi za posle, ki so zgolj in samo arbitraža. |
| --- | --- |

(ii)

jamstva ne uporabi za posle, ki so zgolj in samo arbitraža.

| 7. | Dexia do 30. junija 2010 vzpostavi linijo poročanja, t. i. sektor za upravljanje preostanka portfelja (Legacy Portfolio Management Division). Sredstva, namenjena za to linijo, se likvidirajo ali prodajo v okviru zaveze iz spodnje točke 13(n). Ta sredstva so naslednja: (i) portfelj kreditnega razmika in portfelj javnega sektorja (ki naj bi 31. decembra 2009 po ocenah znašala približno 134 milijard EUR), (ii) portfelj finančnih proizvodov (FP, ki naj bi na dan 31. decembra 2009 po ocenah znašal približno 10,7 milijarde EUR) in (iii) portfelj sekundarnih posojil v okviru dejavnosti PWB (ki naj bi na dan 31. decembra 2009 po ocenah znašal 17 milijard EUR). Finančna sredstva, ki jih je zbrala Dexia in so upravičena do finančnega jamstva, se v celoti namenijo za to linijo. |
| --- | --- |

7.

Dexia do 30. junija 2010 vzpostavi linijo poročanja, t. i. sektor za upravljanje preostanka portfelja (Legacy Portfolio Management Division). Sredstva, namenjena za to linijo, se likvidirajo ali prodajo v okviru zaveze iz spodnje točke 13(n). Ta sredstva so naslednja: (i) portfelj kreditnega razmika in portfelj javnega sektorja (ki naj bi 31. decembra 2009 po ocenah znašala približno 134 milijard EUR), (ii) portfelj finančnih proizvodov (FP, ki naj bi na dan 31. decembra 2009 po ocenah znašal približno 10,7 milijarde EUR) in (iii) portfelj sekundarnih posojil v okviru dejavnosti PWB (ki naj bi na dan 31. decembra 2009 po ocenah znašal 17 milijard EUR). Finančna sredstva, ki jih je zbrala Dexia in so upravičena do finančnega jamstva, se v celoti namenijo za to linijo.

| 8. | Dexia omeji znesek:






  (a) | vseh oblik dividend, ki jih Dexia SA razdeli iz naslova svojih rednih delnic, in |
| --- | --- | --- |

8.

Dexia omeji znesek:

(a)

vseh oblik dividend, ki jih Dexia SA razdeli iz naslova svojih rednih delnic, in

| (b) | vseh predčasnih diskrecijskih povračil ali izplačil kuponov za hibridne instrumente Tier 1 ali instrumente Tier 2 (i), ki jih izdajo subjekti, nad katerimi ima Dexia izključni nadzor, (ii) ki niso v lasti skupine Dexia SA in njenih odvisnih družb in (iii) katerih plačilo ali izvajanje je diskrecijsko na podlagi pogodbenih določb, ki veljajo za te instrumente,
  tako da po razdelitvi ali predvidenem izplačilu (in ob upoštevanju morebitnih izplačil, ki so postala obvezna zaradi izplačila dividende iz naslova rednih delnic) Core Tier 1 skupine Dexia (izračunan glede na zadnje konsolidirane zaključne račune, pripravljene v skladu s standardi MSRP)






  (i). | ostane najmanj enak spodnji stopnji in;










  31.12.2009 | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10,7 % | 10,6 % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |

(b)

vseh predčasnih diskrecijskih povračil ali izplačil kuponov za hibridne instrumente Tier 1 ali instrumente Tier 2 (i), ki jih izdajo subjekti, nad katerimi ima Dexia izključni nadzor, (ii) ki niso v lasti skupine Dexia SA in njenih odvisnih družb in (iii) katerih plačilo ali izvajanje je diskrecijsko na podlagi pogodbenih določb, ki veljajo za te instrumente,

tako da po razdelitvi ali predvidenem izplačilu (in ob upoštevanju morebitnih izplačil, ki so postala obvezna zaradi izplačila dividende iz naslova rednih delnic) Core Tier 1 skupine Dexia (izračunan glede na zadnje konsolidirane zaključne račune, pripravljene v skladu s standardi MSRP)

(i).

ostane najmanj enak spodnji stopnji in;

31.12.2009

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

10,7 %

10,6 %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

| (ii) | ostane najmanj enak vsoti:






  (i) | 12,5 % tveganju prilagojenih sredstev („risk weighted assets“) sektorja za upravljanje preostanka portfelja („Legacy Portfolio Management Division“), kot je opredeljen v točki 7 zgoraj, in |
| --- | --- | --- |

(ii)

ostane najmanj enak vsoti:

(i)

12,5 % tveganju prilagojenih sredstev („risk weighted assets“) sektorja za upravljanje preostanka portfelja („Legacy Portfolio Management Division“), kot je opredeljen v točki 7 zgoraj, in

| (ii) | 9,5 % tveganju prilagojenih sredstev („risk weighted assets“) drugih dejavnosti skupine (glavni sektor). |
| --- | --- |

(ii)

9,5 % tveganju prilagojenih sredstev („risk weighted assets“) drugih dejavnosti skupine (glavni sektor).

Zgornja zaveza:

| (i) | ne vpliva na zahtevo po razdeljivem dobičku (v smislu člena 617 belgijskega zakonika o gospodarskih družbah) na ravni skupine Dexia; |
| --- | --- |

(i)

ne vpliva na zahtevo po razdeljivem dobičku (v smislu člena 617 belgijskega zakonika o gospodarskih družbah) na ravni skupine Dexia;

| (ii) | ne vpliva na transakcije, ki jih mora Dexia po zakonu izvesti v zvezi s hibridnima instrumentoma Tier 1 ali Tier 2, ali transakcije, ki jih mora Dexia v zvezi s tema instrumentoma izvesti na podlagi pogodb, sklenjenih pred 1. februarjem 2010; |
| --- | --- |

(ii)

ne vpliva na transakcije, ki jih mora Dexia po zakonu izvesti v zvezi s hibridnima instrumentoma Tier 1 ali Tier 2, ali transakcije, ki jih mora Dexia v zvezi s tema instrumentoma izvesti na podlagi pogodb, sklenjenih pred 1. februarjem 2010;

| (iii) | se popravi, če se bistveno spremeni opredelitev lastnih virov sredstev za zagotovitev skrbnega in varnega poslovanja in računovodskih standardov, ki veljajo za skupino Dexia; in |
| --- | --- |

(iii)

se popravi, če se bistveno spremeni opredelitev lastnih virov sredstev za zagotovitev skrbnega in varnega poslovanja in računovodskih standardov, ki veljajo za skupino Dexia; in

| (iv) | velja za vse razdelitve do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(iv)

velja za vse razdelitve do 31. decembra 2014.

| 9. | Poleg tega se Dexia, ne da bi to vplivalo na transakcije, ki jih mora izvesti po zakonu, ali transakcije, ki jih mora izvesti na podlagi pogodb, sklenjenih pred 1. februarjem 2010, v zvezi s hibridnima instrumentoma Tier 1 ali Tier 2, do 31. decembra 2011 vzdrži:






  (a) | izplačila kuponov za hibridne instrumente Tier 1 ali instrumente Tier 2, ki niso v lasti družbe Dexia SA in njenih odvisnih družb in ki so diskrecijski glede na pogodbene določbe, ki veljajo za te instrumente |
| --- | --- | --- |

9.

Poleg tega se Dexia, ne da bi to vplivalo na transakcije, ki jih mora izvesti po zakonu, ali transakcije, ki jih mora izvesti na podlagi pogodb, sklenjenih pred 1. februarjem 2010, v zvezi s hibridnima instrumentoma Tier 1 ali Tier 2, do 31. decembra 2011 vzdrži:

(a)

izplačila kuponov za hibridne instrumente Tier 1 ali instrumente Tier 2, ki niso v lasti družbe Dexia SA in njenih odvisnih družb in ki so diskrecijski glede na pogodbene določbe, ki veljajo za te instrumente

| (b) | odobritve ali glasovanja v prid izplačilu kakršne koli oblike dividende s strani katerega od subjektov, nad katerimi ima Dexia SA neposredno ali posredno izključni nadzor (vključno s subjekti, ki so 100-odstotno v njeni lasti), če bi tako izplačilo povzročilo obveznost izplačila kuponov za hibridne instrumente Tier 1 ali instrumente Tier 2, ki niso v lasti družbe Dexia SA in njenih odvisnih družb; ter |
| --- | --- |

(b)

odobritve ali glasovanja v prid izplačilu kakršne koli oblike dividende s strani katerega od subjektov, nad katerimi ima Dexia SA neposredno ali posredno izključni nadzor (vključno s subjekti, ki so 100-odstotno v njeni lasti), če bi tako izplačilo povzročilo obveznost izplačila kuponov za hibridne instrumente Tier 1 ali instrumente Tier 2, ki niso v lasti družbe Dexia SA in njenih odvisnih družb; ter

| (c) | izvajanja diskrecijske opcije predčasnega izplačila za hibridne instrumente Tier 1 ali instrumente Tier 2 iz zgornje točke (a). |
| --- | --- |

(c)

izvajanja diskrecijske opcije predčasnega izplačila za hibridne instrumente Tier 1 ali instrumente Tier 2 iz zgornje točke (a).

Dexia SA se do 31. decembra 2011 vzdrži razdelitve dividend na svoje redne delnice. Ta prepoved ne velja za razdelitve dividend, ki se v celoti izvedejo z dodelitvijo novih delnic, če je znesek teh razdelitev (i) v skladu z zgornjo točko 8 in (ii) za razdelitve v letu 2010 ne presega 40 % neto poslovnega izida skupine Dexia SA v poslovnem letu 2009, za razdelitve v letu 2011 pa ne presega 40 % neto poslovnega izida, ki ga skupina Dexia SA ustvari v poslovnem letu 2010.

| 10. | Dexia še naprej upošteva načela v zvezi s prejemki, določena v okviru G-20 in zadevnih nacionalnih organov, kar zadeva plačilo članov upravnih in izvršnih odborov skupine Dexia ter njenih glavnih delujočih subjektov. |
| --- | --- |

10.

Dexia še naprej upošteva načela v zvezi s prejemki, določena v okviru G-20 in zadevnih nacionalnih organov, kar zadeva plačilo članov upravnih in izvršnih odborov skupine Dexia ter njenih glavnih delujočih subjektov.

| 11. | Dexia v skladu z načrtom prestrukturiranja, predloženim 17. decembra 2009:






  (a) | v skladu s svojo politiko novega obsega dejavnosti dejavnost PWB v letu 2009 zmanjša na 12 milijard EUR, v letu 2010 na 15 milijard EUR in v obdobju 2011–2014 na 18 milijard EUR; |
| --- | --- | --- |

11.

Dexia v skladu z načrtom prestrukturiranja, predloženim 17. decembra 2009:

(a)

v skladu s svojo politiko novega obsega dejavnosti dejavnost PWB v letu 2009 zmanjša na 12 milijard EUR, v letu 2010 na 15 milijard EUR in v obdobju 2011–2014 na 18 milijard EUR;

| (b) | do 31. decembra 2012 svoje obratovalne stroške zniža za 15 %; |
| --- | --- |

(b)

do 31. decembra 2012 svoje obratovalne stroške zniža za 15 %;

| (c) | v okviru svojega trgovanja pazi, da ne prevzame tveganj za svoj račun, ki ne bi bila v skladu s ciljem ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja na podlagi preudarnega upravljanja. Dexia zato zmanjša svoje dejavnosti trgovanja (44-odstotno znižanje povprečne letne tvegane vrednosti, ki je leta 2008 znašala 126 milijard EUR) in po sprejetju tega sklepa Komisije preneha z dejavnostmi trgovanja za svoj račun; |
| --- | --- |

(c)

v okviru svojega trgovanja pazi, da ne prevzame tveganj za svoj račun, ki ne bi bila v skladu s ciljem ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja na podlagi preudarnega upravljanja. Dexia zato zmanjša svoje dejavnosti trgovanja (44-odstotno znižanje povprečne letne tvegane vrednosti, ki je leta 2008 znašala 126 milijard EUR) in po sprejetju tega sklepa Komisije preneha z dejavnostmi trgovanja za svoj račun;

| (d) | se dokončno in s takojšnjim učinkom po sprejetju sklepa Komisije odreče dobičku iz zamenljivih obveznic družbe Dexia BIL v višini 376 milijonov EUR, k vpisu katerih se je Luksemburg zavezal septembra 2008. |
| --- | --- |

(d)

se dokončno in s takojšnjim učinkom po sprejetju sklepa Komisije odreče dobičku iz zamenljivih obveznic družbe Dexia BIL v višini 376 milijonov EUR, k vpisu katerih se je Luksemburg zavezal septembra 2008.

Finančno jamstvo

| 12. | Finančno jamstvo za skupino Dexia, kot je bilo podaljšano z dodatkom k pogodbi z dne 14. oktobra 2009 (v nadaljnjem besedilu: jamstvo), se omeji z naslednjimi pogoji:






  (a) | Dexia ni več upravičena do jamstva za vse depozitne pogodbe, sklenjene od 31. marca 2010; |
| --- | --- | --- |

12.

Finančno jamstvo za skupino Dexia, kot je bilo podaljšano z dodatkom k pogodbi z dne 14. oktobra 2009 (v nadaljnjem besedilu: jamstvo), se omeji z naslednjimi pogoji:

(a)

Dexia ni več upravičena do jamstva za vse depozitne pogodbe, sklenjene od 31. marca 2010;

| (b) | Dexia ni več upravičena do finančnega jamstva za vse kratkoročne izdaje (do enega leta) po 31. maju 2010; |
| --- | --- |

(b)

Dexia ni več upravičena do finančnega jamstva za vse kratkoročne izdaje (do enega leta) po 31. maju 2010;

| (c) | Dexia ni več upravičena do finančnega jamstva za vse izdaje ali pogodbe, izvedene ali sklenjene po 30. juniju 2010; |
| --- | --- |

(c)

Dexia ni več upravičena do finančnega jamstva za vse izdaje ali pogodbe, izvedene ali sklenjene po 30. juniju 2010;

| (d) | skupni znesek zavarovanih neporavnanih obveznosti ne sme preseči 100 milijard EUR; |
| --- | --- |

(d)

skupni znesek zavarovanih neporavnanih obveznosti ne sme preseči 100 milijard EUR;

| (e) | Dexia med uporabo jamstva zadevnim državam članicam plača dodatno nadomestilo za znesek prekoračitve ob prekoračitvi naslednjih pragov zavarovanih neporavnanih obveznosti:








  Prag/tranša (zavarovane neporavnane obveznosti v mrd. EUR) | [60–70] | [70–80] | [80–100] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dodatno nadomestilo za prekoračitev v bazičnih točkah | + 50 | + 65 | + 80 |

(e)

Dexia med uporabo jamstva zadevnim državam članicam plača dodatno nadomestilo za znesek prekoračitve ob prekoračitvi naslednjih pragov zavarovanih neporavnanih obveznosti:

Prag/tranša (zavarovane neporavnane obveznosti v mrd. EUR)

[60–70]

[70–80]

[80–100]

Dodatno nadomestilo za prekoračitev v bazičnih točkah

+ 50

+ 65

+ 80

Odprodaje in likvidacija

| 13. | Dexia odproda sredstva po spodnjem seznamu in časovnem razporedu:






  (a) | Odprodaja ali uvrstitev 70-odstotnega deleža skupine v italijanski odvisni družbi Crediop v borzno kotacijo do 31. oktobra 2012. Na podlagi točke 15 Sporočila o prestrukturiranju bank skupini Dexia deleža v družbi Crediop ne bo treba prodati po prenizki ceni (manj kot [...]-kratna knjigovodska vrednost v letih 2010 in 2011 ter [...]-kratna knjigovodska vrednost v letu 2012). |
| --- | --- | --- |

13.

Dexia odproda sredstva po spodnjem seznamu in časovnem razporedu:

(a)

Odprodaja ali uvrstitev 70-odstotnega deleža skupine v italijanski odvisni družbi Crediop v borzno kotacijo do 31. oktobra 2012. Na podlagi točke 15 Sporočila o prestrukturiranju bank skupini Dexia deleža v družbi Crediop ne bo treba prodati po prenizki ceni (manj kot [...]-kratna knjigovodska vrednost v letih 2010 in 2011 ter [...]-kratna knjigovodska vrednost v letu 2012).

| (b) | Do 30. junija 2010 odprodaja družbe Dexia Epargne-Pension (DEP), francoske odvisne družbe DIB (Dexia Insurance Belgium), ki se ukvarja z življenjskimi zavarovanji in socialnim inženiringom. Dogovor o odprodaji je bil podpisan 9. decembra 2009, prodaja naj bi bila izvedena v prvi polovici leta 2010. |
| --- | --- |

(b)

Do 30. junija 2010 odprodaja družbe Dexia Epargne-Pension (DEP), francoske odvisne družbe DIB (Dexia Insurance Belgium), ki se ukvarja z življenjskimi zavarovanji in socialnim inženiringom. Dogovor o odprodaji je bil podpisan 9. decembra 2009, prodaja naj bi bila izvedena v prvi polovici leta 2010.

| (c) | Do 31. decembra 2010 odprodaja ali uvrstitev 51-odstotnega deleža skupine Dexia v odvisni družbi AdInfo, ki se ukvarja z zagotavljanjem informacijskih storitev lokalnim skupnostim v Belgiji, v borzno kotacijo. |
| --- | --- |

(c)

Do 31. decembra 2010 odprodaja ali uvrstitev 51-odstotnega deleža skupine Dexia v odvisni družbi AdInfo, ki se ukvarja z zagotavljanjem informacijskih storitev lokalnim skupnostim v Belgiji, v borzno kotacijo.

| (d) | Odprodaja deleža skupine Dexia v SPE do 31. decembra 2010. |
| --- | --- |

(d)

Odprodaja deleža skupine Dexia v SPE do 31. decembra 2010.

| (e) | Odprodaja 20-odstotnega deleža skupine Dexia v družbi Crédit du Nord. Ta odprodaja je bila izvedena 11. decembra 2009 (dejanski prenos vrednostnih papirjev in gotovine). |
| --- | --- |

(e)

Odprodaja 20-odstotnega deleža skupine Dexia v družbi Crédit du Nord. Ta odprodaja je bila izvedena 11. decembra 2009 (dejanski prenos vrednostnih papirjev in gotovine).

| (f) | Do leta 2010 zaprtje približno 80 poslovalnic v Belgiji v okviru novega razdelitvenega načrta skupine. |
| --- | --- |

(f)

Do leta 2010 zaprtje približno 80 poslovalnic v Belgiji v okviru novega razdelitvenega načrta skupine.

| (g) | Prenehanje naslednjih dejavnosti družbe RCB International:






  (i) | med letom 2009 in v začetku leta 2010 so bile izvedene odprodaja družbe Experta Jersey, likvidacija družbe Dexia PB Jersey, prenehanje dejavnosti PB iz Montevidea, zaustavitev razvojnega projekta PB v Singapurju, zaustavitev projekta potrošniškega financiranja v Rusiji in prenehanje dejavnosti Dexia Asset Management (DAM) v državah Srednje in Vzhodne Evrope, odprodaja fiduciarnih poslov družbe Experta v Švici; |
| --- | --- | --- |

(g)

Prenehanje naslednjih dejavnosti družbe RCB International:

(i)

med letom 2009 in v začetku leta 2010 so bile izvedene odprodaja družbe Experta Jersey, likvidacija družbe Dexia PB Jersey, prenehanje dejavnosti PB iz Montevidea, zaustavitev razvojnega projekta PB v Singapurju, zaustavitev projekta potrošniškega financiranja v Rusiji in prenehanje dejavnosti Dexia Asset Management (DAM) v državah Srednje in Vzhodne Evrope, odprodaja fiduciarnih poslov družbe Experta v Švici;

| (ii) | odprodaja fiduciarnih poslov, ki jih je Experta opravljala na Bahamih, in odprodaja danske odvisne družbe matične družbe Dexia BIL, ki se ukvarja z upravljanjem sredstev, zasebnim bančništvom in tržnimi/organizacijskimi dejavnostmi, se izvedeta do 31. decembra 2011. |
| --- | --- |

(ii)

odprodaja fiduciarnih poslov, ki jih je Experta opravljala na Bahamih, in odprodaja danske odvisne družbe matične družbe Dexia BIL, ki se ukvarja z upravljanjem sredstev, zasebnim bančništvom in tržnimi/organizacijskimi dejavnostmi, se izvedeta do 31. decembra 2011.

| (h) | Do 31. oktobra 2012 odprodaja ali uvrstitev deleža skupine Dexia v njeni slovaški odvisni družbi Dexia Banka Slovensko (DBS) v borzno kotacijo. Na podlagi točke 15 Sporočila o prestrukturiranju bank skupini Dexia družbe DBS ne bo treba prodati po prenizki ceni (manj kot [...]-kratna knjigovodska vrednost v letu 2010 in [...]-kratna v letu 2011). |
| --- | --- |

(h)

Do 31. oktobra 2012 odprodaja ali uvrstitev deleža skupine Dexia v njeni slovaški odvisni družbi Dexia Banka Slovensko (DBS) v borzno kotacijo. Na podlagi točke 15 Sporočila o prestrukturiranju bank skupini Dexia družbe DBS ne bo treba prodati po prenizki ceni (manj kot [...]-kratna knjigovodska vrednost v letu 2010 in [...]-kratna v letu 2011).

| (i) | Prenehanje in likvidacija naslednjih dejavnosti družbe PWB International:






  1. | Indija: odprodaja subjekta, ustanovljenega leta 2009; |
| --- | --- | --- |

(i)

Prenehanje in likvidacija naslednjih dejavnosti družbe PWB International:

1.

Indija: odprodaja subjekta, ustanovljenega leta 2009;

| 2. | Švica (Dexia Public Finance Switzerland) in Švedska (Dexia Norden): zaprtje in likvidacija do 31. decembra 2010; |
| --- | --- |

2.

Švica (Dexia Public Finance Switzerland) in Švedska (Dexia Norden): zaprtje in likvidacija do 31. decembra 2010;

| 3. | Mehika, Avstralija in Japonska: likvidacija bilance stanja in zmanjšanje števila zaposlenih. Mehiški subjekt je bil zaprt leta 2009, njegova sredstva pa so bila prenesena na DCL New York, kjer so v likvidacijskem postopku; število zaposlenih na Japonskem in v Avstraliji se je leta 2009 prepolovilo, s tem povezane dejavnosti pa se bodo likvidirale; |
| --- | --- |

3.

Mehika, Avstralija in Japonska: likvidacija bilance stanja in zmanjšanje števila zaposlenih. Mehiški subjekt je bil zaprt leta 2009, njegova sredstva pa so bila prenesena na DCL New York, kjer so v likvidacijskem postopku; število zaposlenih na Japonskem in v Avstraliji se je leta 2009 prepolovilo, s tem povezane dejavnosti pa se bodo likvidirale;

| (j) | Odprodaja družbe FSA (dokončana 1. julija 2009), nato odprodaja deležev skupine Dexia v družbi Assured Guaranty do 31. decembra 2011. |
| --- | --- |

(j)

Odprodaja družbe FSA (dokončana 1. julija 2009), nato odprodaja deležev skupine Dexia v družbi Assured Guaranty do 31. decembra 2011.

| (k) | Odprodaja 49-odstotnega deleža skupine v družbi Kommunalkredit Austria (KA). Ta odprodaja je bila izvedena v četrtem četrtletju leta 2008. |
| --- | --- |

(k)

Odprodaja 49-odstotnega deleža skupine v družbi Kommunalkredit Austria (KA). Ta odprodaja je bila izvedena v četrtem četrtletju leta 2008.

| (l) | Do 31. oktobra 2012 odprodaja ali uvrstitev družbe Deniz Emeklilik, odvisne zavarovalnice družbe DenizBank, v borzno kotacijo. |
| --- | --- |

(l)

Do 31. oktobra 2012 odprodaja ali uvrstitev družbe Deniz Emeklilik, odvisne zavarovalnice družbe DenizBank, v borzno kotacijo.

| (m) | Do 31. decembra 2013 odprodaja 60-odstotnega deleža skupine v družbi Dexia Sabadell. |
| --- | --- |

(m)

Do 31. decembra 2013 odprodaja 60-odstotnega deleža skupine v družbi Dexia Sabadell.

| (n) | Pospešena odprodaja portfelja obveznic družbe Dexia v višini [10-20] milijard EUR na leto v letih 2010 in 2011, [5-15] milijard EUR do [10-20] milijard EUR v letu 2012, [0-10] do [5-15] milijard EUR na leto v letih 2013 in 2014. |
| --- | --- |

(n)

Pospešena odprodaja portfelja obveznic družbe Dexia v višini [10-20] milijard EUR na leto v letih 2010 in 2011, [5-15] milijard EUR do [10-20] milijard EUR v letu 2012, [0-10] do [5-15] milijard EUR na leto v letih 2013 in 2014.

| (o) | V skladu z načrtom prestrukturiranja, predloženim 17. decembra 2009, prenehanje dejavnosti v okviru stand-up aranžmajev o nakupu obveznic (Standby Bond Purchase Agreements (SBPA)) in izdaje opcijskih obveznic na podlagi razpisa (Tender Option Bonds (TOB)) (ZDA/Kanada). |
| --- | --- |

(o)

V skladu z načrtom prestrukturiranja, predloženim 17. decembra 2009, prenehanje dejavnosti v okviru stand-up aranžmajev o nakupu obveznic (Standby Bond Purchase Agreements (SBPA)) in izdaje opcijskih obveznic na podlagi razpisa (Tender Option Bonds (TOB)) (ZDA/Kanada).

Zaveze v zvezi z odprodajo iz zgornjih točk od (a) do (n) se štejejo za izpolnjene, ko Dexia in kupec skleneta zavezujočo in dokončno pogodbo (torej pogodbo, ki je Dexia ne more enostransko odpovedati brez plačila kazni) o odprodaji celotnega deleža skupine Dexia v subjektu ali zadevnega premoženja, tudi če ob podpisu pogodbe še niso pridobljena vsa dovoljenja in izjave o nenasprotovanju pristojnih nadzornih organov.

| 14. | Z odprodajo sredstev, opisanih v zgornji točki 13, ter amortizacijo sredstev in obveznosti skupine Dexia se dosežejo naslednji rezultati:






  (a) | za 35 % nižja skupna bilančna vsota skupine Dexia na dan 31. decembra 2014 v primerjavi z njenim zneskom na dan 31. decembra 2008, in sicer pod pogoji in v skladu z računovodskimi dogovori, opisanimi v dodatnih ukrepih načrta prestrukturiranja skupine Dexia, ki je bil Komisiji poslan 17. decembra 2009. V absolutni vrednosti se skupna bilančna vsota zniža s 651 milijard EUR na dan 31. decembra 2008 na 580 milijard EUR na dan 31. decembra 2009, na [510-550] milijard EUR na dan 31. decembra 2010, na [485-545] milijard EUR na dan 31. decembra 2011, na [425-490] milijard EUR na dan 31. decembra 2012, na [405-465] milijard EUR na dan 31. decembra 2013 in na 427 milijard EUR na dan 31. decembra 2014, kar pomeni znižanje za 224 milijard EUR. Te zneske je treba popraviti glede na spremembo tržne vrednosti izvedenih finančnih instrumentov, vključenih v bilanco stanja skupine Dexia, če je to gibanje drugačno od tistega, opisanega v načrtu prestrukturiranja skupine Dexia in če tako odstopanje ni posledica precejšnjega povečanja nominalnega zneska teh izvedenih finančnih instrumentov. |
| --- | --- | --- |

14.

Z odprodajo sredstev, opisanih v zgornji točki 13, ter amortizacijo sredstev in obveznosti skupine Dexia se dosežejo naslednji rezultati:

(a)

za 35 % nižja skupna bilančna vsota skupine Dexia na dan 31. decembra 2014 v primerjavi z njenim zneskom na dan 31. decembra 2008, in sicer pod pogoji in v skladu z računovodskimi dogovori, opisanimi v dodatnih ukrepih načrta prestrukturiranja skupine Dexia, ki je bil Komisiji poslan 17. decembra 2009. V absolutni vrednosti se skupna bilančna vsota zniža s 651 milijard EUR na dan 31. decembra 2008 na 580 milijard EUR na dan 31. decembra 2009, na [510-550] milijard EUR na dan 31. decembra 2010, na [485-545] milijard EUR na dan 31. decembra 2011, na [425-490] milijard EUR na dan 31. decembra 2012, na [405-465] milijard EUR na dan 31. decembra 2013 in na 427 milijard EUR na dan 31. decembra 2014, kar pomeni znižanje za 224 milijard EUR. Te zneske je treba popraviti glede na spremembo tržne vrednosti izvedenih finančnih instrumentov, vključenih v bilanco stanja skupine Dexia, če je to gibanje drugačno od tistega, opisanega v načrtu prestrukturiranja skupine Dexia in če tako odstopanje ni posledica precejšnjega povečanja nominalnega zneska teh izvedenih finančnih instrumentov.

| (b) | Skupna bilančna vsota glavnega sektorja znaša [390-410] milijard EUR na dan 31. decembra 2010, [385-415] milijard EUR na dan 31. decembra 2011, [345-380] milijard EUR na dan 31. decembra 2012, [335-365] milijard EUR na dan 31. decembra 2013 in 353 milijard EUR na dan 31. decembra 2014, kar je 45-odstotno znižanje v primerjavi s skupno bilančno vsoto skupine na dan 31. decembra 2008. Letno gibanje bilančne vsote glavnega sektorja in sektorja za upravljanje preostanka portfelja („Legacy Portfolio Management Division“) je v skladu z opisom iz Priloge II k temu sklepu. |
| --- | --- |

(b)

Skupna bilančna vsota glavnega sektorja znaša [390-410] milijard EUR na dan 31. decembra 2010, [385-415] milijard EUR na dan 31. decembra 2011, [345-380] milijard EUR na dan 31. decembra 2012, [335-365] milijard EUR na dan 31. decembra 2013 in 353 milijard EUR na dan 31. decembra 2014, kar je 45-odstotno znižanje v primerjavi s skupno bilančno vsoto skupine na dan 31. decembra 2008. Letno gibanje bilančne vsote glavnega sektorja in sektorja za upravljanje preostanka portfelja („Legacy Portfolio Management Division“) je v skladu z opisom iz Priloge II k temu sklepu.

Fiduciar za odprodajo

| 15. | (a) | Če ena od zavez o odprodaji sredstev iz točk 13(a), 13(c), 13(d), 13(h), 13(l) ali 13(m) ni izpolnjena v predpisanih rokih in če Komisija ne odobri nadomestne zaveze, francoski, belgijski in luksemburški organi Komisiji v predhodno odobritev najpozneje en mesec po datumu, določenem za odprodajo, predložijo seznam največ treh oseb, ki so jih v soglasju s skupino Dexia izbrali za imenovanje na položaj fiduciarja za navedene odprodaje. |
| --- | --- | --- |

15.

(a)

Če ena od zavez o odprodaji sredstev iz točk 13(a), 13(c), 13(d), 13(h), 13(l) ali 13(m) ni izpolnjena v predpisanih rokih in če Komisija ne odobri nadomestne zaveze, francoski, belgijski in luksemburški organi Komisiji v predhodno odobritev najpozneje en mesec po datumu, določenem za odprodajo, predložijo seznam največ treh oseb, ki so jih v soglasju s skupino Dexia izbrali za imenovanje na položaj fiduciarja za navedene odprodaje.

| (b) | Fiduciar za odprodajo je neodvisen, ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

(b)

Fiduciar za odprodajo je neodvisen, ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov.

| (c) | Komisija lahko predlagane fiduciarje odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne vse predlagane fiduciarje, Dexia ter francoski, belgijski in luksemburški organi v enem mesecu po tem, ko so obveščeni o zavrnitvi, predlagajo največ tri nove kandidate, ki jih mora Komisija prav tako odobriti ali zavrniti. Če bi Komisija nazadnje zavrnila vse nove predlagane kandidate, potem sama določi fiduciarja, ki ga Dexia imenuje ali omogoči njegovo imenovanje v skladu z mandatom fiduciarja, ki ga odobri Komisija. |
| --- | --- |

(c)

Komisija lahko predlagane fiduciarje odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne vse predlagane fiduciarje, Dexia ter francoski, belgijski in luksemburški organi v enem mesecu po tem, ko so obveščeni o zavrnitvi, predlagajo največ tri nove kandidate, ki jih mora Komisija prav tako odobriti ali zavrniti. Če bi Komisija nazadnje zavrnila vse nove predlagane kandidate, potem sama določi fiduciarja, ki ga Dexia imenuje ali omogoči njegovo imenovanje v skladu z mandatom fiduciarja, ki ga odobri Komisija.

| (d) | Francoski, belgijski in luksemburški organi se zavezujejo, da bo Dexia fiduciarju za odprodajo dodelila potrebna in ustrezna zastopniška pooblastila:






  (i) | za izvedbo odprodaje sredstev iz zgornje točke (a) (vključno z vsemi potrebnimi pooblastili za zagotovitev pravilne izvedbe dokumentov, ki so potrebni za izvedbo odprodaje), in |
| --- | --- | --- |

(d)

Francoski, belgijski in luksemburški organi se zavezujejo, da bo Dexia fiduciarju za odprodajo dodelila potrebna in ustrezna zastopniška pooblastila:

(i)

za izvedbo odprodaje sredstev iz zgornje točke (a) (vključno z vsemi potrebnimi pooblastili za zagotovitev pravilne izvedbe dokumentov, ki so potrebni za izvedbo odprodaje), in

| (ii) | za izvedbo vseh ukrepov ali deklaracij, ki so potrebni ali ustrezni za izvedbo odprodaje, vključno z imenovanjem svetovalcev, ki spremljajo postopek odprodaje. |
| --- | --- |

(ii)

za izvedbo vseh ukrepov ali deklaracij, ki so potrebni ali ustrezni za izvedbo odprodaje, vključno z imenovanjem svetovalcev, ki spremljajo postopek odprodaje.

| (e) | Fiduciar za odprodajo v kupoprodajno pogodbo ali pogodbe vključi take običajne in razumne pogoje, kot so primerni za dokončanje odprodaje v enem letu po njegovem imenovanju za fiduciarja. Fiduciar za odprodajo prodajni postopek organizira tako, da se zagotovi odprodaja [...]. |
| --- | --- |

(e)

Fiduciar za odprodajo v kupoprodajno pogodbo ali pogodbe vključi take običajne in razumne pogoje, kot so primerni za dokončanje odprodaje v enem letu po njegovem imenovanju za fiduciarja. Fiduciar za odprodajo prodajni postopek organizira tako, da se zagotovi odprodaja [...].

| (f) | Stroške storitev fiduciarja za odprodajo nosi Dexia. |
| --- | --- |

(f)

Stroške storitev fiduciarja za odprodajo nosi Dexia.

Uresničevanje zavez

| 16. | Komisija se lahko ob spremembi nadzora nad skupino Dexia odloči za prenehanje uporabe vseh ali večine zgornjih zavez. Pri tem upošteva učinek predvidenih sprememb na dolgoročno uspešno poslovanje in konkurenco, pri čemer uporabi zlasti načelo, da se prodaja upravičenca do pomoči konkurentu sama po sebi šteje za neke vrste nadomestilo za morebitno izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

16.

Komisija se lahko ob spremembi nadzora nad skupino Dexia odloči za prenehanje uporabe vseh ali večine zgornjih zavez. Pri tem upošteva učinek predvidenih sprememb na dolgoročno uspešno poslovanje in konkurenco, pri čemer uporabi zlasti načelo, da se prodaja upravičenca do pomoči konkurentu sama po sebi šteje za neke vrste nadomestilo za morebitno izkrivljanje konkurence.

| 17. | (a) | Belgijski, francoski in luksemburški organi Komisiji v predhodno odobritev najpozneje en mesec po dokončnem sprejetju tega sklepa predložijo seznam največ treh oseb, ki so jih v soglasju s skupino Dexia izbrali za imenovanje na položaj neodvisnega strokovnjaka, pristojnega za podrobno preverjanje uresničevanja zgoraj navedenih zavez (v nadaljnjem besedilu: neodvisni strokovnjak). |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

Belgijski, francoski in luksemburški organi Komisiji v predhodno odobritev najpozneje en mesec po dokončnem sprejetju tega sklepa predložijo seznam največ treh oseb, ki so jih v soglasju s skupino Dexia izbrali za imenovanje na položaj neodvisnega strokovnjaka, pristojnega za podrobno preverjanje uresničevanja zgoraj navedenih zavez (v nadaljnjem besedilu: neodvisni strokovnjak).

| (b) | Neodvisni strokovnjak mora biti ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

(b)

Neodvisni strokovnjak mora biti ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov.

| (c) | Komisija lahko predlagane neodvisne strokovnjake odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne predlagane neodvisne strokovnjake, Dexia ter belgijski, francoski in luksemburški organi v enem mesecu po tem, ko so obveščeni o zavrnitvi, predlagajo največ tri nove kandidate, ki jih mora Komisija prav tako odobriti ali zavrniti. |
| --- | --- |

(c)

Komisija lahko predlagane neodvisne strokovnjake odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne predlagane neodvisne strokovnjake, Dexia ter belgijski, francoski in luksemburški organi v enem mesecu po tem, ko so obveščeni o zavrnitvi, predlagajo največ tri nove kandidate, ki jih mora Komisija prav tako odobriti ali zavrniti.

| (d) | Če Komisija nazadnje zavrne vse predlagane kandidate, neodvisnega strokovnjaka določi sama. |
| --- | --- |

(d)

Če Komisija nazadnje zavrne vse predlagane kandidate, neodvisnega strokovnjaka določi sama.

| (e) | Stroške storitev neodvisnega strokovnjaka nosi Dexia. |
| --- | --- |

(e)

Stroške storitev neodvisnega strokovnjaka nosi Dexia.

| 18. | (a) | Komisija ima ves čas izvajanja načrta prestrukturiranja neomejen dostop do informacij, potrebnih za izvajanje sklepa o odobritvi načrta prestrukturiranja. V soglasju z belgijskimi, francoskimi in luksemburškimi organi se lahko za potrebno razlago in pojasnila obrne neposredno na skupino Dexia. Belgijski, francoski in luksemburški organi ter Dexia zagotovijo polno sodelovanje pri vseh preverjanjih, ki bi jih lahko zahtevala Komisija ali, če je to primerno, neodvisni strokovnjak. |
| --- | --- | --- |

18.

(a)

Komisija ima ves čas izvajanja načrta prestrukturiranja neomejen dostop do informacij, potrebnih za izvajanje sklepa o odobritvi načrta prestrukturiranja. V soglasju z belgijskimi, francoskimi in luksemburškimi organi se lahko za potrebno razlago in pojasnila obrne neposredno na skupino Dexia. Belgijski, francoski in luksemburški organi ter Dexia zagotovijo polno sodelovanje pri vseh preverjanjih, ki bi jih lahko zahtevala Komisija ali, če je to primerno, neodvisni strokovnjak.

| (b) | Neodvisni strokovnjak v sodelovanju s skupino Dexia vsakega pol leta Komisiji predloži poročilo o uresničevanju zgornjih zavez. Poročilo vsebuje podroben pregled uresničevanja načrta prestrukturiranja, zlasti: (i) zmanjšanja bilančne vsote, kot je določeno v zgornji točki 14, (ii) likvidnostnih in finančnih deležev iz zgornje točke 5, (iii) upoštevanja zaveze v zvezi s stopnjo RAROC v prejšnjem polletju iz zgornje točke 3, (iv) odprodaj in ukinitve dejavnosti iz zgornje točke 13, z navedbo datuma odprodaje ali ukinitve, knjigovodske vrednosti sredstev na dan 31. decembra 2008, vrednosti ob odprodaji, doseženega dobička ali izgube in podrobnosti o ukrepih, ki jih je še treba izvesti v okviru načrta prestrukturiranja. Poročilo vsebuje tudi stroškovne elemente in izračun stopnje RAROC (iz zgornje točke 3), ki veljajo za polletje po predložitvi poročila. Poročilo se pošlje najpozneje en mesec po predstavitvi polletnih računovodskih izkazov in potrditvi letnih računovodskih izkazov, vsekakor pa vsako leto pred 1. oktobrom in 30. aprilom. |
| --- | --- |

(b)

Neodvisni strokovnjak v sodelovanju s skupino Dexia vsakega pol leta Komisiji predloži poročilo o uresničevanju zgornjih zavez. Poročilo vsebuje podroben pregled uresničevanja načrta prestrukturiranja, zlasti: (i) zmanjšanja bilančne vsote, kot je določeno v zgornji točki 14, (ii) likvidnostnih in finančnih deležev iz zgornje točke 5, (iii) upoštevanja zaveze v zvezi s stopnjo RAROC v prejšnjem polletju iz zgornje točke 3, (iv) odprodaj in ukinitve dejavnosti iz zgornje točke 13, z navedbo datuma odprodaje ali ukinitve, knjigovodske vrednosti sredstev na dan 31. decembra 2008, vrednosti ob odprodaji, doseženega dobička ali izgube in podrobnosti o ukrepih, ki jih je še treba izvesti v okviru načrta prestrukturiranja. Poročilo vsebuje tudi stroškovne elemente in izračun stopnje RAROC (iz zgornje točke 3), ki veljajo za polletje po predložitvi poročila. Poročilo se pošlje najpozneje en mesec po predstavitvi polletnih računovodskih izkazov in potrditvi letnih računovodskih izkazov, vsekakor pa vsako leto pred 1. oktobrom in 30. aprilom.

| (c) | Če neodvisni strokovnjak v poročilu, predloženem vsako leto pred 1. oktobrom, ugotovi nevarnost, da letni cilji iz načrta prestrukturiranja ne bodo doseženi do konca tekočega leta, belgijski, francoski in luksemburški organi v enem mesecu po predložitvi poročila Komisiji predstavijo ukrepe, načrtovane s skupino Dexia, na podlagi katerih bo mogoče te cilje z ustreznimi sredstvi doseči pred koncem leta. |
| --- | --- |

(c)

Če neodvisni strokovnjak v poročilu, predloženem vsako leto pred 1. oktobrom, ugotovi nevarnost, da letni cilji iz načrta prestrukturiranja ne bodo doseženi do konca tekočega leta, belgijski, francoski in luksemburški organi v enem mesecu po predložitvi poročila Komisiji predstavijo ukrepe, načrtovane s skupino Dexia, na podlagi katerih bo mogoče te cilje z ustreznimi sredstvi doseči pred koncem leta.

| (d) | Če neodvisni strokovnjak v poročilu, ki ga predloži vsako leto pred 30. aprilom, ugotovi, da letni cilji iz načrta prestrukturiranja niso bili doseženi, belgijski, francoski in luksemburški organi v enem mesecu po predložitvi poročila Komisiji predstavijo ukrepe, načrtovane s skupino Dexia, na podlagi katerih bo mogoče te cilje z ustreznimi sredstvi doseči do 30. junija tekočega leta. |
| --- | --- |

(d)

Če neodvisni strokovnjak v poročilu, ki ga predloži vsako leto pred 30. aprilom, ugotovi, da letni cilji iz načrta prestrukturiranja niso bili doseženi, belgijski, francoski in luksemburški organi v enem mesecu po predložitvi poročila Komisiji predstavijo ukrepe, načrtovane s skupino Dexia, na podlagi katerih bo mogoče te cilje z ustreznimi sredstvi doseči do 30. junija tekočega leta.

| 19. | Če se ukrepi iz zgornjih točk 18(c) in 18(d) ne predložijo v predvidenem roku ali če cilji niso doseženi pred 30. junijem (za ukrepe, predložene, če je to primerno, po predložitvi poročila, ki ga je treba predložiti do 30. aprila), lahko Komisija na podlagi Uredbe (ES) št. 659/1999 znova sproži formalni postopek preiskave. [...] |
| --- | --- |

19.

Če se ukrepi iz zgornjih točk 18(c) in 18(d) ne predložijo v predvidenem roku ali če cilji niso doseženi pred 30. junijem (za ukrepe, predložene, če je to primerno, po predložitvi poročila, ki ga je treba predložiti do 30. aprila), lahko Komisija na podlagi Uredbe (ES) št. 659/1999 znova sproži formalni postopek preiskave. [...]

Pregled zavez

| 20. | Komisija lahko na podlagi ustrezno obrazložene prošnje Francije, Belgije in Luksemburga:






  (a) | skupini Dexia dovoli, da odloži odprodajo enega ali več sredstev iz zgornje točke 13; ali |
| --- | --- | --- |

20.

Komisija lahko na podlagi ustrezno obrazložene prošnje Francije, Belgije in Luksemburga:

(a)

skupini Dexia dovoli, da odloži odprodajo enega ali več sredstev iz zgornje točke 13; ali

| (b) | skupini Dexia dovoli, da odprodajo enega ali več sredstev iz zgornje točke 13 nadomesti z odprodajo sredstev z enakovrednim deležem v bilanci stanja skupine Dexia, ali |
| --- | --- |

(b)

skupini Dexia dovoli, da odprodajo enega ali več sredstev iz zgornje točke 13 nadomesti z odprodajo sredstev z enakovrednim deležem v bilanci stanja skupine Dexia, ali

| (c) | ukine eno od zgornjih zavez; |
| --- | --- |

(c)

ukine eno od zgornjih zavez;

| (d) | upošteva zmožnost družbe Dexia, da svoje potrebe po kratkoročnem financiranju pokrije s sprostitvijo rezervnih sredstev, primernih za repo posle, če ni dosežen eden od kazalnikov iz točke 5. |
| --- | --- |

(d)

upošteva zmožnost družbe Dexia, da svoje potrebe po kratkoročnem financiranju pokrije s sprostitvijo rezervnih sredstev, primernih za repo posle, če ni dosežen eden od kazalnikov iz točke 5.

| 21. | Komisija lahko sprejme eno od odločitev iz zgornjega odstavka, če meni, da je to nujno, na primer za ohranitev učinkovite konkurence ali za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti med dolgotrajno finančno ali gospodarsko krizo, ali če je to upravičeno zaradi sprememb gospodarskega okolja, zlasti obrestnih mer, ali računovodskih in bonitetnih pravil. |
| --- | --- |

21.

Komisija lahko sprejme eno od odločitev iz zgornjega odstavka, če meni, da je to nujno, na primer za ohranitev učinkovite konkurence ali za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti med dolgotrajno finančno ali gospodarsko krizo, ali če je to upravičeno zaradi sprememb gospodarskega okolja, zlasti obrestnih mer, ali računovodskih in bonitetnih pravil.

Konkurenčnost in preglednost bančnih posojil lokalnim skupnostim

| 22. | Za še večjo konkurenčnost in preglednost dodeljevanja bančnih posojil lokalnim skupnostim se Francija zavezuje, da bo poskrbela, da bodo lokalne skupnosti razvile postopke za zbiranje ponudb v okviru pridobivanja denarja ali kapitala.
  Priporočila v zvezi s tem država izrecno pošlje ozemeljskim lokalnim skupnostim pred koncem leta 2010, in sicer tako glede bančnega financiranja kot tudi glede uporabe sestavljenih finančnih instrumentov.
  V teh priporočilih je poudarjen gospodarski interes tega sektorja za izvajanje ukrepov zbiranja ponudb in navedejo se različna praktična pravila za izvedbo teh ukrepov. S priporočenimi dobrimi praksami se predvidi javna narava zbiranja ponudb za posojila v najvišjih zneskih.
  S temi priporočili se seznanijo zlasti službe, pristojne za pomoč in svetovanje ozemeljskim skupnostim. Če bi se izkazalo, da s temi priporočili do leta 2013 ni mogoče zagotoviti splošne uporabe preglednih in nediskriminatornih zbiranj ponudb za bančno financiranje v lokalnih skupnostih, se Francija zavezuje, da bo v ta namen navedla normativne predloge. |
| --- | --- |

22.

Za še večjo konkurenčnost in preglednost dodeljevanja bančnih posojil lokalnim skupnostim se Francija zavezuje, da bo poskrbela, da bodo lokalne skupnosti razvile postopke za zbiranje ponudb v okviru pridobivanja denarja ali kapitala.

Priporočila v zvezi s tem država izrecno pošlje ozemeljskim lokalnim skupnostim pred koncem leta 2010, in sicer tako glede bančnega financiranja kot tudi glede uporabe sestavljenih finančnih instrumentov.

V teh priporočilih je poudarjen gospodarski interes tega sektorja za izvajanje ukrepov zbiranja ponudb in navedejo se različna praktična pravila za izvedbo teh ukrepov. S priporočenimi dobrimi praksami se predvidi javna narava zbiranja ponudb za posojila v najvišjih zneskih.

S temi priporočili se seznanijo zlasti službe, pristojne za pomoč in svetovanje ozemeljskim skupnostim. Če bi se izkazalo, da s temi priporočili do leta 2013 ni mogoče zagotoviti splošne uporabe preglednih in nediskriminatornih zbiranj ponudb za bančno financiranje v lokalnih skupnostih, se Francija zavezuje, da bo v ta namen navedla normativne predloge.

| 23. | Za še večjo konkurenčnost in preglednost pri dodeljevanju bančnih posojil lokalnim skupnostim se belgijska vlada v soglasju z regijami zavezuje, da bo nadzorovala obvestila o oddaji naročil, ki jih bodo naročniki objavljali v zvezi s financiranjem lokalnih javnih organov. |
| --- | --- |

23.

Za še večjo konkurenčnost in preglednost pri dodeljevanju bančnih posojil lokalnim skupnostim se belgijska vlada v soglasju z regijami zavezuje, da bo nadzorovala obvestila o oddaji naročil, ki jih bodo naročniki objavljali v zvezi s financiranjem lokalnih javnih organov.

---

PRILOGA II

1.   Gibanje skupne bilančne vsote glavnega in sekundarnega sektorja, vključno s financiranjem znotraj sektorjev

| (v milijardah EUR) |
| --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Sredstva glavne dejavnosti skupaj | 419 | [390–410] | [385–415] | [345–380] | [335–365] | 353 |
| Sredstva sekundarne dejavnosti skupaj | 162 | [120–140] | [100–120] | [80–110] | [70–100] | 79 |

(v milijardah EUR)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Sredstva glavne dejavnosti skupaj

419

[390–410]

[385–415]

[345–380]

[335–365]

353

Sredstva sekundarne dejavnosti skupaj

162

[120–140]

[100–120]

[80–110]

[70–100]

79

2.   Skupna konsolidirana bilančna vsota skupine

| (v milijardah EUR) |
| --- |
| 31.12.2008 | 31.12.2009 | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 |
| 651 | 580 | [510–550] | [485–545] | | [405–465] | 427 |

(v milijardah EUR)

31.12.2008

31.12.2009

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

651

580

[510–550]

[485–545]

[405–465]

427

3.   Opredelitev stopnje RAROC iz točke 3(a) zavez

Stopnja RAROC se izračuna po naslednji formuli:

Formula

Pri čemer so:

Prihodki= dohodki

EK= ekonomski kapital

PI= pričakovana izguba

Stroški= stroški transakcije v okviru dejavnosti

Dajatve= davki

4.   Opredelitev kratkoročnih oblik financiranja skupine, na katere se nanaša točka 5(a) zavez

Kratkoročne oblike financiranja, povzete v točki 5(a), vključujejo: vse vrste repo poslov (s centralnimi bankami, dvostranske ali tristranske), potrdila o vlogah in komercialne zapise, medbančne vloge, fiduciarne depozite ter druge oblike financiranja podjetij. Vse to spremlja pristojni center za nadzor likvidnosti znotraj skupine, sestavljen v skladu s pravili, ki bodo poslana neodvisnemu strokovnjaku.

5.   Opredelitev obveznosti skupine, na katere se nanaša točka 5(b) zavez

Obveznosti skupine, na katere se nanaša točka 5(b), vključujejo:

| (i) | dolgoročna stanja: vse krite obveznice, ki jih je izdala skupina, in izdaje v obliki EMTN (zavarovane, nezavarovane in dane na medbančni trg ali prek mreže bančnega poslovanja z občani); |
| --- | --- |

(i)

dolgoročna stanja: vse krite obveznice, ki jih je izdala skupina, in izdaje v obliki EMTN (zavarovane, nezavarovane in dane na medbančni trg ali prek mreže bančnega poslovanja z občani);

| (ii) | kratkoročna stanja: vse oblike kratkoročnega financiranja v bilanci stanja skupine. |
| --- | --- |

(ii)

kratkoročna stanja: vse oblike kratkoročnega financiranja v bilanci stanja skupine.

---

| 19.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/103 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/103

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 27. aprila 2010

glede državne pomoči, ki jo izvaja Belgija, za prestrukturiranje dražbe rib v Ostendeju

(Državna pomoč C 30/08 (ex NN 21/08))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 2520)

(Besedilo v nizozemskem in francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/607/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (2) ter zlasti člena 7(5) in člena 14 Uredbe,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe (3) v skladu s prvo alineo člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (4) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je z dopisom z dne 16. februarja 2006 prejela pritožbo v zvezi s pomočjo, ki so jo belgijski organi dodelili dražbi rib v Ostendeju in je registrirana pod referenčno številko CP 40/2006. Dodatna pritožba v zvezi z isto zadevo je bila prejeta 31. julija 2007. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z dopisom z dne 16. februarja 2006 prejela pritožbo v zvezi s pomočjo, ki so jo belgijski organi dodelili dražbi rib v Ostendeju in je registrirana pod referenčno številko CP 40/2006. Dodatna pritožba v zvezi z isto zadevo je bila prejeta 31. julija 2007.

| (2) | Komisija je v dopisih z dne 13. marca 2006, 26. junija 2006 in 11. julija 2007 belgijske organe pozvala, naj zagotovijo informacije o teh ukrepih, ki so jih ti organi posredovali v odgovorih z dne 11. maja 2006, 20. oktobra 2006 in 27. novembra 2007. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v dopisih z dne 13. marca 2006, 26. junija 2006 in 11. julija 2007 belgijske organe pozvala, naj zagotovijo informacije o teh ukrepih, ki so jih ti organi posredovali v odgovorih z dne 11. maja 2006, 20. oktobra 2006 in 27. novembra 2007.

| (3) | Komisija je po proučitvi informacij in dokumentov, ki so jih predložili belgijski organi, te organe 3. julija 2008 obvestila o svoji odločitvi o sprožitvi postopka iz člena 108(2) PDEU in člena 6 Uredbe št. 659/1999. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je po proučitvi informacij in dokumentov, ki so jih predložili belgijski organi, te organe 3. julija 2008 obvestila o svoji odločitvi o sprožitvi postopka iz člena 108(2) PDEU in člena 6 Uredbe št. 659/1999.

| (4) | Belgijski organi so v dopisu z dne 16. julija 2008 Komisiji posredovali nekatere dokumente v zvezi s privatizacijo dražbe rib v Ostendeju, ki jo to mesto načrtuje. |
| --- | --- |

(4)

Belgijski organi so v dopisu z dne 16. julija 2008 Komisiji posredovali nekatere dokumente v zvezi s privatizacijo dražbe rib v Ostendeju, ki jo to mesto načrtuje.

| (5) | V dopisu z dne 25. julija 2008 so belgijski organi zaprosili za podaljšanje roka za predložitev pripomb do 8. septembra 2008. Podaljšanje roka je bilo odobreno 4. avgusta 2008. |
| --- | --- |

(5)

V dopisu z dne 25. julija 2008 so belgijski organi zaprosili za podaljšanje roka za predložitev pripomb do 8. septembra 2008. Podaljšanje roka je bilo odobreno 4. avgusta 2008.

| (6) | V dopisu z dne 8. septembra 2008 so belgijski organi predložili svoje pripombe glede odločitve o sprožitvi uradnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(6)

V dopisu z dne 8. septembra 2008 so belgijski organi predložili svoje pripombe glede odločitve o sprožitvi uradnega postopka preiskave.

| (7) | Odločitev o sprožitvi uradnega postopka preiskave je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije17. septembra 2008 (5). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj svoje pripombe predložijo v enem mesecu od dneva objave. |
| --- | --- |

(7)

Odločitev o sprožitvi uradnega postopka preiskave je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije17. septembra 2008 (5). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj svoje pripombe predložijo v enem mesecu od dneva objave.

| (8) | Komisija se je z belgijskimi organi sestala 9. oktobra 2008. Na tem sestanku so belgijski organi predložili informacije v zvezi s tem, kako nameravajo organizirati privatizacijo dražbe rib. |
| --- | --- |

(8)

Komisija se je z belgijskimi organi sestala 9. oktobra 2008. Na tem sestanku so belgijski organi predložili informacije v zvezi s tem, kako nameravajo organizirati privatizacijo dražbe rib.

| (9) | Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih tretjih oseb: EAFPA (Evropsko združenje za ribiška pristanišča in dražbe), NOVA (Nationaal Overleg Visafslagen), Flanders ship repair, ZVP (Zeebrugse Vis Promotie vzw), ribja tržnica Grimsby, ZV (Zeebrugse Visveiling), EFC (evropski center za ribe) in Gardec (družba za popravilo ladij). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih tretjih oseb: EAFPA (Evropsko združenje za ribiška pristanišča in dražbe), NOVA (Nationaal Overleg Visafslagen), Flanders ship repair, ZVP (Zeebrugse Vis Promotie vzw), ribja tržnica Grimsby, ZV (Zeebrugse Visveiling), EFC (evropski center za ribe) in Gardec (družba za popravilo ladij).

| (10) | Komisija je navedene pripombe v dopisu z dne 4. novembra 2008 posredovala Belgiji, ki je imela možnost, da nanje odgovori. Belgija ni predložila nadaljnjih ugotovitev v zvezi s pripombami tretjih oseb. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je navedene pripombe v dopisu z dne 4. novembra 2008 posredovala Belgiji, ki je imela možnost, da nanje odgovori. Belgija ni predložila nadaljnjih ugotovitev v zvezi s pripombami tretjih oseb.

| (11) | Komisija je 8. septembra 2009 v dopisu s sklicem C(2009) 6907 izdala odredbo o predložitvi podatkov v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999, v kateri zahteva popoln odgovor na vprašanja iz dopisov z dne 13. marca 2006, 26. junija 2006 in 11. julija 2007 ter odločitve o sprožitvi uradnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 8. septembra 2009 v dopisu s sklicem C(2009) 6907 izdala odredbo o predložitvi podatkov v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999, v kateri zahteva popoln odgovor na vprašanja iz dopisov z dne 13. marca 2006, 26. junija 2006 in 11. julija 2007 ter odločitve o sprožitvi uradnega postopka preiskave.

| (12) | Belgijski organi so v dopisu z dne 7. oktobra 2009 zaprosili za podaljšanje roka za predložitev pripomb do 9. novembra 2009. Podaljšanje roka je bilo odobreno 9. oktobra 2009. Belgijski organi so v svojem dopisu tudi pozvali Komisijo, naj jim posreduje pripombe tretjih oseb. Komisija je skupaj z odobritvijo podaljšanja roka ponovno posredovala pripombe tretjih oseb in izvod dopisa z dne 4. novembra 2008. |
| --- | --- |

(12)

Belgijski organi so v dopisu z dne 7. oktobra 2009 zaprosili za podaljšanje roka za predložitev pripomb do 9. novembra 2009. Podaljšanje roka je bilo odobreno 9. oktobra 2009. Belgijski organi so v svojem dopisu tudi pozvali Komisijo, naj jim posreduje pripombe tretjih oseb. Komisija je skupaj z odobritvijo podaljšanja roka ponovno posredovala pripombe tretjih oseb in izvod dopisa z dne 4. novembra 2008.

| (13) | V dopisu z dne 22. oktobra 2009 so belgijski organi Komisijo obvestili, da dejansko niso nikoli prejeli dopisa Komisije z dne 4. novembra 2008. Zato so zaprosili za dodatni mesec podaljšanja roka za predložitev nadaljnjih ugotovitev v zvezi s pripombami tretjih oseb. |
| --- | --- |

(13)

V dopisu z dne 22. oktobra 2009 so belgijski organi Komisijo obvestili, da dejansko niso nikoli prejeli dopisa Komisije z dne 4. novembra 2008. Zato so zaprosili za dodatni mesec podaljšanja roka za predložitev nadaljnjih ugotovitev v zvezi s pripombami tretjih oseb.

| (14) | Komisija je v dopisu z dne 5. novembra 2009 belgijskim organom odobrila podaljšanje roka do 27. novembra 2009, da bi lahko odgovorili na pripombe tretjih oseb. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je v dopisu z dne 5. novembra 2009 belgijskim organom odobrila podaljšanje roka do 27. novembra 2009, da bi lahko odgovorili na pripombe tretjih oseb.

| (15) | Belgijski organi so predložili odgovore, zahtevane v odredbi o predložitvi podatkov, in dodatne informacije o privatizaciji dražbe rib. |
| --- | --- |

(15)

Belgijski organi so predložili odgovore, zahtevane v odredbi o predložitvi podatkov, in dodatne informacije o privatizaciji dražbe rib.

| (16) | V dopisu z dne 30. novembra 2009 je Belgija predložila svoje nadaljnje ugotovitve v zvezi s pripombami tretjih oseb. |
| --- | --- |

(16)

V dopisu z dne 30. novembra 2009 je Belgija predložila svoje nadaljnje ugotovitve v zvezi s pripombami tretjih oseb.

2.   PRESTRUKTURIRANJE DRAŽBE RIB V OSTENDEJU LETA 2001

| (17) | Dražba rib v Ostendeju, ki je bila prvotno v državni lasti, je bila zelo razdrobljena in po navedbah belgijskih organov več let slabo vodena. Njeno delovanje ni bilo uspešno. Njen delež, kar zadeva prihod rib v belgijska pristanišča, se je v obdobju 1991–2001 zmanjšal s približno 37 % na 20 % (6). V obdobju 1997–2001 se je njen prihodek z 20 550 000 EUR zmanjšal na 13 440 000 EUR (7) in več let je mesto Ostende (v nadaljnjem besedilu: mesto) v zvezi z dražbo beležilo povprečno letno izgubo v višini 1 850 000 EUR (vključno z letom 2001). |
| --- | --- |

(17)

Dražba rib v Ostendeju, ki je bila prvotno v državni lasti, je bila zelo razdrobljena in po navedbah belgijskih organov več let slabo vodena. Njeno delovanje ni bilo uspešno. Njen delež, kar zadeva prihod rib v belgijska pristanišča, se je v obdobju 1991–2001 zmanjšal s približno 37 % na 20 % (6). V obdobju 1997–2001 se je njen prihodek z 20 550 000 EUR zmanjšal na 13 440 000 EUR (7) in več let je mesto Ostende (v nadaljnjem besedilu: mesto) v zvezi z dražbo beležilo povprečno letno izgubo v višini 1 850 000 EUR (vključno z letom 2001).

| (18) | Mesto se je moralo leta 2001 odločiti, ali bo dražbo rib zaprlo ali prestrukturiralo. Mesto se je 23. novembra 2001 odločilo, da bo dražbo rib v Ostendeju prestrukturiralo v avtonomno občinsko družbo, za katero je pristojna belgijska zakonodaja, mesto pa je njen edini delničar. |
| --- | --- |

(18)

Mesto se je moralo leta 2001 odločiti, ali bo dražbo rib zaprlo ali prestrukturiralo. Mesto se je 23. novembra 2001 odločilo, da bo dražbo rib v Ostendeju prestrukturiralo v avtonomno občinsko družbo, za katero je pristojna belgijska zakonodaja, mesto pa je njen edini delničar.

| (19) | Odločitev za prestrukturiranje dražbe je temeljila na finančnem načrtu, v katerem je bila predstavljena ena možnost (opredeljena kot pozitivna), in poslovnem načrtu, ki obsega dve strani in ki ga je pripravil HAMA Consult NV. Ti dokumenti kažejo, da bi dražba rib v devetih letih lahko postala dobičkonosna, če bi se preoblikovala v ločeno pravno osebo z začetnim kapitalom 250 milijonov BEF (približno 6,2 milijona EUR), ki ga je treba v celoti vplačati v petih letih. Ta ločena družba je bila poimenovana „Autonoom Gemeentebedrijf Vismijn Oostende“ (v nadaljnjem besedilu: AGVO). Družba AGVO je prevzela finančne dolgove za povračila posojil različnih bank, ki jih je najela nekdanja dražba rib v Ostendeju. |
| --- | --- |

(19)

Odločitev za prestrukturiranje dražbe je temeljila na finančnem načrtu, v katerem je bila predstavljena ena možnost (opredeljena kot pozitivna), in poslovnem načrtu, ki obsega dve strani in ki ga je pripravil HAMA Consult NV. Ti dokumenti kažejo, da bi dražba rib v devetih letih lahko postala dobičkonosna, če bi se preoblikovala v ločeno pravno osebo z začetnim kapitalom 250 milijonov BEF (približno 6,2 milijona EUR), ki ga je treba v celoti vplačati v petih letih. Ta ločena družba je bila poimenovana „Autonoom Gemeentebedrijf Vismijn Oostende“ (v nadaljnjem besedilu: AGVO). Družba AGVO je prevzela finančne dolgove za povračila posojil različnih bank, ki jih je najela nekdanja dražba rib v Ostendeju.

2.1   STRUKTURA DRUŽBE

2.1.1   DRUŽBA AGVO

| (20) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, je mesto za namene prestrukturiranja dražbe rib 23. novembra 2001 (8) ustanovilo avtonomno občinsko družbo AGVO. Takšna avtonomna občinska družba je ločena pravna oseba, ustanovljena v skladu s členom 261 novega občinskega zakona, katerega namen je organizacija občinskih ustanov in storitev zunaj splošnih občinskih storitev, pri čemer se osredotoča na ustanove ali storitve trgovinske ali industrijske narave ter se upravlja v skladu z industrijskimi in trgovinskimi metodami. |
| --- | --- |

(20)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, je mesto za namene prestrukturiranja dražbe rib 23. novembra 2001 (8) ustanovilo avtonomno občinsko družbo AGVO. Takšna avtonomna občinska družba je ločena pravna oseba, ustanovljena v skladu s členom 261 novega občinskega zakona, katerega namen je organizacija občinskih ustanov in storitev zunaj splošnih občinskih storitev, pri čemer se osredotoča na ustanove ali storitve trgovinske ali industrijske narave ter se upravlja v skladu z industrijskimi in trgovinskimi metodami.

| (21) | V zvezi z imetništvom delnic in upravnimi organi mora imeti mesto kot ustanovna občina v skladu z zakonodajo večino glasov. Mesto ima dejansko 100-odstotni delež v družbi AGVO in v skladu s statutom te družbe imenuje vse člane upravnega odbora. Večina teh članov mora biti tudi član mestnega sveta. |
| --- | --- |

(21)

V zvezi z imetništvom delnic in upravnimi organi mora imeti mesto kot ustanovna občina v skladu z zakonodajo večino glasov. Mesto ima dejansko 100-odstotni delež v družbi AGVO in v skladu s statutom te družbe imenuje vse člane upravnega odbora. Večina teh članov mora biti tudi član mestnega sveta.

| (22) | Družba AGVO ima zdaj v svoji popolni lasti vsaj dve hčerinski družbi: NV Exploitatie Vismijn Oostende (v nadaljnjem besedilu: EVO) in NV Pakhuizen (v nadaljnjem besedilu: PAKHUIZEN). |
| --- | --- |

(22)

Družba AGVO ima zdaj v svoji popolni lasti vsaj dve hčerinski družbi: NV Exploitatie Vismijn Oostende (v nadaljnjem besedilu: EVO) in NV Pakhuizen (v nadaljnjem besedilu: PAKHUIZEN).

2.1.2   DRUŽBA EVO

| (23) | Družba EVO je bila ustanovljena 8. avgusta 2002 za vodenje dražbe in vseh z njo povezanih dejavnosti. Zagotovljen ji je bil začetni kapital v znesku 371 840 EUR. Skupno lastništvo je obsegalo 15 000 enakih delnic brez nominalne vrednosti, pri čemer je imela družba AGVO 14 999 delnic in član mestnega sveta g. Miroir 1 delnico. |
| --- | --- |

(23)

Družba EVO je bila ustanovljena 8. avgusta 2002 za vodenje dražbe in vseh z njo povezanih dejavnosti. Zagotovljen ji je bil začetni kapital v znesku 371 840 EUR. Skupno lastništvo je obsegalo 15 000 enakih delnic brez nominalne vrednosti, pri čemer je imela družba AGVO 14 999 delnic in član mestnega sveta g. Miroir 1 delnico.

| (24) | Družbo EVO upravlja upravni odbor. Člane odbora imenujejo delničarji za obdobje šest let z možnostjo podaljšanja. Glede na razporeditev delnic družbo EVO v celoti nadzira družba AGVO. |
| --- | --- |

(24)

Družbo EVO upravlja upravni odbor. Člane odbora imenujejo delničarji za obdobje šest let z možnostjo podaljšanja. Glede na razporeditev delnic družbo EVO v celoti nadzira družba AGVO.

2.1.3   DRUŽBA PAKHUIZEN

| (25) | Družbo PAKHUIZEN so leta 1988 ustanovili lastniki plovil za upravljanje premičnin in nepremičnin. Družbo PAKHUIZEN je leta 2005 z nakupom vseh njenih delnic v vrednosti 350 000 EUR prevzela družba AGVO. |
| --- | --- |

(25)

Družbo PAKHUIZEN so leta 1988 ustanovili lastniki plovil za upravljanje premičnin in nepremičnin. Družbo PAKHUIZEN je leta 2005 z nakupom vseh njenih delnic v vrednosti 350 000 EUR prevzela družba AGVO.

| (26) | Družbo PAKHUIZEN upravlja upravni odbor. Člane odbora imenujejo delničarji za obdobje šest let z možnostjo podaljšanja. Družba PAKHUIZEN je od leta 2005 v lasti družbe AGVO in pod njenim nadzorom. |
| --- | --- |

(26)

Družbo PAKHUIZEN upravlja upravni odbor. Člane odbora imenujejo delničarji za obdobje šest let z možnostjo podaljšanja. Družba PAKHUIZEN je od leta 2005 v lasti družbe AGVO in pod njenim nadzorom.

2.2   NALOGE

2.2.1   DRUŽBA AGVO

| (27) | Družba AGVO v skladu s svojim statutom opravlja naloge, ki jih belgijski organi uvrščajo med naloge v javnem interesu in trgovinske naloge. „Javne naloge“ opravlja družba AGVO sama, „gospodarske naloge“ pa opravljata njeni hčerinski družbi EVO in od leta 2005 PAKHUIZEN, ki ju ima družba AGVO v popolni lasti. |
| --- | --- |

(27)

Družba AGVO v skladu s svojim statutom opravlja naloge, ki jih belgijski organi uvrščajo med naloge v javnem interesu in trgovinske naloge. „Javne naloge“ opravlja družba AGVO sama, „gospodarske naloge“ pa opravljata njeni hčerinski družbi EVO in od leta 2005 PAKHUIZEN, ki ju ima družba AGVO v popolni lasti.

| (28) | V zvezi z „javnimi nalogami“ so belgijski organi navedli, da vključujejo naloge družbe AGVO upravljanje ribiškega pristanišča v Ostendeju (ki vključuje upravljanje in vzdrževanje javne in zasebne domene znotraj meja ribiškega pristanišča), inšpekcijski pregled rib, iztovorjenih za prehrano, določanje davkov za cene na dražbi med preverjanjem, da iztovorjeni ulov izpolnjuje zahteve za DDV, delovanje ladijske prevodnice med kanalom in ribiškim dokom (ki ga ne uporabljajo le ribiška plovila), naloge na področju odnosov z javnostmi v imenu lokalnih organov ter obnovo in zagotovitev stavb javnopravnim ali delno javnopravnim ustanovam, na primer flamski regiji, pokrajini Zahodna Flandrija itd. |
| --- | --- |

(28)

V zvezi z „javnimi nalogami“ so belgijski organi navedli, da vključujejo naloge družbe AGVO upravljanje ribiškega pristanišča v Ostendeju (ki vključuje upravljanje in vzdrževanje javne in zasebne domene znotraj meja ribiškega pristanišča), inšpekcijski pregled rib, iztovorjenih za prehrano, določanje davkov za cene na dražbi med preverjanjem, da iztovorjeni ulov izpolnjuje zahteve za DDV, delovanje ladijske prevodnice med kanalom in ribiškim dokom (ki ga ne uporabljajo le ribiška plovila), naloge na področju odnosov z javnostmi v imenu lokalnih organov ter obnovo in zagotovitev stavb javnopravnim ali delno javnopravnim ustanovam, na primer flamski regiji, pokrajini Zahodna Flandrija itd.

2.2.2   DRUŽBA EVO

| (29) | Družba EVO vodi dražbo rib v Ostendeju. Dejavnosti v zvezi s tem zadevajo predvsem organizacijo in vodenje dražbe rib, dajanje skladišč v najem in druge dejavnosti hčerinske družbe. V zvezi z vodenjem dražbe uporablja družba EVO 6-odstotno dajatev na cene na dražbi. Kupcem na dražbi se zaračuna 1- do 3-odstotna provizija, kriti pa morajo tudi stroške najema zabojev za ribe. Stroški najema niso znani. |
| --- | --- |

(29)

Družba EVO vodi dražbo rib v Ostendeju. Dejavnosti v zvezi s tem zadevajo predvsem organizacijo in vodenje dražbe rib, dajanje skladišč v najem in druge dejavnosti hčerinske družbe. V zvezi z vodenjem dražbe uporablja družba EVO 6-odstotno dajatev na cene na dražbi. Kupcem na dražbi se zaračuna 1- do 3-odstotna provizija, kriti pa morajo tudi stroške najema zabojev za ribe. Stroški najema niso znani.

| (30) | Poleg tega družba EVO odobri posojila lastnikom plovil. Nekatera od zadnjih posojil so bila odobrena v skladu z obrestno mero Euro Interbank Offered Rate (Euribor) + 2 %. Vendar se zdi, da za vsa posojila ne veljajo isti pogoji. V zameno za posojilo morajo lastniki plovil ribe licitirati v Ostendeju. |
| --- | --- |

(30)

Poleg tega družba EVO odobri posojila lastnikom plovil. Nekatera od zadnjih posojil so bila odobrena v skladu z obrestno mero Euro Interbank Offered Rate (Euribor) + 2 %. Vendar se zdi, da za vsa posojila ne veljajo isti pogoji. V zameno za posojilo morajo lastniki plovil ribe licitirati v Ostendeju.

| (31) | Poleg tega družba EVO zagotavlja lastnikom plovil nekatere ugodnosti, na primer prispevek ali kritje vseh stroškov prevoza zamrznjenih proizvodov. |
| --- | --- |

(31)

Poleg tega družba EVO zagotavlja lastnikom plovil nekatere ugodnosti, na primer prispevek ali kritje vseh stroškov prevoza zamrznjenih proizvodov.

2.2.3   DRUŽBA PAKHUIZEN

| (32) | Dejavnosti družbe PAKHUIZEN se osredotočajo predvsem na preoblikovanje, obnavljanje, (ponovno) opremljanje, (ponovno) gradnjo in rušenje, izkoriščanje, upravljanje ter dajanje v najem nepremičnin. |
| --- | --- |

(32)

Dejavnosti družbe PAKHUIZEN se osredotočajo predvsem na preoblikovanje, obnavljanje, (ponovno) opremljanje, (ponovno) gradnjo in rušenje, izkoriščanje, upravljanje ter dajanje v najem nepremičnin.

2.3   ZADEVNI UKREPI POMOČI

2.3.1   ZAČETNI KAPITAL IN POVEČANJE KAPITALA

| (33) | Mesto je družbi AGVO ob njeni ustanovitvi, tj. 23. novembra 2001, dodelilo začetni kapital v znesku 250 milijonov BEF (6 179 338,12 EUR), ki naj bi se pet let izplačeval v enakih letnih obrokih. Od leta 2002 je bilo izplačanih šest obrokov začetnega kapitala, ki skupaj znašajo 3 596 665,62 EUR: 619 734 EUR je bilo izplačanih 28. junija 2002, 570 155 EUR 26. junija 2003, 570 155 EUR 25. junija 2004 in 570 15526. junija 2005. Belgija je v svojih pripombah v zvezi s sprožitvijo uradnega postopka preiskave navedla, da sta bila leta 2006 in leta 2007 izplačana dva dodatna obroka v znesku 619 734 EUR. Kolikor je Komisiji znano, družba AGVO preostanek začetnega kapitala v znesku 2 582 672,5 EUR še ni zahtevala. |
| --- | --- |

(33)

Mesto je družbi AGVO ob njeni ustanovitvi, tj. 23. novembra 2001, dodelilo začetni kapital v znesku 250 milijonov BEF (6 179 338,12 EUR), ki naj bi se pet let izplačeval v enakih letnih obrokih. Od leta 2002 je bilo izplačanih šest obrokov začetnega kapitala, ki skupaj znašajo 3 596 665,62 EUR: 619 734 EUR je bilo izplačanih 28. junija 2002, 570 155 EUR 26. junija 2003, 570 155 EUR 25. junija 2004 in 570 15526. junija 2005. Belgija je v svojih pripombah v zvezi s sprožitvijo uradnega postopka preiskave navedla, da sta bila leta 2006 in leta 2007 izplačana dva dodatna obroka v znesku 619 734 EUR. Kolikor je Komisiji znano, družba AGVO preostanek začetnega kapitala v znesku 2 582 672,5 EUR še ni zahtevala.

| (34) | Belgijski organi so navedli, da je družba AGVO začetni kapital delno uporabila za „javne namene“ in za povračila tekočih bančnih posojil v kapitalu in obrestih. Uporabila ga je tudi za nakup delnic družbe Pakhuizen. Nazadnje ga je uporabila za vplačilo začetnega kapitala družbe EVO in za odobritev posojil tej družbi, ki so se pozneje (31. decembra 2004, 31. decembra 2005 in 21. decembra 2007) s povračilom dolgov pretvorila v kapital. |
| --- | --- |

(34)

Belgijski organi so navedli, da je družba AGVO začetni kapital delno uporabila za „javne namene“ in za povračila tekočih bančnih posojil v kapitalu in obrestih. Uporabila ga je tudi za nakup delnic družbe Pakhuizen. Nazadnje ga je uporabila za vplačilo začetnega kapitala družbe EVO in za odobritev posojil tej družbi, ki so se pozneje (31. decembra 2004, 31. decembra 2005 in 21. decembra 2007) s povračilom dolgov pretvorila v kapital.

| (35) | Družbi EVO je bil ob ustanovitvi, tj. 8. avgusta 2002, dodeljen začetni kapital v znesku 371 840,29 EUR. Pozneje je družba AGVO družbi EVO povečala kapital s povračilom dolgov. Kapital se je 31. decembra 2004 povečal za 1 387 044 EUR, 31. decembra 2005 za 710 000,75 EUR in 21. decembra 2007 za 1 500 114,96 EUR. Skupaj je družba AGVO družbi EVO dodelila kapital v znesku 3 969 000 EUR. |
| --- | --- |

(35)

Družbi EVO je bil ob ustanovitvi, tj. 8. avgusta 2002, dodeljen začetni kapital v znesku 371 840,29 EUR. Pozneje je družba AGVO družbi EVO povečala kapital s povračilom dolgov. Kapital se je 31. decembra 2004 povečal za 1 387 044 EUR, 31. decembra 2005 za 710 000,75 EUR in 21. decembra 2007 za 1 500 114,96 EUR. Skupaj je družba AGVO družbi EVO dodelila kapital v znesku 3 969 000 EUR.

| (36) | Belgijski organi so Komisijo obvestili, da se je začetni kapital družbe EVO povečal in da je do 31. decembra 2006 znašal 2 468 885 EUR, vendar je niso obvestili o načinu povečanja kapitala. Komisijo so na povečanje kapitala 21. decembra 2007 in na dejstvo, da se je kapital povečal s povračilom dolgov, opozorile pripombe tretjih oseb. Belgija se na te pripombe tretjih oseb ni odzvala. |
| --- | --- |

(36)

Belgijski organi so Komisijo obvestili, da se je začetni kapital družbe EVO povečal in da je do 31. decembra 2006 znašal 2 468 885 EUR, vendar je niso obvestili o načinu povečanja kapitala. Komisijo so na povečanje kapitala 21. decembra 2007 in na dejstvo, da se je kapital povečal s povračilom dolgov, opozorile pripombe tretjih oseb. Belgija se na te pripombe tretjih oseb ni odzvala.

2.3.2   GARANCIJE ZA POSOJILA

| (37) | Poleg začetnega kapitala je mesto družbama AGVO in EVO pomagalo z brezplačnimi garancijami za pridobitev zasebnih posojil. |
| --- | --- |

(37)

Poleg začetnega kapitala je mesto družbama AGVO in EVO pomagalo z brezplačnimi garancijami za pridobitev zasebnih posojil.

| (38) | Pri družbi AGVO to vključuje garancije za tri posojila, odobrena 26. marca (609 379,40 EUR) in 23. aprila 2004 (2 117 500 EUR) ter 22. aprila 2005 (550 000 EUR), ki skupaj znašajo 132 199 987 BEF (3 276 879 EUR). |
| --- | --- |

(38)

Pri družbi AGVO to vključuje garancije za tri posojila, odobrena 26. marca (609 379,40 EUR) in 23. aprila 2004 (2 117 500 EUR) ter 22. aprila 2005 (550 000 EUR), ki skupaj znašajo 132 199 987 BEF (3 276 879 EUR).

| (39) | Pri družbi EVO pa to zadeva garanciji za posojilo, odobreni 28. junija in 27. septembra 2002. Vendar glede na informacije belgijskih organov družba EVO teh posojil nazadnje ni vzela. Mesto je družbi EVO ponovno omogočilo brezplačni garanciji za posojilo 23. aprila 2004 in 22. aprila 2005. Ti posojili je družba vzela, znašali pa sta 145 505 820 BEF (3 606 995 EUR). Belgijski organi so navedli, da je mesto odobrilo dodatno posojilo v znesku 78 000 EUR, niso pa omenili datuma. Glede na to, da so belgijski organi to navedli v pripombah z dne 4. septembra 2008 in da so prejšnje pripombe predložili 23. novembra 2007, Komisija predvideva, da je bilo dodatno posojilo odobreno med tem obdobjem. |
| --- | --- |

(39)

Pri družbi EVO pa to zadeva garanciji za posojilo, odobreni 28. junija in 27. septembra 2002. Vendar glede na informacije belgijskih organov družba EVO teh posojil nazadnje ni vzela. Mesto je družbi EVO ponovno omogočilo brezplačni garanciji za posojilo 23. aprila 2004 in 22. aprila 2005. Ti posojili je družba vzela, znašali pa sta 145 505 820 BEF (3 606 995 EUR). Belgijski organi so navedli, da je mesto odobrilo dodatno posojilo v znesku 78 000 EUR, niso pa omenili datuma. Glede na to, da so belgijski organi to navedli v pripombah z dne 4. septembra 2008 in da so prejšnje pripombe predložili 23. novembra 2007, Komisija predvideva, da je bilo dodatno posojilo odobreno med tem obdobjem.

| (40) | Družba AGVO je družbi EVO prav tako omogočila brezplačno garancijo za dve posojili v skupnem znesku 600 000 EUR. Datum odločitve o podelitvi brezplačne garancije ni bil naveden. Vendar ob upoštevanju, da je bila družba EVO ustanovljena 22. avgusta 2002 in da dokument o posojilih, ki so ga predložili belgijski organi, opisuje razmere z dne 3. avgusta 2006, Komisija predvideva, da je bilo posojilo odobreno med tem obdobjem. |
| --- | --- |

(40)

Družba AGVO je družbi EVO prav tako omogočila brezplačno garancijo za dve posojili v skupnem znesku 600 000 EUR. Datum odločitve o podelitvi brezplačne garancije ni bil naveden. Vendar ob upoštevanju, da je bila družba EVO ustanovljena 22. avgusta 2002 in da dokument o posojilih, ki so ga predložili belgijski organi, opisuje razmere z dne 3. avgusta 2006, Komisija predvideva, da je bilo posojilo odobreno med tem obdobjem.

2.3.3   ZEMLJIŠČA IN STAVBE

| (41) | V skladu s členom 30 statuta z dne 23. novembra 2001 ima družba AGVO izključno pravico do brezplačne uporabe zemljišč in stavb v ribiškem pristanišču v Ostendeju (9). |
| --- | --- |

(41)

V skladu s členom 30 statuta z dne 23. novembra 2001 ima družba AGVO izključno pravico do brezplačne uporabe zemljišč in stavb v ribiškem pristanišču v Ostendeju (9).

| (42) | V členu 30 statuta je tudi navedeno, da lahko mesto naknadno prenese lastništvo (ali druge pravice) nad temi zemljišči in stavbami na družbo AGVO. |
| --- | --- |

(42)

V členu 30 statuta je tudi navedeno, da lahko mesto naknadno prenese lastništvo (ali druge pravice) nad temi zemljišči in stavbami na družbo AGVO.

| (43) | To se je zgodilo 26. marca 2004, ko je mesto prispevalo k družbi AGVO, tako da je nanjo preneslo nepremičnine različnih stavb, ki se nahajajo v ribiškem pristanišču v Ostendeju v velikosti 57 500 m2. Vrednost tega prispevka je bila popisna vrednost, zabeležena v občinskih računovodskih izkazih, in sicer 14 891 524 EUR. Prenos je zadeval le stavbe (dražbo rib, pisarne in skladišča) in ne zemljišč, na katerih so bile postavljene. Zemljišče samo uporablja mesto na podlagi koncesije za nedoločen čas, ki jo je podelila flamska regija, lastnica zemljišča. Družba AGVO je še naprej imela izključno pravico do uporabe teh zemljišč na podlagi člena 30 svojega statuta. |
| --- | --- |

(43)

To se je zgodilo 26. marca 2004, ko je mesto prispevalo k družbi AGVO, tako da je nanjo preneslo nepremičnine različnih stavb, ki se nahajajo v ribiškem pristanišču v Ostendeju v velikosti 57 500 m2. Vrednost tega prispevka je bila popisna vrednost, zabeležena v občinskih računovodskih izkazih, in sicer 14 891 524 EUR. Prenos je zadeval le stavbe (dražbo rib, pisarne in skladišča) in ne zemljišč, na katerih so bile postavljene. Zemljišče samo uporablja mesto na podlagi koncesije za nedoločen čas, ki jo je podelila flamska regija, lastnica zemljišča. Družba AGVO je še naprej imela izključno pravico do uporabe teh zemljišč na podlagi člena 30 svojega statuta.

| (44) | Prenos nepremičnin z dne 26. marca 2004 je zajemal stavbe s površino 14 754 m2, vključenih v dolgoročno zakupno pogodbo med mestom in družbo PAKHUIZEN, ki jo je z mestom sklenila leta 1989 za obdobje 45 let. Družba PAKHUIZEN plačuje za uporabo stavb v skladu s to pogodbo simbolično ceno 1 000 BEF (25 EUR) na leto. Vendar pogodba določa, da družba PAKHUIZEN v zameno na svoje stroške in brez upravičenosti do odškodnine obnavlja skladišča iz dolgoročne zakupne pogodbe, tako da ustrezajo prihodnjim predpisom. Prav tako bo mestu po 27 letih zakupne pogodbe (leta 2016) dodeljen letni prejemek v višini 50 % letnega neto dobička družbe PAKHUIZEN. Belgijski organi so navedli, da družba PAKHUIZEN ni izpolnjevala svojih obveznosti in da zadevna skladišča vsaj do leta 2005 niso bila obnovljena, kot zahteva pogodba. Vendar so belgijski organi tudi navedli, da je bilo po tem, ko je družba AGVO kupila delnice družbe PAKHUIZEN, obnovi in vzdrževalnim delom namenjenih 257 872 EUR za leto 2005 in 68 816 EUR za leto 2006. Točen znesek stroškov del, opravljenih v letu 2007, ni znan. |
| --- | --- |

(44)

Prenos nepremičnin z dne 26. marca 2004 je zajemal stavbe s površino 14 754 m2, vključenih v dolgoročno zakupno pogodbo med mestom in družbo PAKHUIZEN, ki jo je z mestom sklenila leta 1989 za obdobje 45 let. Družba PAKHUIZEN plačuje za uporabo stavb v skladu s to pogodbo simbolično ceno 1 000 BEF (25 EUR) na leto. Vendar pogodba določa, da družba PAKHUIZEN v zameno na svoje stroške in brez upravičenosti do odškodnine obnavlja skladišča iz dolgoročne zakupne pogodbe, tako da ustrezajo prihodnjim predpisom. Prav tako bo mestu po 27 letih zakupne pogodbe (leta 2016) dodeljen letni prejemek v višini 50 % letnega neto dobička družbe PAKHUIZEN. Belgijski organi so navedli, da družba PAKHUIZEN ni izpolnjevala svojih obveznosti in da zadevna skladišča vsaj do leta 2005 niso bila obnovljena, kot zahteva pogodba. Vendar so belgijski organi tudi navedli, da je bilo po tem, ko je družba AGVO kupila delnice družbe PAKHUIZEN, obnovi in vzdrževalnim delom namenjenih 257 872 EUR za leto 2005 in 68 816 EUR za leto 2006. Točen znesek stroškov del, opravljenih v letu 2007, ni znan.

| (45) | Družba AGVO je 26. marca 2004, ko je mesto nanjo preneslo lastništvo stavb, prevzela vlogo mesta kot pogodbene stranke v dolgoročni zakupni pogodbi, sklenjeni z družbo PAKHUIZEN. S tem je družba AGVO postala upravičena do pobiranja letne dajatve v znesku 25 EUR in do ugodnosti, da po 27 letih pogodbe prejme 50 % letnega neto dobička družbe PAKHUIZEN. |
| --- | --- |

(45)

Družba AGVO je 26. marca 2004, ko je mesto nanjo preneslo lastništvo stavb, prevzela vlogo mesta kot pogodbene stranke v dolgoročni zakupni pogodbi, sklenjeni z družbo PAKHUIZEN. S tem je družba AGVO postala upravičena do pobiranja letne dajatve v znesku 25 EUR in do ugodnosti, da po 27 letih pogodbe prejme 50 % letnega neto dobička družbe PAKHUIZEN.

| (46) | Belgija je navedla, da je 57 500 m2 zemljišč, ki so na voljo družbi AGVO, razdeljenih na:






  — | 13 600 m2, ki jih uporablja hčerinska družba EVO ter vključujejo stavbo dražbe rib, delovni prostor/hangar in upravno stavbo, |
| --- | --- | --- |

(46)

Belgija je navedla, da je 57 500 m2 zemljišč, ki so na voljo družbi AGVO, razdeljenih na:

—

13 600 m2, ki jih uporablja hčerinska družba EVO ter vključujejo stavbo dražbe rib, delovni prostor/hangar in upravno stavbo,

| — | 14 754 m2 v najemu družbe PAKHUIZEN, od katerih se 955 m2 uporablja za pristaniške dejavnosti, |
| --- | --- |

—

14 754 m2 v najemu družbe PAKHUIZEN, od katerih se 955 m2 uporablja za pristaniške dejavnosti,

| — | 2 700 m2 skladišč, ki jih imajo v najemu (delno) javnopravne ustanove, |
| --- | --- |

—

2 700 m2 skladišč, ki jih imajo v najemu (delno) javnopravne ustanove,

| — | 8 156 m2, ki se uporabljajo za javni cestni prevoz, |
| --- | --- |

—

8 156 m2, ki se uporabljajo za javni cestni prevoz,

| — | 2 488 m2, ki se uporabljajo za brezplačna javna parkirišča, |
| --- | --- |

—

2 488 m2, ki se uporabljajo za brezplačna javna parkirišča,

| — | 2 400 m2, ki se uporabljajo kot park z zabojniki za ribiške dejavnosti, |
| --- | --- |

—

2 400 m2, ki se uporabljajo kot park z zabojniki za ribiške dejavnosti,

| — | 13 402 m2 dokov. |
| --- | --- |

—

13 402 m2 dokov.

| (47) | Družba EVO za uporabo stavb ne plačuje najemnine. Belgija je navedla, da družba EVO v zameno krije vse stroške vzdrževanja in obnove. Družba PAKHUIZEN še naprej plačuje 25 EUR na leto. |
| --- | --- |

(47)

Družba EVO za uporabo stavb ne plačuje najemnine. Belgija je navedla, da družba EVO v zameno krije vse stroške vzdrževanja in obnove. Družba PAKHUIZEN še naprej plačuje 25 EUR na leto.

| (48) | Belgijski organi so navedli, da sta družbi EVO in PAKHUIZEN med 31. decembrom 2002 in 31. decembrom 2007 za obnovo in infrastrukturna dela namenili 182 377,31 EUR (EVO) in 381 835,16 EUR (PAKHUIZEN), za vzdrževanje pa 193 255,70 EUR in 133 895,35 EUR v enakem vrstnem redu. |
| --- | --- |

(48)

Belgijski organi so navedli, da sta družbi EVO in PAKHUIZEN med 31. decembrom 2002 in 31. decembrom 2007 za obnovo in infrastrukturna dela namenili 182 377,31 EUR (EVO) in 381 835,16 EUR (PAKHUIZEN), za vzdrževanje pa 193 255,70 EUR in 133 895,35 EUR v enakem vrstnem redu.

2.4   TRŽNA STRATEGIJA

| (49) | V obdobju po prestrukturiranju sta družbi AGVO in EVO zabeležili izgube, ki so stalno naraščale kljub manjšemu dobičku družbe AGVO v letih 2003–2004. Družba AGVO je do konca leta 2006 nakopičila izgube, ki so znašale skoraj 3 000 000 EUR, ter kratkoročne in dolgoročne dolgove v višini več kot 4 000 000 EUR, medtem ko je morala družba EVO ob koncu leta 2006 prenesti izgube v višini več kot 3 400 000 EUR, kratkoročne in dolgoročne dolgove v višini več kot 5 800 000 EUR ter negativni kapital v višini skoraj 1 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(49)

V obdobju po prestrukturiranju sta družbi AGVO in EVO zabeležili izgube, ki so stalno naraščale kljub manjšemu dobičku družbe AGVO v letih 2003–2004. Družba AGVO je do konca leta 2006 nakopičila izgube, ki so znašale skoraj 3 000 000 EUR, ter kratkoročne in dolgoročne dolgove v višini več kot 4 000 000 EUR, medtem ko je morala družba EVO ob koncu leta 2006 prenesti izgube v višini več kot 3 400 000 EUR, kratkoročne in dolgoročne dolgove v višini več kot 5 800 000 EUR ter negativni kapital v višini skoraj 1 000 000 EUR.

| (50) | Kljub tem izgubam sta družbi AGVO in EVO sodelovali v špekulativnih dejavnostih ter širili svoje dejavnosti Družba AGVO je na primer leta 2006 postala lastnica 51-odstotnega deleža družbe HAF Holding BO, ustanovljene na Islandiji, medtem ko se je družba EVO leta 2006 vključila v projekt „kraljevska rakovica“ (10) (družba Polardrift, ustanovljena na Norveškem). Družba EVO je sodelovala tudi z islandsko družbo HAF Holding. Poleg tega je družba EVO leta 2005 sklenila pogodbo s prodajnim zastopnikom, na podlagi katere je bil prodajni zastopnik pooblaščen za nakup visokokakovostnih rib na islandskih dražbah, ki bi se potem prodale na dražbi rib v Ostendeju. |
| --- | --- |

(50)

Kljub tem izgubam sta družbi AGVO in EVO sodelovali v špekulativnih dejavnostih ter širili svoje dejavnosti Družba AGVO je na primer leta 2006 postala lastnica 51-odstotnega deleža družbe HAF Holding BO, ustanovljene na Islandiji, medtem ko se je družba EVO leta 2006 vključila v projekt „kraljevska rakovica“ (10) (družba Polardrift, ustanovljena na Norveškem). Družba EVO je sodelovala tudi z islandsko družbo HAF Holding. Poleg tega je družba EVO leta 2005 sklenila pogodbo s prodajnim zastopnikom, na podlagi katere je bil prodajni zastopnik pooblaščen za nakup visokokakovostnih rib na islandskih dražbah, ki bi se potem prodale na dražbi rib v Ostendeju.

| (51) | Tržno strategijo družbe EVO so različne zainteresirane strani označile kot nelojalno konkurenco, ker med drugim ponuja kritje vseh ali dela stroškov prevoza rib, natovorjenih v tujih pristaniščih, do Ostendeja ter posojila lastnikom plovil pod ugodnimi pogoji, če ti svoj ulov licitirajo v Ostendeju. |
| --- | --- |

(51)

Tržno strategijo družbe EVO so različne zainteresirane strani označile kot nelojalno konkurenco, ker med drugim ponuja kritje vseh ali dela stroškov prevoza rib, natovorjenih v tujih pristaniščih, do Ostendeja ter posojila lastnikom plovil pod ugodnimi pogoji, če ti svoj ulov licitirajo v Ostendeju.

| (52) | Na podlagi teh projektov in tržne strategije, kot jo opisujejo tretje osebe, se zdi, da si družba EVO prizadeva na vsak način povečati svoj tržni delež in prihodek. V vsakem primeru letni računovodski izkazi družb AGVO in EVO kažejo, da je družba EVO kljub negotovemu finančnemu položaju ohranila svojo prisotnost na trgu le zaradi podpore mesta (11) |
| --- | --- |

(52)

Na podlagi teh projektov in tržne strategije, kot jo opisujejo tretje osebe, se zdi, da si družba EVO prizadeva na vsak način povečati svoj tržni delež in prihodek. V vsakem primeru letni računovodski izkazi družb AGVO in EVO kažejo, da je družba EVO kljub negotovemu finančnemu položaju ohranila svojo prisotnost na trgu le zaradi podpore mesta (11)

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV URADNEGA POSTOPKA PREISKAVE

3.1   UGODNOSTI, DODELJENE DRUŽBI AGVO

| (53) | Družba AGVO je prejela začetni kapital 250 milijonov BEF (6 179 338 EUR). Ob upoštevanju velikih izgub v preteklosti ter zelo kratkega in pomanjkljivega poslovnega načrta je Komisija v odločitvi o sprožitvi uradnega postopka preiskave sklenila, da zasebni vlagatelj ne bi vložil tolikšnega zneska v dražbo rib in da se zato ta začetni kapital šteje za državno pomoč. Komisija je izrazila pomisleke glede njene združljivosti z notranjim trgom, ker se zdi, da pogoji iz Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, veljavnih ob dodelitvi pomoči (v nadaljnjem besedilu: Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999) (12), niso bili izpolnjeni. |
| --- | --- |

(53)

Družba AGVO je prejela začetni kapital 250 milijonov BEF (6 179 338 EUR). Ob upoštevanju velikih izgub v preteklosti ter zelo kratkega in pomanjkljivega poslovnega načrta je Komisija v odločitvi o sprožitvi uradnega postopka preiskave sklenila, da zasebni vlagatelj ne bi vložil tolikšnega zneska v dražbo rib in da se zato ta začetni kapital šteje za državno pomoč. Komisija je izrazila pomisleke glede njene združljivosti z notranjim trgom, ker se zdi, da pogoji iz Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, veljavnih ob dodelitvi pomoči (v nadaljnjem besedilu: Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999) (12), niso bili izpolnjeni.

| (54) | Mesto je družbi AGVO prispevalo tudi stavbe, ne da bi za to zahtevalo kakršno koli nadomestilo ali ji naložilo obveznosti podobne vrednosti. Komisija meni, da bi zasebni vlagatelj za takšen prispevek postavil razumno ceno in da je zato treba stavbe obravnavati kot državno pomoč. Zdi se, da je ta pomoč zmanjšala proizvodne stroške družbe AGVO in je pomenila pomoč za tekoče poslovanje. Komisija v členu 107 PDEU ali v Smernicah za pregled državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo (13) (v nadaljnjem besedilu: Smernice za ribištvo) ni našla nobene določbe, na podlagi katere bi lahko odobrila to pomoč. |
| --- | --- |

(54)

Mesto je družbi AGVO prispevalo tudi stavbe, ne da bi za to zahtevalo kakršno koli nadomestilo ali ji naložilo obveznosti podobne vrednosti. Komisija meni, da bi zasebni vlagatelj za takšen prispevek postavil razumno ceno in da je zato treba stavbe obravnavati kot državno pomoč. Zdi se, da je ta pomoč zmanjšala proizvodne stroške družbe AGVO in je pomenila pomoč za tekoče poslovanje. Komisija v členu 107 PDEU ali v Smernicah za pregled državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo (13) (v nadaljnjem besedilu: Smernice za ribištvo) ni našla nobene določbe, na podlagi katere bi lahko odobrila to pomoč.

| (55) | Mesto je družbi AGVO zagotovilo tudi garancije za posojila. Zasebni vlagatelj bi za garancijo zahteval premijo, mesto pa jo je zagotovilo brezplačno. Zato je Komisija sklenila, da je treba te garancije obravnavati kot državno pomoč. Zdi se, da je ta pomoč prav tako zmanjšala proizvodne stroške družbe AGVO in je pomenila pomoč za tekoče poslovanje. Komisija v členu 107 PDEU ali v Smernicah za ribištvo ni našla nobene določbe, na podlagi katere bi lahko to pomoč obravnavala kot združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(55)

Mesto je družbi AGVO zagotovilo tudi garancije za posojila. Zasebni vlagatelj bi za garancijo zahteval premijo, mesto pa jo je zagotovilo brezplačno. Zato je Komisija sklenila, da je treba te garancije obravnavati kot državno pomoč. Zdi se, da je ta pomoč prav tako zmanjšala proizvodne stroške družbe AGVO in je pomenila pomoč za tekoče poslovanje. Komisija v členu 107 PDEU ali v Smernicah za ribištvo ni našla nobene določbe, na podlagi katere bi lahko to pomoč obravnavala kot združljivo z notranjim trgom.

| (56) | Nazadnje, mesto je družbo AGVO pooblastilo za uvedbo in pobiranje občinskih davkov ter uporabo davčnih prihodkov, kar za zasebno podjetje ni običajno. Komisija meni, da pogoji iz sodne prakse v zadevi Altmark
   (14) niso bili izpolnjeni ter da je treba ugodnosti, ki izhajajo iz pravice do obračunavanja in pobiranja davkov skupnosti, obravnavati kot državno pomoč. Ker Komisija ni imela nobenih dodatnih informacij o tem obračunavanju davkov, je sklenila, da je treba to sprva obravnavati kot pomoč za tekoče poslovanje in da v členu 107 PDEU ali v Smernicah za ribištvo ni določbe, v skladu s katero bi bila ta pomoč združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(56)

Nazadnje, mesto je družbo AGVO pooblastilo za uvedbo in pobiranje občinskih davkov ter uporabo davčnih prihodkov, kar za zasebno podjetje ni običajno. Komisija meni, da pogoji iz sodne prakse v zadevi Altmark
   (14) niso bili izpolnjeni ter da je treba ugodnosti, ki izhajajo iz pravice do obračunavanja in pobiranja davkov skupnosti, obravnavati kot državno pomoč. Ker Komisija ni imela nobenih dodatnih informacij o tem obračunavanju davkov, je sklenila, da je treba to sprva obravnavati kot pomoč za tekoče poslovanje in da v členu 107 PDEU ali v Smernicah za ribištvo ni določbe, v skladu s katero bi bila ta pomoč združljiva z notranjim trgom.

3.2   UGODNOSTI, DODELJENE DRUŽBI EVO

| (57) | Mesto in družba AGVO sta družbi EVO zagotovila garancije za posojila. Zasebni vlagatelj bi za garancije zahteval premijo, mesto in družba AGVO pa sta jih zagotovila brezplačno, zato je Komisija sklenila, da jih je treba obravnavati kot državno pomoč. Zdi se, da je ta pomoč zmanjšala proizvodne stroške družbe EVO in je pomenila pomoč za tekoče poslovanje. Komisija v členu 107 PDEU ali v Smernicah za ribištvo ni našla nobene določbe, na podlagi katere bi lahko bila ta pomoč združljiva z notranjim trgom, in je zato izrazila pomisleke, da bi se lahko ti ukrepi obravnavali kot združljivi z njim. |
| --- | --- |

(57)

Mesto in družba AGVO sta družbi EVO zagotovila garancije za posojila. Zasebni vlagatelj bi za garancije zahteval premijo, mesto in družba AGVO pa sta jih zagotovila brezplačno, zato je Komisija sklenila, da jih je treba obravnavati kot državno pomoč. Zdi se, da je ta pomoč zmanjšala proizvodne stroške družbe EVO in je pomenila pomoč za tekoče poslovanje. Komisija v členu 107 PDEU ali v Smernicah za ribištvo ni našla nobene določbe, na podlagi katere bi lahko bila ta pomoč združljiva z notranjim trgom, in je zato izrazila pomisleke, da bi se lahko ti ukrepi obravnavali kot združljivi z njim.

| (58) | Družba AGVO je družbi EVO omogočila stalno brezplačno uporabo stavb v njeni lasti, ki skupaj obsegajo 13 600 m2. Komisija meni, da bi zasebni vlagatelj za to postavil razumno ceno in da je treba takšno brezplačno uporabo stavb obravnavati kot državno pomoč. Zdi se, da je ta pomoč zmanjšala proizvodne stroške družbe EVO in je pomenila pomoč za tekoče poslovanje. Komisija v členu 107 PDEU ali v Smernicah za ribištvo ni našla nobene določbe, na podlagi katere bi lahko bila ta pomoč združljiva z notranjim trgom, in je zato izrazila pomisleke, da bi se lahko ti ukrepi obravnavali kot združljivi z njim. |
| --- | --- |

(58)

Družba AGVO je družbi EVO omogočila stalno brezplačno uporabo stavb v njeni lasti, ki skupaj obsegajo 13 600 m2. Komisija meni, da bi zasebni vlagatelj za to postavil razumno ceno in da je treba takšno brezplačno uporabo stavb obravnavati kot državno pomoč. Zdi se, da je ta pomoč zmanjšala proizvodne stroške družbe EVO in je pomenila pomoč za tekoče poslovanje. Komisija v členu 107 PDEU ali v Smernicah za ribištvo ni našla nobene določbe, na podlagi katere bi lahko bila ta pomoč združljiva z notranjim trgom, in je zato izrazila pomisleke, da bi se lahko ti ukrepi obravnavali kot združljivi z njim.

3.3   UGODNOSTI, DODELJENE DRUŽBI PAKHUIZEN

| (59) | Pod pogoji iz dolgoročne zakupne pogodbe med mestom in družbo PAKHUIZEN je bila ta družba upravičena do letnega zmanjšanja svojih stroškov poslovanja. Komisija je sklenila, da se ta ugodnost šteje za državno pomoč in da ne spada na področje uporabe nobenega ukrepa iz Smernic za ribištvo ali med cilje drugih horizontalnih ali posebnih smernic, ki bi se lahko uporabljale za tovrstno podjetje. Taka pomoč bi se v skladu z ustreznimi smernicami za ribištvo in tudi horizontalnimi pravili o državni pomoči obravnavala kot pomoč za tekoče poslovanje, ki je nezdružljiva z notranjim trgom. Komisija je zato izrazila pomisleke, da bi se lahko ta ukrep obravnaval kot združljiv z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(59)

Pod pogoji iz dolgoročne zakupne pogodbe med mestom in družbo PAKHUIZEN je bila ta družba upravičena do letnega zmanjšanja svojih stroškov poslovanja. Komisija je sklenila, da se ta ugodnost šteje za državno pomoč in da ne spada na področje uporabe nobenega ukrepa iz Smernic za ribištvo ali med cilje drugih horizontalnih ali posebnih smernic, ki bi se lahko uporabljale za tovrstno podjetje. Taka pomoč bi se v skladu z ustreznimi smernicami za ribištvo in tudi horizontalnimi pravili o državni pomoči obravnavala kot pomoč za tekoče poslovanje, ki je nezdružljiva z notranjim trgom. Komisija je zato izrazila pomisleke, da bi se lahko ta ukrep obravnaval kot združljiv z notranjim trgom.

3.4   UGODNOSTI, DODELJENE RIBIŠKIM PODJETJEM

| (60) | Komisija je nadalje ugotovila, da ribiška podjetja, ki uporabljajo dražbo rib v Ostendeju, prejemajo ugodnosti, saj jim družba EVO zagotavlja storitve, družba PAKHUIZEN pa daje v najem stavbe pod ravnmi, ki bi jih zasebni vlagatelj običajno zaračunal. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je nadalje ugotovila, da ribiška podjetja, ki uporabljajo dražbo rib v Ostendeju, prejemajo ugodnosti, saj jim družba EVO zagotavlja storitve, družba PAKHUIZEN pa daje v najem stavbe pod ravnmi, ki bi jih zasebni vlagatelj običajno zaračunal.

| (61) | Komisija je te ugodnosti obravnavala kot državno pomoč in v členu 107 PDEU ali v Smernicah za ribištvo ni našla nobene določbe, na podlagi katere bi lahko bila ta pomoč združljiva z notranjim trgom, in je zato izrazila pomisleke, da bi se lahko ti ukrepi obravnavali kot združljivi z njim. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je te ugodnosti obravnavala kot državno pomoč in v členu 107 PDEU ali v Smernicah za ribištvo ni našla nobene določbe, na podlagi katere bi lahko bila ta pomoč združljiva z notranjim trgom, in je zato izrazila pomisleke, da bi se lahko ti ukrepi obravnavali kot združljivi z njim.

3.5   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (62) | Ob upoštevanju navedenega in razpoložljivih informacij je Komisija sklenila, da je treba vse ukrepe iz oddelka 3 obravnavati kot državno pomoč, in je izrazila pomisleke glede združljivosti te pomoči z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(62)

Ob upoštevanju navedenega in razpoložljivih informacij je Komisija sklenila, da je treba vse ukrepe iz oddelka 3 obravnavati kot državno pomoč, in je izrazila pomisleke glede združljivosti te pomoči z notranjim trgom.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH TRETJIH OSEB

| (63) | Vse zainteresirane tretje osebe, ki so predložile pripombe glede odločitve o sprožitvi uradnega postopka preiskave, so se strinjale z utemeljitvami Komisije v navedeni odločitvi. Poleg tega so navedle, da so utrpele škodo zaradi nezakonite pomoči, dodeljene družbam AGVO, EVO in PAKHUIZEN (izguba strank in prihodka), in so Komisijo pozvale, naj sprejme potrebne ukrepe za prepoved in vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(63)

Vse zainteresirane tretje osebe, ki so predložile pripombe glede odločitve o sprožitvi uradnega postopka preiskave, so se strinjale z utemeljitvami Komisije v navedeni odločitvi. Poleg tega so navedle, da so utrpele škodo zaradi nezakonite pomoči, dodeljene družbam AGVO, EVO in PAKHUIZEN (izguba strank in prihodka), in so Komisijo pozvale, naj sprejme potrebne ukrepe za prepoved in vračilo pomoči.

4.1   EAFPA

| (64) | EAFPA poudarja, da zadevni ukrepi pomoči izkrivljajo trg, in poziva Komisijo, da prepove pomoč in zahteva vračilo. |
| --- | --- |

(64)

EAFPA poudarja, da zadevni ukrepi pomoči izkrivljajo trg, in poziva Komisijo, da prepove pomoč in zahteva vračilo.

4.2   NOVA

| (65) | NOVA kot pritožnik podpira odločitev Komisije o sprožitvi uradne preiskave. Meni, da je pomembno, da se na trgu dražb zagotovijo preglednost in enaki konkurenčni pogoji. Nadalje poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev vračila pomoči, ki je potencialno nezdružljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(65)

NOVA kot pritožnik podpira odločitev Komisije o sprožitvi uradne preiskave. Meni, da je pomembno, da se na trgu dražb zagotovijo preglednost in enaki konkurenčni pogoji. Nadalje poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev vračila pomoči, ki je potencialno nezdružljiva z notranjim trgom.

4.3   FLANDERS SHIP REPAIR

| (66) | Ta družba pojasnjuje, da so lastniki plovil zaradi državne pomoči odšli v Ostende. Družba navaja, da je to povzročilo izgubo prihodkov, ker lastniki plovil, ki so odšli v Ostende, popravil svojih ladij niso več opravljali v Zeebruggeju. Družba za popravilo ladij v Flandriji poziva k negativni odločitvi s povračilom in k začasnim ukrepom. |
| --- | --- |

(66)

Ta družba pojasnjuje, da so lastniki plovil zaradi državne pomoči odšli v Ostende. Družba navaja, da je to povzročilo izgubo prihodkov, ker lastniki plovil, ki so odšli v Ostende, popravil svojih ladij niso več opravljali v Zeebruggeju. Družba za popravilo ladij v Flandriji poziva k negativni odločitvi s povračilom in k začasnim ukrepom.

4.4   ZVP

| (67) | Združenje kupcev in predelovalcev rib na vzhodni obali Belgije ZVP navaja, da je nezakonita državna pomoč skupaj z drugimi ugodnostmi dražbi rib v Ostendeju omogočila nepošteno privabljanje tujih plovil in plovil iz Zeebruggeja. Poleg tega so bili v številnih intervjujih in izjavah za tisk lokalnih politikov in članov upravnega odbora družbe EVO (ki so zlasti opozarjali na to, da je v Belgiji dovolj prostora le za eno dražbo rib, in sicer v Ostendeju) izraženi pomisleki glede prihodnosti dražbe rib v Zeebruggeju in s tem sosednjega poslovnega centra. To je povzročilo izgubo prihodkov ter zmanjšanje, začasno prekinitev ali umik naložb in prizadevanj za trženje. |
| --- | --- |

(67)

Združenje kupcev in predelovalcev rib na vzhodni obali Belgije ZVP navaja, da je nezakonita državna pomoč skupaj z drugimi ugodnostmi dražbi rib v Ostendeju omogočila nepošteno privabljanje tujih plovil in plovil iz Zeebruggeja. Poleg tega so bili v številnih intervjujih in izjavah za tisk lokalnih politikov in članov upravnega odbora družbe EVO (ki so zlasti opozarjali na to, da je v Belgiji dovolj prostora le za eno dražbo rib, in sicer v Ostendeju) izraženi pomisleki glede prihodnosti dražbe rib v Zeebruggeju in s tem sosednjega poslovnega centra. To je povzročilo izgubo prihodkov ter zmanjšanje, začasno prekinitev ali umik naložb in prizadevanj za trženje.

| (68) | Združenje ZVP tudi navaja, da je poskušalo povečati ozaveščenost lokalnih organov v zvezi s tem, vendar brez uspeha. |
| --- | --- |

(68)

Združenje ZVP tudi navaja, da je poskušalo povečati ozaveščenost lokalnih organov v zvezi s tem, vendar brez uspeha.

| (69) | Nazadnje, ZVP navaja, da je družba EVO prek predstavnika in s pomočjo javnih sredstev ustanovila tovarno za filetiranje v Ostendeju, ki je prav tako vpletena v nelojalno konkurenco. |
| --- | --- |

(69)

Nazadnje, ZVP navaja, da je družba EVO prek predstavnika in s pomočjo javnih sredstev ustanovila tovarno za filetiranje v Ostendeju, ki je prav tako vpletena v nelojalno konkurenco.

4.5   RIBJA TRŽNICA GRIMSBY

| (70) | Ribja tržnica Grimsby, dražba rib v Združenem kraljestvu, je navedla, da je družba EVO v letih 2005–2006 začela kupovati ribe neposredno od islandskih ribičev po (visokih) fiksnih cenah in jih je v Ostendeju licitirala s pomočjo elektronskega sistema za prodajo rib (market clock), pogosto po nižjih cenah, ter je sklenila, da so bile te izgube krite z javnimi sredstvi. Ribja tržnica Grimsby poziva k reviziji finančnih poročil družbe EVO, da bi se raziskale metode financiranja oskrbe z ribami iz Islandije in izgube, ki si jih je družba EVO povzročila s prodajnimi metodami. |
| --- | --- |

(70)

Ribja tržnica Grimsby, dražba rib v Združenem kraljestvu, je navedla, da je družba EVO v letih 2005–2006 začela kupovati ribe neposredno od islandskih ribičev po (visokih) fiksnih cenah in jih je v Ostendeju licitirala s pomočjo elektronskega sistema za prodajo rib (market clock), pogosto po nižjih cenah, ter je sklenila, da so bile te izgube krite z javnimi sredstvi. Ribja tržnica Grimsby poziva k reviziji finančnih poročil družbe EVO, da bi se raziskale metode financiranja oskrbe z ribami iz Islandije in izgube, ki si jih je družba EVO povzročila s prodajnimi metodami.

4.6   ZV IN EFC

| (71) | ZV in EFC sta Komisijo opozorila na morebitne druge nepoštene prakse in ukrepe državne pomoči, in sicer na brezplačno uporabo mestnega osebja s strani družb AGVO in EVO ter zajamčene cene, ki jih je zagotovila družba EVO na podlagi cen na dražbi Zeebrugse Visveiling. |
| --- | --- |

(71)

ZV in EFC sta Komisijo opozorila na morebitne druge nepoštene prakse in ukrepe državne pomoči, in sicer na brezplačno uporabo mestnega osebja s strani družb AGVO in EVO ter zajamčene cene, ki jih je zagotovila družba EVO na podlagi cen na dražbi Zeebrugse Visveiling.

| (72) | Nadalje utemeljujeta vzrok za izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(72)

Nadalje utemeljujeta vzrok za izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med državami članicami.

| (73) | Komisijo opozarjata tudi na dodatni kapitalski vložek v družbi AGVO in EVO (s povračilom dolgov). |
| --- | --- |

(73)

Komisijo opozarjata tudi na dodatni kapitalski vložek v družbi AGVO in EVO (s povračilom dolgov).

| (74) | Nazadnje navajata, da belgijski organi niso ukinili pomoči. |
| --- | --- |

(74)

Nazadnje navajata, da belgijski organi niso ukinili pomoči.

4.7   GARDEC

| (75) | Gardec je podjetje za popravilo ladij v mestu Zeebrugge. Gardec podpira odločitev Komisije ter dodaja, da je utrpel škodo zaradi nepoštenih trgovinskih praks v Ostendeju (zmanjšanje prihodka), in navaja, da so posojila podjetjem v težavah omogočila preživetje v Ostendeju, medtem ko so njihovi dolgovi v Zeebruggeju ostali odprti. |
| --- | --- |

(75)

Gardec je podjetje za popravilo ladij v mestu Zeebrugge. Gardec podpira odločitev Komisije ter dodaja, da je utrpel škodo zaradi nepoštenih trgovinskih praks v Ostendeju (zmanjšanje prihodka), in navaja, da so posojila podjetjem v težavah omogočila preživetje v Ostendeju, medtem ko so njihovi dolgovi v Zeebruggeju ostali odprti.

5.   PRIPOMBE BELGIJE GLEDE POMISLEKOV IZ ODLOČITVE O SPROŽITVI POSTOPKA PREISKAVE

| (76) | V pripombah z dne 8. septembra 2008, po sprožitvi uradnega postopka, belgijski organi navajajo, da bi morala Komisija omejiti preiskavo na trg dražbe rib. Ker ni nobena od družb AGVO ali PAKHUIZEN dejavna na tem trgu, ukrepi, sprejeti v njuno korist, za ta postopek niso pomembni. Belgijski organi na splošno menijo, da Komisija ni ustrezno opredelila področja preiskave in da obstaja tveganje dvojnega štetja pomoči. |
| --- | --- |

(76)

V pripombah z dne 8. septembra 2008, po sprožitvi uradnega postopka, belgijski organi navajajo, da bi morala Komisija omejiti preiskavo na trg dražbe rib. Ker ni nobena od družb AGVO ali PAKHUIZEN dejavna na tem trgu, ukrepi, sprejeti v njuno korist, za ta postopek niso pomembni. Belgijski organi na splošno menijo, da Komisija ni ustrezno opredelila področja preiskave in da obstaja tveganje dvojnega štetja pomoči.

5.1   POMOČ, NAMENJENA DRUŽBI AGVO

| (77) | Belgijski organi vztrajajo pri tem, da družba AGVO ne opravlja nobenih trgovinskih dejavnosti in zato ne more vplivati na konkurenco. Pomoč, dodeljena družbi AGVO, se torej ne more šteti kot državna pomoč. Belgijski organi dodajajo, da se lahko v najslabšem primeru v preiskavi upoštevajo le sredstva, dodeljena družbi EVO (na primer del začetnega kapitala, ki ga je družba AGVO dodelila družbi EVO). Poleg tega navajajo, da je bil preostanek namenjen nalogam javnega interesa, kar ne more vplivati na konkurenco na trgu dražbe rib. |
| --- | --- |

(77)

Belgijski organi vztrajajo pri tem, da družba AGVO ne opravlja nobenih trgovinskih dejavnosti in zato ne more vplivati na konkurenco. Pomoč, dodeljena družbi AGVO, se torej ne more šteti kot državna pomoč. Belgijski organi dodajajo, da se lahko v najslabšem primeru v preiskavi upoštevajo le sredstva, dodeljena družbi EVO (na primer del začetnega kapitala, ki ga je družba AGVO dodelila družbi EVO). Poleg tega navajajo, da je bil preostanek namenjen nalogam javnega interesa, kar ne more vplivati na konkurenco na trgu dražbe rib.

| (78) | Belgijski organi navajajo, da je družba AGVO do zdaj prejela le 3 569 667 EUR od obljubljenih 6 197 338,12 EUR začetnega kapitala. |
| --- | --- |

(78)

Belgijski organi navajajo, da je družba AGVO do zdaj prejela le 3 569 667 EUR od obljubljenih 6 197 338,12 EUR začetnega kapitala.

| (79) | V zvezi s pravico do obračunavanja davkov belgijski organi menijo, da je ta pravica povezana z nalogami družbe AGVO v javnem interesu in je ni mogoče obravnavati kot državno pomoč ter da družba AGVO v nobenem primeru ni pristojna za obračunavanje davkov za ladijske prevodnice in operativne površine. |
| --- | --- |

(79)

V zvezi s pravico do obračunavanja davkov belgijski organi menijo, da je ta pravica povezana z nalogami družbe AGVO v javnem interesu in je ni mogoče obravnavati kot državno pomoč ter da družba AGVO v nobenem primeru ni pristojna za obračunavanje davkov za ladijske prevodnice in operativne površine.

| (80) | V zvezi s stavbami navajajo, da je vseeno, ali so v lasti mesta ali druge osebe javnega prava. Dodelitev stavb družbi AGVO obravnavajo zgolj kot notranjo dodelitev lastnine. Belgijski organi opozarjajo, da družba AGVO ne opravlja nobenih trgovinskih dejavnosti in zato dodelitve stavb ni mogoče obravnavati kot državno pomoč. Dodajajo, da je dodelitev stavb povezana z obveznostjo popravil in vzdrževanja v dobrem stanju, tako da družba AGVO s tem ni pridobila ugodnosti. |
| --- | --- |

(80)

V zvezi s stavbami navajajo, da je vseeno, ali so v lasti mesta ali druge osebe javnega prava. Dodelitev stavb družbi AGVO obravnavajo zgolj kot notranjo dodelitev lastnine. Belgijski organi opozarjajo, da družba AGVO ne opravlja nobenih trgovinskih dejavnosti in zato dodelitve stavb ni mogoče obravnavati kot državno pomoč. Dodajajo, da je dodelitev stavb povezana z obveznostjo popravil in vzdrževanja v dobrem stanju, tako da družba AGVO s tem ni pridobila ugodnosti.

| (81) | Belgijski organi nadalje menijo, da brezplačnih garancij ni mogoče obravnavati kot državno pomoč, ker so bile zagotovljene za posojila, za katera je družba AGVO zaprosila za namene popravil stavb, ki jih imajo v najemu javni organi. Vendar priznavajo, da je bilo eno od zajamčenih posojil (v znesku 550 000 EUR) namenjeno družbi EVO. |
| --- | --- |

(81)

Belgijski organi nadalje menijo, da brezplačnih garancij ni mogoče obravnavati kot državno pomoč, ker so bile zagotovljene za posojila, za katera je družba AGVO zaprosila za namene popravil stavb, ki jih imajo v najemu javni organi. Vendar priznavajo, da je bilo eno od zajamčenih posojil (v znesku 550 000 EUR) namenjeno družbi EVO.

| (82) | Nazadnje, belgijski organi navajajo, da sodna praksa v zadevi Altmark ni pomembna, ker javne naloge družbe AGVO niso gospodarske. Dodajajo, da ni tveganja navzkrižnega subvencioniranja, ker družba AGVO ne opravlja trgovinskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(82)

Nazadnje, belgijski organi navajajo, da sodna praksa v zadevi Altmark ni pomembna, ker javne naloge družbe AGVO niso gospodarske. Dodajajo, da ni tveganja navzkrižnega subvencioniranja, ker družba AGVO ne opravlja trgovinskih dejavnosti.

5.2   POMOČ, NAMENJENA DRUŽBI PAKHUIZEN

| (83) | Belgija navaja, da ima Ostende le omejeno pravico do zemljišč in da ima zato sporazum o emfitevzi manjšo trgovinsko vrednost. Poleg tega mora družba PAKHUIZEN popravljati in obnavljati stavbe, kar se šteje za izredno obveznost, ki v veliki meri nadomešča simbolično najemnino. |
| --- | --- |

(83)

Belgija navaja, da ima Ostende le omejeno pravico do zemljišč in da ima zato sporazum o emfitevzi manjšo trgovinsko vrednost. Poleg tega mora družba PAKHUIZEN popravljati in obnavljati stavbe, kar se šteje za izredno obveznost, ki v veliki meri nadomešča simbolično najemnino.

| (84) | Belgijski organi dodajajo, da je družba PAKHUIZEN dejavna le na trgu upravljanja stavb, ki se uporabljajo v ribiškem sektorju. Ti organi menijo, da se dejavnost te družbe komaj lahko obravnava kot trgovinska, ker vključuje obveznost obnove in ker je vrednost stavb zelo majhna. Stavbe, ki jih upravlja družba PAKHUIZEN, se lahko dajo v najem le za dejavnosti, povezane z ribiškim sektorjem, zato belgijski organi nazadnje trdijo, da družba PAKHUIZEN ni konkurenčna nikomur. |
| --- | --- |

(84)

Belgijski organi dodajajo, da je družba PAKHUIZEN dejavna le na trgu upravljanja stavb, ki se uporabljajo v ribiškem sektorju. Ti organi menijo, da se dejavnost te družbe komaj lahko obravnava kot trgovinska, ker vključuje obveznost obnove in ker je vrednost stavb zelo majhna. Stavbe, ki jih upravlja družba PAKHUIZEN, se lahko dajo v najem le za dejavnosti, povezane z ribiškim sektorjem, zato belgijski organi nazadnje trdijo, da družba PAKHUIZEN ni konkurenčna nikomur.

| (85) | Belgijski organi nadalje ugotavljajo, da je družba AGVO kupila delnice družbe PAKHUIZEN po tržni ceni in da daje družba PAKHUIZEN stavbe v najem po tržnih cenah (ob upoštevanju, da niso bile v dobrem stanju). |
| --- | --- |

(85)

Belgijski organi nadalje ugotavljajo, da je družba AGVO kupila delnice družbe PAKHUIZEN po tržni ceni in da daje družba PAKHUIZEN stavbe v najem po tržnih cenah (ob upoštevanju, da niso bile v dobrem stanju).

5.3   POMOČ, NAMENJENA DRUŽBI EVO

| (86) | Belgijski organi navajajo, da mora družba EVO v zameno za brezplačno razpolaganje s stavbami kriti stroške obnove, ki jih običajno krije lastnik stavb. |
| --- | --- |

(86)

Belgijski organi navajajo, da mora družba EVO v zameno za brezplačno razpolaganje s stavbami kriti stroške obnove, ki jih običajno krije lastnik stavb.

| (87) | Belgijski organi navajajo tudi, da je treba brezplačne garancije, namenjene družbi EVO, obravnavati v okviru načrta privatizacije in prestrukturiranja dražbe. Menijo, da je mesto v okviru prestrukturiranja dražbe rib delovalo kot zasebni vlagatelj, če je bila dokapitalizacija dražbe rib z gospodarskega vidika donosnejša od zaprtja dražbe, in da bo lahko mestu s privatizacijo povrnjena njegova naložba z najemnino, ki jo bo zaračunalo zasebnemu lastniku dražbe. Belgijski organi prav tako poudarjajo, da so že leta 2002 obstajali načrti za privatizacijo dražbe in da je ta mogoča šele po prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(87)

Belgijski organi navajajo tudi, da je treba brezplačne garancije, namenjene družbi EVO, obravnavati v okviru načrta privatizacije in prestrukturiranja dražbe. Menijo, da je mesto v okviru prestrukturiranja dražbe rib delovalo kot zasebni vlagatelj, če je bila dokapitalizacija dražbe rib z gospodarskega vidika donosnejša od zaprtja dražbe, in da bo lahko mestu s privatizacijo povrnjena njegova naložba z najemnino, ki jo bo zaračunalo zasebnemu lastniku dražbe. Belgijski organi prav tako poudarjajo, da so že leta 2002 obstajali načrti za privatizacijo dražbe in da je ta mogoča šele po prestrukturiranju.

| (88) | Natančneje v zvezi z brezplačnimi garancijami belgijski organi ugotavljajo, da so se posojila uporabila kot dopolnitev financiranja dražbe rib, ki jo je prvotno financiralo mesto s kapitalskim vložkom (družbi AGVO in prek nje družbi EVO). Belgijski organi navajajo, da je mesto z garancijo bistveno zmanjšalo stroške prestrukturiranja. Poleg tega dodajajo, da posojila brez garancije mesta ne bi bila odobrena, in opozarjajo na običajno poslovno prakso, tj., da matična družba ponudi garancijo za posojila, namenjena svoji hčerinski družbi. |
| --- | --- |

(88)

Natančneje v zvezi z brezplačnimi garancijami belgijski organi ugotavljajo, da so se posojila uporabila kot dopolnitev financiranja dražbe rib, ki jo je prvotno financiralo mesto s kapitalskim vložkom (družbi AGVO in prek nje družbi EVO). Belgijski organi navajajo, da je mesto z garancijo bistveno zmanjšalo stroške prestrukturiranja. Poleg tega dodajajo, da posojila brez garancije mesta ne bi bila odobrena, in opozarjajo na običajno poslovno prakso, tj., da matična družba ponudi garancijo za posojila, namenjena svoji hčerinski družbi.

5.4   POMOČ, NAMENJENA RIBIŠKIM PODJETJEM/LASTNIKOM PLOVIL

| (89) | Belgijski organi ugotavljajo, da je Komisija isto pomoč štela dvakrat in da gre za pomoč družbi EVO ali pomoč ribičem, ne pa za oboje. Če se zadevni ukrepi obravnavajo kot državna pomoč, belgijski organi menijo, da je to mogoče na ravni družb EVO in PAKHUIZEN in torej na tej ravni izkrivljajo konkurenco, ne pa tudi na ravni lastnikov plovil in ribiških podjetij. Dodajajo, da družbi EVO in PAKHUIZEN v nobenem primeru ne ponujata storitev pod tržnimi cenami. V zvezi z družbo EVO belgijski organi pojasnjujejo, da enake storitve, kot jih ponuja družba EVO, ponujajo tudi drugje. Prav tako navajajo, da družba EVO ne ponuja nobenih skladišč ali brezplačne elektrike ter ni odgovorna za pristanišče in operativno površino Belgijski organi navajajo, da je strošek za vodo vključen v dajatev za dražbo in da družba EVO lastnikom plovil ne dodeljuje nobenih posojil pod tržnimi cenami. Nazadnje navajajo, da ni družba EVO v praksi nikoli izvrševala členov iz pogodbe, ki lastnike plovil zavezujejo k licitaciji ulova pri družbi EVO. |
| --- | --- |

(89)

Belgijski organi ugotavljajo, da je Komisija isto pomoč štela dvakrat in da gre za pomoč družbi EVO ali pomoč ribičem, ne pa za oboje. Če se zadevni ukrepi obravnavajo kot državna pomoč, belgijski organi menijo, da je to mogoče na ravni družb EVO in PAKHUIZEN in torej na tej ravni izkrivljajo konkurenco, ne pa tudi na ravni lastnikov plovil in ribiških podjetij. Dodajajo, da družbi EVO in PAKHUIZEN v nobenem primeru ne ponujata storitev pod tržnimi cenami. V zvezi z družbo EVO belgijski organi pojasnjujejo, da enake storitve, kot jih ponuja družba EVO, ponujajo tudi drugje. Prav tako navajajo, da družba EVO ne ponuja nobenih skladišč ali brezplačne elektrike ter ni odgovorna za pristanišče in operativno površino Belgijski organi navajajo, da je strošek za vodo vključen v dajatev za dražbo in da družba EVO lastnikom plovil ne dodeljuje nobenih posojil pod tržnimi cenami. Nazadnje navajajo, da ni družba EVO v praksi nikoli izvrševala členov iz pogodbe, ki lastnike plovil zavezujejo k licitaciji ulova pri družbi EVO.

6.   POSTOPEK PRIVATIZACIJE, KI SE JE ZAČEL PO SPROŽITVI POSTOPKA PREISKAVE

| (90) | Belgija je Komisijo obvestila, da je bil 22. maja 2008 sprejet sklep o privatizaciji dražbe rib v Ostendeju in da je mesto sprožilo javni postopek izbire, da bi privabilo operativnega partnerja za upravljanje družbe EVO. |
| --- | --- |

(90)

Belgija je Komisijo obvestila, da je bil 22. maja 2008 sprejet sklep o privatizaciji dražbe rib v Ostendeju in da je mesto sprožilo javni postopek izbire, da bi privabilo operativnega partnerja za upravljanje družbe EVO.

| (91) | V svojih pripombah Belgija pojasnjuje, da bo privatizacija izvedena z ustanovitvijo nove družbe, ki bo izvajala upravljanje dražbe rib. Stavbe, ki se uporabljajo za dražbo rib, bodo vrnjene mestu in nova družba bo morala z mestom skleniti najemno pogodbo. Novi družbi ne bo treba prevzeti ostalega premoženja dražbe rib (zaposlenih, zabojev za ribe, pogodb, posojil lastnikom plovil itd.). |
| --- | --- |

(91)

V svojih pripombah Belgija pojasnjuje, da bo privatizacija izvedena z ustanovitvijo nove družbe, ki bo izvajala upravljanje dražbe rib. Stavbe, ki se uporabljajo za dražbo rib, bodo vrnjene mestu in nova družba bo morala z mestom skleniti najemno pogodbo. Novi družbi ne bo treba prevzeti ostalega premoženja dražbe rib (zaposlenih, zabojev za ribe, pogodb, posojil lastnikom plovil itd.).

| (92) | Ker bosta prodajna in najemna pogodba sklenjeni po tržnih cenah, novi družbi ne bo dodeljena nobena pomoč in ta družba prav tako nobene pomoči ne bo vrnila. |
| --- | --- |

(92)

Ker bosta prodajna in najemna pogodba sklenjeni po tržnih cenah, novi družbi ne bo dodeljena nobena pomoč in ta družba prav tako nobene pomoči ne bo vrnila.

| (93) | Belgija je v dopisu z dne 16. novembra 2009 Komisijo obvestila o nadaljnjem razvoju postopka privatizacije. |
| --- | --- |

(93)

Belgija je v dopisu z dne 16. novembra 2009 Komisijo obvestila o nadaljnjem razvoju postopka privatizacije.

| (94) | Belgijski organi navajajo, da je bilo najprej lastništvo nad stavbami, ki pripadajo družbi AGVO, 4. septembra 2009 brezplačno preneseno nazaj na mesto, vključno s pravicami in obveznostmi v zvezi s stavbami (najemne pogodbe). Mesto je prevzelo tudi različna posojila od družb AGVO in PAKHUIZEN. Pozneje je bilo lastništvo nad stavbami preneseno na flamsko regijo, ki je plačala mestu nadomestilo v različnih oblikah: plačala je 3 500 000 EUR in mestu je bila podeljena pravica, da do 1. januarja ali v nekaterih primerih do 30. junija 2010 pobira najemnino, ki jo za stavbe plačujejo javne in delno javne organizacije. Flamska regija je od mesta prevzela tudi različne dolgove in/ali posojila. |
| --- | --- |

(94)

Belgijski organi navajajo, da je bilo najprej lastništvo nad stavbami, ki pripadajo družbi AGVO, 4. septembra 2009 brezplačno preneseno nazaj na mesto, vključno s pravicami in obveznostmi v zvezi s stavbami (najemne pogodbe). Mesto je prevzelo tudi različna posojila od družb AGVO in PAKHUIZEN. Pozneje je bilo lastništvo nad stavbami preneseno na flamsko regijo, ki je plačala mestu nadomestilo v različnih oblikah: plačala je 3 500 000 EUR in mestu je bila podeljena pravica, da do 1. januarja ali v nekaterih primerih do 30. junija 2010 pobira najemnino, ki jo za stavbe plačujejo javne in delno javne organizacije. Flamska regija je od mesta prevzela tudi različne dolgove in/ali posojila.

| (95) | Belgija navaja, da po vrnitvi lastništva nad stavbami mestu ni več razloga za obravnavo vprašanja državne pomoči. |
| --- | --- |

(95)

Belgija navaja, da po vrnitvi lastništva nad stavbami mestu ni več razloga za obravnavo vprašanja državne pomoči.

| (96) | Belgija je v nadaljevanju navedla, da se je družba PAKHUIZEN odločila prekiniti dolgoročno najemno pogodbo, ki jo je z mestom sklenila leta 1989. Belgija pričakuje, da bo družba PAKHUIZEN kmalu likvidirana, tako da bo postopek o državni pomoči verjetno postal brezpredmeten. |
| --- | --- |

(96)

Belgija je v nadaljevanju navedla, da se je družba PAKHUIZEN odločila prekiniti dolgoročno najemno pogodbo, ki jo je z mestom sklenila leta 1989. Belgija pričakuje, da bo družba PAKHUIZEN kmalu likvidirana, tako da bo postopek o državni pomoči verjetno postal brezpredmeten.

| (97) | V zvezi z družbo EVO Belgija pojasnjuje, da kandidat, ki je izpolnjeval merila za izbiro, mestu ni omogočal zadovoljivih pogojev. Družba EVO bo še naprej poslovala, dokler ne bo izbran primeren kandidat za prevzem njenega premoženja. |
| --- | --- |

(97)

V zvezi z družbo EVO Belgija pojasnjuje, da kandidat, ki je izpolnjeval merila za izbiro, mestu ni omogočal zadovoljivih pogojev. Družba EVO bo še naprej poslovala, dokler ne bo izbran primeren kandidat za prevzem njenega premoženja.

| (98) | Nazadnje je Belgija navedla, da bo družba AGVO še naprej poslovala, dokler ne bo poravnala vseh dolgov/obveznosti. |
| --- | --- |

(98)

Nazadnje je Belgija navedla, da bo družba AGVO še naprej poslovala, dokler ne bo poravnala vseh dolgov/obveznosti.

| (99) | Belgija poziva Komisijo k odložitvi svoje odločitve do zaključka postopka privatizacije. |
| --- | --- |

(99)

Belgija poziva Komisijo k odložitvi svoje odločitve do zaključka postopka privatizacije.

7.   UGOTOVITVE BELGIJE V ZVEZI S PRIPOMBAMI TRETJIH OSEB

| (100) | V zvezi z islandskim vprašanjem Belgija navaja, da ni družba EVO nikoli kupovala rib neposredno od islandskih lastnikov plovil ali ribičev, temveč le na islandskih dražbah rib prek prodajnega zastopnika. |
| --- | --- |

(100)

V zvezi z islandskim vprašanjem Belgija navaja, da ni družba EVO nikoli kupovala rib neposredno od islandskih lastnikov plovil ali ribičev, temveč le na islandskih dražbah rib prek prodajnega zastopnika.

| (101) | Belgija dodaja, da se je nadaljnja prodaja islandskih rib kmalu pokazala za nedonosno. Zato je po približno enem letu 17. marca 2006 sklenila prenehati s temi nakupi in nadaljnjo prodajo. Belgija je predložila izvod navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(101)

Belgija dodaja, da se je nadaljnja prodaja islandskih rib kmalu pokazala za nedonosno. Zato je po približno enem letu 17. marca 2006 sklenila prenehati s temi nakupi in nadaljnjo prodajo. Belgija je predložila izvod navedenega sklepa.

| (102) | Belgija pojasnjuje, da se ribe na dražbah rib v Islandiji niso kupovale po visokih cenah in potem nadalje prodajale v Ostendeju po nižjih cenah z namenom privabljanja islandskih rib v Ostende, ampak zato, ker ribe višje kakovosti, ki jih je prodajni agent kupil na Islandiji za družbo EVO, niso nikoli prispele v družbo EVO, temveč jih je neposredno kupilo zasebno podjetje za filetiranje Luna Fish, medtem ko so v družbo EVO prispele ribe nižje kakovosti, ki jih zaradi tega ni bilo mogoče prodati po dobičkonosnih cenah. Zato Belgija meni, da je bila družba EVO kvečjemu žrtev teh praks. Pooblaščeni upravitelj družbe AGVO/EVO in trgovinski direktor sta bila po odkritju težave odpuščena. |
| --- | --- |

(102)

Belgija pojasnjuje, da se ribe na dražbah rib v Islandiji niso kupovale po visokih cenah in potem nadalje prodajale v Ostendeju po nižjih cenah z namenom privabljanja islandskih rib v Ostende, ampak zato, ker ribe višje kakovosti, ki jih je prodajni agent kupil na Islandiji za družbo EVO, niso nikoli prispele v družbo EVO, temveč jih je neposredno kupilo zasebno podjetje za filetiranje Luna Fish, medtem ko so v družbo EVO prispele ribe nižje kakovosti, ki jih zaradi tega ni bilo mogoče prodati po dobičkonosnih cenah. Zato Belgija meni, da je bila družba EVO kvečjemu žrtev teh praks. Pooblaščeni upravitelj družbe AGVO/EVO in trgovinski direktor sta bila po odkritju težave odpuščena.

| (103) | V zvezi z domnevnim brezplačnim razpolaganjem z javnimi uslužbenci za upravne, računovodske in vzdrževalne naloge Belgija navaja, da temeljijo izjave ZV le na domnevah in da ima družba EVO za opravljanje navedenih nalog svoje uslužbence ter da poleg tega nekateri uslužbenci družbe EVO včasih opravljajo naloge v javnem interesu (vzdrževanje ceste do dražbe rib). |
| --- | --- |

(103)

V zvezi z domnevnim brezplačnim razpolaganjem z javnimi uslužbenci za upravne, računovodske in vzdrževalne naloge Belgija navaja, da temeljijo izjave ZV le na domnevah in da ima družba EVO za opravljanje navedenih nalog svoje uslužbence ter da poleg tega nekateri uslužbenci družbe EVO včasih opravljajo naloge v javnem interesu (vzdrževanje ceste do dražbe rib).

| (104) | Belgija tudi omenja, da izjava ZV glede tega, da je družba EVO zagotovila minimalno ceno glede na ceno na dražbi rib v Zeebruggeju, ni podprta z nobenimi dokazi. Belgija dodaja, da so ribiške družbe pri pogajanju z ZV morda domnevale, da je to del strategije za pridobitev boljših trgovinskih pogojev pri ZV. |
| --- | --- |

(104)

Belgija tudi omenja, da izjava ZV glede tega, da je družba EVO zagotovila minimalno ceno glede na ceno na dražbi rib v Zeebruggeju, ni podprta z nobenimi dokazi. Belgija dodaja, da so ribiške družbe pri pogajanju z ZV morda domnevale, da je to del strategije za pridobitev boljših trgovinskih pogojev pri ZV.

| (105) | V zvezi z vprašanjem tovarne za filetiranje v Ostendeju (Ostend Filleting Factory–OFF) Belgija poudarja, da dokumenti, ki so jih predložile tretje osebe, dokazujejo le, da so to tovarno ustanovile zasebne stranke, in ne razkrivajo sodelovanja tovarne v nelojalni konkurenci. Belgija navaja, da je družba PAKHUIZEN dejansko šele marca 2006 pridobila 60 % delnic tovarne OFF. Ta tovarna se je nato preimenovala v Ostend Premium Fish bvba in nazadnje šla v stečaj 14. januarja 2008. |
| --- | --- |

(105)

V zvezi z vprašanjem tovarne za filetiranje v Ostendeju (Ostend Filleting Factory–OFF) Belgija poudarja, da dokumenti, ki so jih predložile tretje osebe, dokazujejo le, da so to tovarno ustanovile zasebne stranke, in ne razkrivajo sodelovanja tovarne v nelojalni konkurenci. Belgija navaja, da je družba PAKHUIZEN dejansko šele marca 2006 pridobila 60 % delnic tovarne OFF. Ta tovarna se je nato preimenovala v Ostend Premium Fish bvba in nazadnje šla v stečaj 14. januarja 2008.

| (106) | V zvezi z domnevnimi izgubami družbe Gardec in družbe za popravilo ladij v Flandriji zaradi državne pomoči Belgija meni, da kljub odhajanju plovil zaradi državne pomoči v Ostende namesto v Zeebrugge to še vedno ne dokazuje povezave z izgubami. Belgija navaja, da lastniki svojih ladij ne peljejo vedno na popravilo v domače pristanišče, ampak raje izkoristijo cenejše storitve v Vzhodni Evropi (na Poljskem). Belgija ugotavlja, da je v Ostendeju mogoče opaziti bistveno upadanje družb za popravilo ladij. |
| --- | --- |

(106)

V zvezi z domnevnimi izgubami družbe Gardec in družbe za popravilo ladij v Flandriji zaradi državne pomoči Belgija meni, da kljub odhajanju plovil zaradi državne pomoči v Ostende namesto v Zeebrugge to še vedno ne dokazuje povezave z izgubami. Belgija navaja, da lastniki svojih ladij ne peljejo vedno na popravilo v domače pristanišče, ampak raje izkoristijo cenejše storitve v Vzhodni Evropi (na Poljskem). Belgija ugotavlja, da je v Ostendeju mogoče opaziti bistveno upadanje družb za popravilo ladij.

8.   ODREDBA O PREDLOŽITVI PODATKOV

| (107) | Komisija je v dopisih z dne 13. marca in 26. junija 2006 belgijske organe zaprosila za informacije o pravnem položaju dražbe rib v Ostendeju in sodelovanju države ter zahtevala podrobnosti glede finančnih tokov med državo in dražbo rib. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je v dopisih z dne 13. marca in 26. junija 2006 belgijske organe zaprosila za informacije o pravnem položaju dražbe rib v Ostendeju in sodelovanju države ter zahtevala podrobnosti glede finančnih tokov med državo in dražbo rib.

| (108) | Belgijski organi so v dopisu z dne 19. oktobra 2006 poudarili, da družba AGVO poleg trgovinskih dejavnosti (vodenje dražbe rib) opravlja naloge javnega interesa. Vendar so bile te informacije zelo omejene in niso vključevale dejstev, na podlagi katerih bi lahko Komisija ocenila, ali je mogoče ugodnosti, ki jih je mesto dodelilo družbi AGVO, obravnavati kot nadomestila za naloge splošnega (gospodarskega) pomena ter ali ni bilo previsokih nadomestil in tveganj navzkrižnega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(108)

Belgijski organi so v dopisu z dne 19. oktobra 2006 poudarili, da družba AGVO poleg trgovinskih dejavnosti (vodenje dražbe rib) opravlja naloge javnega interesa. Vendar so bile te informacije zelo omejene in niso vključevale dejstev, na podlagi katerih bi lahko Komisija ocenila, ali je mogoče ugodnosti, ki jih je mesto dodelilo družbi AGVO, obravnavati kot nadomestila za naloge splošnega (gospodarskega) pomena ter ali ni bilo previsokih nadomestil in tveganj navzkrižnega subvencioniranja.

| (109) | Zato je Komisija v skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 659/1999 v dopisu z dne 11. julija 2007 pozvala belgijske organe k predložitvi podrobnih informacij o javnih nalogah, ki jih opravlja družba AGVO. Komisija je pozvala predvsem k odgovoru, na kakšni podlagi, če je to sploh mogoče, se lahko zadevne naloge obravnavajo kot naloge javnega interesa v skladu z Odločbo Komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (15). |
| --- | --- |

(109)

Zato je Komisija v skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 659/1999 v dopisu z dne 11. julija 2007 pozvala belgijske organe k predložitvi podrobnih informacij o javnih nalogah, ki jih opravlja družba AGVO. Komisija je pozvala predvsem k odgovoru, na kakšni podlagi, če je to sploh mogoče, se lahko zadevne naloge obravnavajo kot naloge javnega interesa v skladu z Odločbo Komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (15).

| (110) | Belgijski organi so v dopisu z dne 27. novembra 2007 navedli le, da nobena od nalog, ki jih opravlja družba AGVO, ni gospodarskega pomena in da Odločba Komisije št. 2005/842/ES ni pomembna. Prav tako so navedli, da družba AGVO ne prejema nadomestil za javne naloge, ki jih opravlja. |
| --- | --- |

(110)

Belgijski organi so v dopisu z dne 27. novembra 2007 navedli le, da nobena od nalog, ki jih opravlja družba AGVO, ni gospodarskega pomena in da Odločba Komisije št. 2005/842/ES ni pomembna. Prav tako so navedli, da družba AGVO ne prejema nadomestil za javne naloge, ki jih opravlja.

| (111) | Komisija v svoji odločitvi z dne 2. julija 2008 o sprožitvi uradnega postopka preiskave ugotavlja, da družbe AGVO, EVO in PAKHUIZEN oblikujejo skupino družb, dejavnih na trgu licitiranja rib in pomožnih storitev, ter da jim je mesto dodelilo različne ugodnosti, ki izkrivljajo konkurenco na trgu. V zvezi z nadomestili za javne naloge Komisija ugotavlja, da dokumentacija ne vključuje nobenih dejstev, ki bi kazala, da so merila, ki jih je Sodišče Evropskih skupnosti oblikovalo v sodbi Altmark, izpolnjena. Poleg tega Komisija zaradi pomanjkanja informacij na tej točki ni mogla oceniti, ali se lahko predvsem pravica do uvedbe in pobiranja davkov obravnava kot nadomestilo za storitve javnega interesa, in je dvomila glede združljivosti pomoči. Zato Komisija v uvodni izjavi 121 odločitve o sprožitvi uradnega postopka preiskave belgijske organe poziva k predložitvi vseh informacij, ki bi lahko bile v pomoč pri oceni zadevnih ukrepov. |
| --- | --- |

(111)

Komisija v svoji odločitvi z dne 2. julija 2008 o sprožitvi uradnega postopka preiskave ugotavlja, da družbe AGVO, EVO in PAKHUIZEN oblikujejo skupino družb, dejavnih na trgu licitiranja rib in pomožnih storitev, ter da jim je mesto dodelilo različne ugodnosti, ki izkrivljajo konkurenco na trgu. V zvezi z nadomestili za javne naloge Komisija ugotavlja, da dokumentacija ne vključuje nobenih dejstev, ki bi kazala, da so merila, ki jih je Sodišče Evropskih skupnosti oblikovalo v sodbi Altmark, izpolnjena. Poleg tega Komisija zaradi pomanjkanja informacij na tej točki ni mogla oceniti, ali se lahko predvsem pravica do uvedbe in pobiranja davkov obravnava kot nadomestilo za storitve javnega interesa, in je dvomila glede združljivosti pomoči. Zato Komisija v uvodni izjavi 121 odločitve o sprožitvi uradnega postopka preiskave belgijske organe poziva k predložitvi vseh informacij, ki bi lahko bile v pomoč pri oceni zadevnih ukrepov.

| (112) | Belgijski organi niso v pripombah, prejetih 8. septembra 2008 in na naslednjem sestanku 9. oktobra 2008, predložili nobenih dodatnih dejstev, na podlagi katerih bi lahko Komisija proučila, ali je mogoče ugodnosti, dodeljene družbi AGVO, obravnavati kot nadomestilo za naloge splošnega (gospodarskega) pomena. Namesto tega so belgijski organi ponovno poudarili, da merila Altmark niso pomembna, ker opravlja družba AGVO le javne naloge. |
| --- | --- |

(112)

Belgijski organi niso v pripombah, prejetih 8. septembra 2008 in na naslednjem sestanku 9. oktobra 2008, predložili nobenih dodatnih dejstev, na podlagi katerih bi lahko Komisija proučila, ali je mogoče ugodnosti, dodeljene družbi AGVO, obravnavati kot nadomestilo za naloge splošnega (gospodarskega) pomena. Namesto tega so belgijski organi ponovno poudarili, da merila Altmark niso pomembna, ker opravlja družba AGVO le javne naloge.

| (113) | Vendar ta odgovor ni bil zadovoljiv, ker družba AGVO sodeluje tudi v gospodarskih dejavnostih. |
| --- | --- |

(113)

Vendar ta odgovor ni bil zadovoljiv, ker družba AGVO sodeluje tudi v gospodarskih dejavnostih.

| (114) | Tako je Komisija v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999 z odredbo o predložitvi podatkov z dne 8. septembra 2009 zahtevala vse uporabne informacije v zvezi s tem in zlasti:






  — | seznam različnih dejavnosti, ki jih opravlja družba AGVO, na katerem so ločeno razvrščene gospodarske dejavnosti, naloge negospodarskega javnega interesa in naloge splošnega gospodarskega pomena, |
| --- | --- | --- |

(114)

Tako je Komisija v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999 z odredbo o predložitvi podatkov z dne 8. septembra 2009 zahtevala vse uporabne informacije v zvezi s tem in zlasti:

—

seznam različnih dejavnosti, ki jih opravlja družba AGVO, na katerem so ločeno razvrščene gospodarske dejavnosti, naloge negospodarskega javnega interesa in naloge splošnega gospodarskega pomena,

| — | parametre za izračun, nadzor in pregled nadomestil za naloge negospodarskega javnega interesa na eni strani in nadomestil za naloge gospodarskega javnega interesa na drugi, |
| --- | --- |

—

parametre za izračun, nadzor in pregled nadomestil za naloge negospodarskega javnega interesa na eni strani in nadomestil za naloge gospodarskega javnega interesa na drugi,

| — | dogovore za izogibanje in povračilo kakršnih koli čezmernih nadomestil, |
| --- | --- |

—

dogovore za izogibanje in povračilo kakršnih koli čezmernih nadomestil,

| — | stroške, ki so nastali pri opravljanju obveznosti v zvezi z gospodarskimi javnimi storitvami, negospodarskimi javnimi storitvami in drugimi storitvami, ter s tem povezan prihodek, |
| --- | --- |

—

stroške, ki so nastali pri opravljanju obveznosti v zvezi z gospodarskimi javnimi storitvami, negospodarskimi javnimi storitvami in drugimi storitvami, ter s tem povezan prihodek,

| — | povzetke notranjih računovodskih izkazov, v katerih so ločeno prikazani stroški in prejemki, povezani s storitvami splošnega gospodarskega pomena, storitvami splošnega negospodarskega pomena in drugimi storitvami, ter parametre za razporejanje stroškov in prihodkov, |
| --- | --- |

—

povzetke notranjih računovodskih izkazov, v katerih so ločeno prikazani stroški in prejemki, povezani s storitvami splošnega gospodarskega pomena, storitvami splošnega negospodarskega pomena in drugimi storitvami, ter parametre za razporejanje stroškov in prihodkov,

| — | dokumente, če so na voljo, ki dokazujejo, da družba AGVO izpolnjuje četrto merilo iz sodbe Altmark, tj., da je treba stopnjo potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih imelo običajno podjetje, ki je v istem sektorju dobro vodeno in ima ustrezna sredstva, ob upoštevanju prejemkov in zmernega dobička iz izpolnjevanja obveznosti. |
| --- | --- |

—

dokumente, če so na voljo, ki dokazujejo, da družba AGVO izpolnjuje četrto merilo iz sodbe Altmark, tj., da je treba stopnjo potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih imelo običajno podjetje, ki je v istem sektorju dobro vodeno in ima ustrezna sredstva, ob upoštevanju prejemkov in zmernega dobička iz izpolnjevanja obveznosti.

| (115) | Belgijski organi v svojem dopisu z dne 16. novembra 2009 ponovno poudarjajo, da opravlja družba AGVO naslednje javne naloge: upravljanje ribiškega pristanišča, obnova in dajanje v najem stavb javnim in delno javnim organizacijam ter upravljanje in vzdrževanje javne domene (vključno z vzdrževanjem ceste do dražbe rib). Navajajo, da so navedene javne naloge, ker se ne opravljajo v korist posameznih upravičencev. Ne razlikujejo med nalogami splošnega negospodarskega pomena in storitvami javnega gospodarskega pomena, vendar priznavajo, da so morda nekatere ali vse javne naloge gospodarske narave. |
| --- | --- |

(115)

Belgijski organi v svojem dopisu z dne 16. novembra 2009 ponovno poudarjajo, da opravlja družba AGVO naslednje javne naloge: upravljanje ribiškega pristanišča, obnova in dajanje v najem stavb javnim in delno javnim organizacijam ter upravljanje in vzdrževanje javne domene (vključno z vzdrževanjem ceste do dražbe rib). Navajajo, da so navedene javne naloge, ker se ne opravljajo v korist posameznih upravičencev. Ne razlikujejo med nalogami splošnega negospodarskega pomena in storitvami javnega gospodarskega pomena, vendar priznavajo, da so morda nekatere ali vse javne naloge gospodarske narave.

| (116) | Belgijski organi priznavajo, da družba AGVO prek svoje hčerinske družbe EVO sodeluje v trgovinski dejavnosti, in sicer pri vodenju dražbe rib, ki ni dejavnost javnega interesa. |
| --- | --- |

(116)

Belgijski organi priznavajo, da družba AGVO prek svoje hčerinske družbe EVO sodeluje v trgovinski dejavnosti, in sicer pri vodenju dražbe rib, ki ni dejavnost javnega interesa.

| (117) | Belgijski organi navajajo, da družba AGVO dejansko ne prejema nadomestila za svoje naloge splošnega pomena. Te se financirajo iz proračuna družbe AGVO. Zato metodologija za izračun nadomestila ne obstaja. Belgijski organi dodajajo, da na podlagi računovodskih izkazov družb AGVO in EVO ni mogoče razlikovati med stroški in prihodki v zvezi z nalogami splošnega pomena in trgovinskimi nalogami. |
| --- | --- |

(117)

Belgijski organi navajajo, da družba AGVO dejansko ne prejema nadomestila za svoje naloge splošnega pomena. Te se financirajo iz proračuna družbe AGVO. Zato metodologija za izračun nadomestila ne obstaja. Belgijski organi dodajajo, da na podlagi računovodskih izkazov družb AGVO in EVO ni mogoče razlikovati med stroški in prihodki v zvezi z nalogami splošnega pomena in trgovinskimi nalogami.

9.   PODROČJE PREISKAVE

| (118) | Kot je mogoče sklepati iz več uvodnih izjav (na primer uvodne izjave 85) odločitve o sprožitvi uradnega postopka preiskave, področje preiskave ne obsega le trga dražbe rib, ampak vključuje tudi dejavnosti, povezane z dražbo rib (dajanje v najem stavb v okolici dražbe rib, upravljanje ribiškega pristanišča itd.). Zato so tudi ugodnosti, ki so dodeljene družbi AGVO ali PAKHUIZEN in ki niso neposredno povezane z delovanjem dražbe rib, del zdajšnjega postopka. |
| --- | --- |

(118)

Kot je mogoče sklepati iz več uvodnih izjav (na primer uvodne izjave 85) odločitve o sprožitvi uradnega postopka preiskave, področje preiskave ne obsega le trga dražbe rib, ampak vključuje tudi dejavnosti, povezane z dražbo rib (dajanje v najem stavb v okolici dražbe rib, upravljanje ribiškega pristanišča itd.). Zato so tudi ugodnosti, ki so dodeljene družbi AGVO ali PAKHUIZEN in ki niso neposredno povezane z delovanjem dražbe rib, del zdajšnjega postopka.

| (119) | Komisija je analizirala tudi ugodnosti, ki jih je družbi EVO dodelilo mesto samo ali družba AGVO. V odločitvi o sprožitvi uradnega postopka preiskave začetni kapital družbe EVO in naknadna povečanja kapitala niso bili analizirani kot ukrepi, ločeni od vplačil kapitala za družbo AGVO. Upoštevali so se zgolj kot eden od načinov, na katere je družba AGVO uporabila vplačila kapitala, ki jih je prejela od mesta. Belgijski organi v svojih pripombah kljub temu trdijo, da Komisija ni ustrezno razlikovala med dejavnostmi in nalogami, ki jih opravljajo družbe AGVO, PAKHUIZEN in EVO, ter da so zaradi delitve nalog med družbama AGVO in EVO ugodnosti, dodeljene družbi AGVO, pomembne za zdajšnjo preiskavo le, če so bile „prenesene“ na družbo EVO. Zato se zaradi jasnosti in pomiritve belgijskih organov zagotovitev začetnega kapitala družbi EVO in naknadna povečanja kapitala proučujejo ločeno v skladu s točko 10.1.2.2.3. Vprašanje dejanskega upravičenca do pomoči se proučuje v uvodni izjavi 319. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je analizirala tudi ugodnosti, ki jih je družbi EVO dodelilo mesto samo ali družba AGVO. V odločitvi o sprožitvi uradnega postopka preiskave začetni kapital družbe EVO in naknadna povečanja kapitala niso bili analizirani kot ukrepi, ločeni od vplačil kapitala za družbo AGVO. Upoštevali so se zgolj kot eden od načinov, na katere je družba AGVO uporabila vplačila kapitala, ki jih je prejela od mesta. Belgijski organi v svojih pripombah kljub temu trdijo, da Komisija ni ustrezno razlikovala med dejavnostmi in nalogami, ki jih opravljajo družbe AGVO, PAKHUIZEN in EVO, ter da so zaradi delitve nalog med družbama AGVO in EVO ugodnosti, dodeljene družbi AGVO, pomembne za zdajšnjo preiskavo le, če so bile „prenesene“ na družbo EVO. Zato se zaradi jasnosti in pomiritve belgijskih organov zagotovitev začetnega kapitala družbi EVO in naknadna povečanja kapitala proučujejo ločeno v skladu s točko 10.1.2.2.3. Vprašanje dejanskega upravičenca do pomoči se proučuje v uvodni izjavi 319.

10.   OCENA

10.1   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

| (120) | V skladu s členom 107(1) PDEU velja: „Razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“ |
| --- | --- |

(120)

V skladu s členom 107(1) PDEU velja: „Razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“

10.1.1   PODJETJA

| (121) | Kot je bilo pojasnjeno, zadeva ta preiskava morebitno pomoč, dodeljeno družbam AGVO, EVO in PAKHUIZEN ter ribiškim podjetjem, ki uporabljajo dražbo rib v Ostendeju ter storitve družb EVO in PAKHUIZEN. Vse te je treba obravnavati kot podjetja v smislu člena 107 PDEU. Belgijski organi pri tem resno nasprotujejo le v zvezi z družbo AGVO, ki po njihovih navedbah opravlja le naloge javnega interesa. |
| --- | --- |

(121)

Kot je bilo pojasnjeno, zadeva ta preiskava morebitno pomoč, dodeljeno družbam AGVO, EVO in PAKHUIZEN ter ribiškim podjetjem, ki uporabljajo dražbo rib v Ostendeju ter storitve družb EVO in PAKHUIZEN. Vse te je treba obravnavati kot podjetja v smislu člena 107 PDEU. Belgijski organi pri tem resno nasprotujejo le v zvezi z družbo AGVO, ki po njihovih navedbah opravlja le naloge javnega interesa.

| (122) | Belgijski organi so navedli, da družba AGVO opravlja „naloge javnega interesa“ („taken van openbaar belang“). Vendar se zdi, da družba AGVO sodeluje v gospodarskih dejavnostih in jo je zato treba zaradi razlogov iz uvodnih izjav od 123 do 129 obravnavati kot podjetje (16) v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(122)

Belgijski organi so navedli, da družba AGVO opravlja „naloge javnega interesa“ („taken van openbaar belang“). Vendar se zdi, da družba AGVO sodeluje v gospodarskih dejavnostih in jo je zato treba zaradi razlogov iz uvodnih izjav od 123 do 129 obravnavati kot podjetje (16) v smislu člena 107(1) PDEU.

| (123) | Družba AGVO daje stavbe v najem javnim in delno javnim ustanovam ter podjetjem. S tem družba AGVO neposredno ponuja storitve na trgu (storitve najema). |
| --- | --- |

(123)

Družba AGVO daje stavbe v najem javnim in delno javnim ustanovam ter podjetjem. S tem družba AGVO neposredno ponuja storitve na trgu (storitve najema).

| (124) | Družba AGVO je odgovorna tudi za izkoriščanje in upravljanje ribiškega pristanišča. Kot sta Splošno sodišče in Sodišče Evropskih skupnosti potrdili v zadevi Aeroport de Pariz
   (17), se lahko upravljanje infrastrukturnih objektov obravnava kot gospodarska dejavnost. V zvezi s pristaniško infrastrukturo je bilo to med drugim potrjeno v zadevi o razvoju flamskih pristanišč in rotterdamskega pristanišča (18). Komisija ugotavlja, da ponuja družba AGVO storitve, blago in objekte infrastrukture v zameno za plačilo. Družba AGVO je v skladu s svojim statutom dejansko upravičena do določanja in obračunavanja davkov za plačilo svojih storitev. |
| --- | --- |

(124)

Družba AGVO je odgovorna tudi za izkoriščanje in upravljanje ribiškega pristanišča. Kot sta Splošno sodišče in Sodišče Evropskih skupnosti potrdili v zadevi Aeroport de Pariz
   (17), se lahko upravljanje infrastrukturnih objektov obravnava kot gospodarska dejavnost. V zvezi s pristaniško infrastrukturo je bilo to med drugim potrjeno v zadevi o razvoju flamskih pristanišč in rotterdamskega pristanišča (18). Komisija ugotavlja, da ponuja družba AGVO storitve, blago in objekte infrastrukture v zameno za plačilo. Družba AGVO je v skladu s svojim statutom dejansko upravičena do določanja in obračunavanja davkov za plačilo svojih storitev.

| (125) | Poleg tega družba AGVO tudi prek svojih hčerinskih družb EVO in PAKHUIZEN posredno ponuja blago in storitve na trgu. |
| --- | --- |

(125)

Poleg tega družba AGVO tudi prek svojih hčerinskih družb EVO in PAKHUIZEN posredno ponuja blago in storitve na trgu.

| (126) | Družba AGVO ima kontrolni delež družb EVO in PAKHUIZEN in ta nadzor izvaja tako, da neposredno ali posredno sodeluje pri upravljanju:






  — | skoraj vsi člani upravnega odbora družbe AGVO so tudi člani upravnih odborov družb EVO in PAKHUIZEN. V obdobju 2005–2007 sta bili družbi AGVO in EVO članici upravnega odbora družbe PAKHUIZEN, |
| --- | --- | --- |

(126)

Družba AGVO ima kontrolni delež družb EVO in PAKHUIZEN in ta nadzor izvaja tako, da neposredno ali posredno sodeluje pri upravljanju:

—

skoraj vsi člani upravnega odbora družbe AGVO so tudi člani upravnih odborov družb EVO in PAKHUIZEN. V obdobju 2005–2007 sta bili družbi AGVO in EVO članici upravnega odbora družbe PAKHUIZEN,

| — | v skladu s statutom je družba AGVO odgovorna za upravljanje, razvoj in izkoriščanje dražbe rib in ribiškega doka v Ostendeju, v skladu s prilogami statuta pa tudi za razvoj vseh dejavnosti, ki so neposredno ali posredno povezane s tem. Z drugimi besedami, družbo AGVO njen statut zavezuje k sodelovanju pri upravljanju dražbe rib. |
| --- | --- |

—

v skladu s statutom je družba AGVO odgovorna za upravljanje, razvoj in izkoriščanje dražbe rib in ribiškega doka v Ostendeju, v skladu s prilogami statuta pa tudi za razvoj vseh dejavnosti, ki so neposredno ali posredno povezane s tem. Z drugimi besedami, družbo AGVO njen statut zavezuje k sodelovanju pri upravljanju dražbe rib.

| (127) | Med družbami AGVO, EVO in PAKHUIZEN so še druge povezave, ki dodatno prikazujejo obstoj sistemskih in funkcionalnih povezav med družbo AGVO in njenimi hčerinskimi družbami: Družba AGVO je jamčila za posojila, dodeljena družbi EVO; družbama EVO in PAKHUIZEN daje na razpolago stavbe, njeni letni računovodski izkazi pa kažejo, da redno dodeljuje posojila družbama EVO in PAKHUIZEN. |
| --- | --- |

(127)

Med družbami AGVO, EVO in PAKHUIZEN so še druge povezave, ki dodatno prikazujejo obstoj sistemskih in funkcionalnih povezav med družbo AGVO in njenimi hčerinskimi družbami: Družba AGVO je jamčila za posojila, dodeljena družbi EVO; družbama EVO in PAKHUIZEN daje na razpolago stavbe, njeni letni računovodski izkazi pa kažejo, da redno dodeljuje posojila družbama EVO in PAKHUIZEN.

| (128) | Vse to družbi AGVO omogoča izvajanje funkcij v zvezi z nadzorom, vendar tudi z vodstvom in finančno podporo EVO in PAKHUIZEN. Zato je treba AGVO obravnavati kot podjetje tudi za namene konkurenčnega prava, zlasti zaradi njenega sodelovanja z družbama EVO in PAKHUIZEN (19). |
| --- | --- |

(128)

Vse to družbi AGVO omogoča izvajanje funkcij v zvezi z nadzorom, vendar tudi z vodstvom in finančno podporo EVO in PAKHUIZEN. Zato je treba AGVO obravnavati kot podjetje tudi za namene konkurenčnega prava, zlasti zaradi njenega sodelovanja z družbama EVO in PAKHUIZEN (19).

| (129) | Komisija ugotavlja, da so belgijski organi priznali, da sta družbi EVO in PAKHUIZEN operativna dela družbe AGVO, da je družba AGVO prek družbe EVO sodelovala v trgovinskih dejavnostih in da lahko ukrepi, ki dajejo prednost družbi AGVO, vplivajo na trg prek družbe EVO. V pripombah in odgovorih se družbe AGVO, PAKHUIZEN in EVO obravnavajo kot eno samo podjetje, pri čemer so belgijski organi tudi izrecno izrazili, da je treba družbi AGVO in EVO obravnavati kot en subjekt. |
| --- | --- |

(129)

Komisija ugotavlja, da so belgijski organi priznali, da sta družbi EVO in PAKHUIZEN operativna dela družbe AGVO, da je družba AGVO prek družbe EVO sodelovala v trgovinskih dejavnostih in da lahko ukrepi, ki dajejo prednost družbi AGVO, vplivajo na trg prek družbe EVO. V pripombah in odgovorih se družbe AGVO, PAKHUIZEN in EVO obravnavajo kot eno samo podjetje, pri čemer so belgijski organi tudi izrecno izrazili, da je treba družbi AGVO in EVO obravnavati kot en subjekt.

| (130) | Nazadnje je treba upoštevati, da družba AGVO nima ločenih računov za svoje gospodarske in negospodarske naloge, zato ni mogoče izključiti navzkrižnega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(130)

Nazadnje je treba upoštevati, da družba AGVO nima ločenih računov za svoje gospodarske in negospodarske naloge, zato ni mogoče izključiti navzkrižnega subvencioniranja.

10.1.2   UGODNOSTI ZADEVNIH PODJETIJ

10.1.2.1   
  Ugodnosti družbe AGVO

10.1.2.1.1   Začetni kapital

| (131) | Javne naložbe se obravnavajo kot državna pomoč, če je očitno, da javni organ, ki vlaga kapital v družbo, ne zagotavlja le lastniškega kapitala pod običajnimi pogoji tržnega gospodarstva. To velja za družbo, katere finančni položaj ter zlasti struktura in obseg njenih dolgov so takšni, da v razumnem času ni mogoče pričakovati običajnega dobička (v dividendah ali kapitalskih dobičkih) iz vloženega kapitala. Zato je treba oceniti, ali bi bilo v podobnih okoliščinah zasebnega vlagatelja, primerljivega z organi, ki upravljajo javni sektor, mogoče prepričati, da prispeva enak znesek kapitala za prestrukturiranje zadevnega podjetja, ali bi se namesto tega zlasti na podlagi razpoložljivih informacij in predvidenega razvoja dogodkov na dan prejema zadevnih prispevkov odločil odstopiti (20). |
| --- | --- |

(131)

Javne naložbe se obravnavajo kot državna pomoč, če je očitno, da javni organ, ki vlaga kapital v družbo, ne zagotavlja le lastniškega kapitala pod običajnimi pogoji tržnega gospodarstva. To velja za družbo, katere finančni položaj ter zlasti struktura in obseg njenih dolgov so takšni, da v razumnem času ni mogoče pričakovati običajnega dobička (v dividendah ali kapitalskih dobičkih) iz vloženega kapitala. Zato je treba oceniti, ali bi bilo v podobnih okoliščinah zasebnega vlagatelja, primerljivega z organi, ki upravljajo javni sektor, mogoče prepričati, da prispeva enak znesek kapitala za prestrukturiranje zadevnega podjetja, ali bi se namesto tega zlasti na podlagi razpoložljivih informacij in predvidenega razvoja dogodkov na dan prejema zadevnih prispevkov odločil odstopiti (20).

| (132) | Belgijski organi trdijo, da je bila odločitev mesta o zagotovitvi začetnega kapitala družbi AGVO v znesku 250 milijonov BEF (6 179 338 EUR) gospodarsko smiselna. Odločitev o prestrukturiranju dražbe je bila sprejeta na podlagi finančnega in poslovnega načrta, ki prikazuje, da bi lahko dražba z omejeno naložbo v osmih letih ponovno postala donosna, če ne bi prevzela preteklih izgub. Belgijski organi trdijo, da bi se zasebni vlagatelj v enakem položaju odločil enako. |
| --- | --- |

(132)

Belgijski organi trdijo, da je bila odločitev mesta o zagotovitvi začetnega kapitala družbi AGVO v znesku 250 milijonov BEF (6 179 338 EUR) gospodarsko smiselna. Odločitev o prestrukturiranju dražbe je bila sprejeta na podlagi finančnega in poslovnega načrta, ki prikazuje, da bi lahko dražba z omejeno naložbo v osmih letih ponovno postala donosna, če ne bi prevzela preteklih izgub. Belgijski organi trdijo, da bi se zasebni vlagatelj v enakem položaju odločil enako.

| (133) | Na podlagi razpoložljivih informacij Komisija ne more izraziti svojega mnenja v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(133)

Na podlagi razpoložljivih informacij Komisija ne more izraziti svojega mnenja v zvezi s tem.

| (134) | Kot je navedeno zgoraj, dražba rib v Ostendeju ni bila uspešna, njen tržni delež pa se je v letih pred prestrukturiranjem stalno zmanjševal. Komisija meni, da običajni zasebni subjekt v podobnem položaju ne bi prispeval začetnega kapitala, višjega od 6 000 000 EUR, na podlagi le enega finančnega načrta s finančno napovedjo za obdobje 2002–2010 ob „pozitivni domnevi“ in poslovnega načrta, ki obsega le dve strani. |
| --- | --- |

(134)

Kot je navedeno zgoraj, dražba rib v Ostendeju ni bila uspešna, njen tržni delež pa se je v letih pred prestrukturiranjem stalno zmanjševal. Komisija meni, da običajni zasebni subjekt v podobnem položaju ne bi prispeval začetnega kapitala, višjega od 6 000 000 EUR, na podlagi le enega finančnega načrta s finančno napovedjo za obdobje 2002–2010 ob „pozitivni domnevi“ in poslovnega načrta, ki obsega le dve strani.

| (135) | Kot je podrobneje navedeno v uvodni izjavi 259, je to dodatno utemeljeno s tem, da je družba AGVO kot nadaljevanje dražbe rib v Ostendeju v času dodelitve začetnega kapitala izpolnjevala pogoje za družbo v težavah. Običajni zasebni subjekt bi pri poslovanju z družbo v težavah želel pridobiti trdna zagotovila glede prihodnjih možnosti družbe in se ne bi zadovoljil z dokumenti, na podlagi katerih je mesto sprejelo odločitev. |
| --- | --- |

(135)

Kot je podrobneje navedeno v uvodni izjavi 259, je to dodatno utemeljeno s tem, da je družba AGVO kot nadaljevanje dražbe rib v Ostendeju v času dodelitve začetnega kapitala izpolnjevala pogoje za družbo v težavah. Običajni zasebni subjekt bi pri poslovanju z družbo v težavah želel pridobiti trdna zagotovila glede prihodnjih možnosti družbe in se ne bi zadovoljil z dokumenti, na podlagi katerih je mesto sprejelo odločitev.

| (136) | Komisija poudarja pomembnost naložb na eni strani in dolgoročno stanje tekočih izgub dražbe rib v Ostendeju (21) na drugi strani. Zlasti ob upoštevanju teh dejstev in dejstva, da je družba delovala na zelo konkurenčnem trgu, ki pa se je krčil, bi običajni zasebni subjekt svojo odločitev sprejel na podlagi veliko bolj temeljitega finančnega in poslovnega načrta, ki bi vseboval različne možnosti in scenarije, in ne na podlagi finančnega načrta z eno samo možnostjo, ki je bila poleg tega označena kot „pozitivna“. |
| --- | --- |

(136)

Komisija poudarja pomembnost naložb na eni strani in dolgoročno stanje tekočih izgub dražbe rib v Ostendeju (21) na drugi strani. Zlasti ob upoštevanju teh dejstev in dejstva, da je družba delovala na zelo konkurenčnem trgu, ki pa se je krčil, bi običajni zasebni subjekt svojo odločitev sprejel na podlagi veliko bolj temeljitega finančnega in poslovnega načrta, ki bi vseboval različne možnosti in scenarije, in ne na podlagi finančnega načrta z eno samo možnostjo, ki je bila poleg tega označena kot „pozitivna“.

| (137) | Prav tako se zdi primerno, da bi običajni zasebni subjekt zahteval študijo predvsem o tržnem prostoru, ki je bil takrat na voljo v sektorju, na podlagi obstoječih vrednosti iztovarjanj in lokalnega povpraševanja ter načrt, ki bi pojasnjeval, kako bo dejavnost prestrukturirana, kateri so predvideni ukrepi za preprečitev ponavljanja preteklih velikih izgub in za povečanje produktivnosti (nove naložbe, nova tržna strategija itd.). |
| --- | --- |

(137)

Prav tako se zdi primerno, da bi običajni zasebni subjekt zahteval študijo predvsem o tržnem prostoru, ki je bil takrat na voljo v sektorju, na podlagi obstoječih vrednosti iztovarjanj in lokalnega povpraševanja ter načrt, ki bi pojasnjeval, kako bo dejavnost prestrukturirana, kateri so predvideni ukrepi za preprečitev ponavljanja preteklih velikih izgub in za povečanje produktivnosti (nove naložbe, nova tržna strategija itd.).

| (138) | Vendar poslovni načrt ne vključuje nobenega od teh elementov. |
| --- | --- |

(138)

Vendar poslovni načrt ne vključuje nobenega od teh elementov.

| (139) | Poleg tega načrt temelji na številnih predvidevanjih in dejstvih, ki se obravnavajo kot samoumevna, vendar niso pojasnjena ali utemeljena in se včasih zdijo zelo hipotetična ali neverjetna. Težko je na primer sprejeti predpostavko, da se bo prihodek od dejavnosti, povezanih z dražbo, v naslednjih petih letih povečal za 10 %, čeprav so se v obdobju pred prestrukturiranjem iztovarjanja in prihodki stalno zmanjševali, trg je postal zelo konkurenčen, pri čemer so se zmanjševale tudi ribolovne kvote. Prav tako niso pojasnjeni izračuni socialnih stroškov in stroškov zunanjega izvajanja ter stroškov za vodo in električno energijo. Poleg tega je v poslovnem načrtu navedeno, da se ti stroški v devetih letih od ustanovitve družbe AGVO ne bodo spreminjali. Vendar se to zdi malo verjetno, zlasti ker se pričakuje, da se bo prihodek v tem obdobju podvojil. |
| --- | --- |

(139)

Poleg tega načrt temelji na številnih predvidevanjih in dejstvih, ki se obravnavajo kot samoumevna, vendar niso pojasnjena ali utemeljena in se včasih zdijo zelo hipotetična ali neverjetna. Težko je na primer sprejeti predpostavko, da se bo prihodek od dejavnosti, povezanih z dražbo, v naslednjih petih letih povečal za 10 %, čeprav so se v obdobju pred prestrukturiranjem iztovarjanja in prihodki stalno zmanjševali, trg je postal zelo konkurenčen, pri čemer so se zmanjševale tudi ribolovne kvote. Prav tako niso pojasnjeni izračuni socialnih stroškov in stroškov zunanjega izvajanja ter stroškov za vodo in električno energijo. Poleg tega je v poslovnem načrtu navedeno, da se ti stroški v devetih letih od ustanovitve družbe AGVO ne bodo spreminjali. Vendar se to zdi malo verjetno, zlasti ker se pričakuje, da se bo prihodek v tem obdobju podvojil.

| (140) | Zato se finančni in poslovni načrt ne zdita le zelo kratka in nepopolna, vendar sta tudi premalo verodostojna. Običajni zasebni vlagatelj se na podlagi takih načrtov ne bi odločil vložiti 250 milijonov BEF v podjetje, ki ustvarja izgubo, in na trgu, ki se krči (22). |
| --- | --- |

(140)

Zato se finančni in poslovni načrt ne zdita le zelo kratka in nepopolna, vendar sta tudi premalo verodostojna. Običajni zasebni vlagatelj se na podlagi takih načrtov ne bi odločil vložiti 250 milijonov BEF v podjetje, ki ustvarja izgubo, in na trgu, ki se krči (22).

| (141) | Tudi če bi bilo mogoče potrditi, da sta bila finančni in poslovni načrt popolna in zanesljiva, kar pa nista bila, Komisija ugotavlja, da zasebni vlagatelj še vedno ne bi vložil takega zneska kot ga je mesto. Iz finančnega in poslovnega načrta je razvidno, da bi zadostoval tudi manjši znesek kapitala. Glede na majhen donos kapitala običajni zasebni subjekt ne bi po nepotrebnem vložil takega zneska. |
| --- | --- |

(141)

Tudi če bi bilo mogoče potrditi, da sta bila finančni in poslovni načrt popolna in zanesljiva, kar pa nista bila, Komisija ugotavlja, da zasebni vlagatelj še vedno ne bi vložil takega zneska kot ga je mesto. Iz finančnega in poslovnega načrta je razvidno, da bi zadostoval tudi manjši znesek kapitala. Glede na majhen donos kapitala običajni zasebni subjekt ne bi po nepotrebnem vložil takega zneska.

| (142) | Belgijski organi menijo, da je odločitev o izvajanju tekočih dejavnosti dražbe rib bolj smiselna kot zaprtje dražbe. |
| --- | --- |

(142)

Belgijski organi menijo, da je odločitev o izvajanju tekočih dejavnosti dražbe rib bolj smiselna kot zaprtje dražbe.

| (143) | Vendar belgijski organi ne navajajo nobenih informacij v zvezi s stroški zaključitve teh dejavnosti in dejansko ne pojasnjujejo, zakaj zaprtje ni razumna odločitev. |
| --- | --- |

(143)

Vendar belgijski organi ne navajajo nobenih informacij v zvezi s stroški zaključitve teh dejavnosti in dejansko ne pojasnjujejo, zakaj zaprtje ni razumna odločitev.

| (144) | V nadaljevanju poskušajo belgijski organi utemeljiti razumnost odločitve iz leta 2001 o vložitvi 250 milijonov BEF v družbo AGVO z odločitvijo o privatizaciji dražbe rib. Belgijski organi navajajo, da je bila sedanja privatizacija del načrta za prestrukturiranje, oblikovanega leta 2001, in da privatizacija dražbe rib ni mogoča brez prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(144)

V nadaljevanju poskušajo belgijski organi utemeljiti razumnost odločitve iz leta 2001 o vložitvi 250 milijonov BEF v družbo AGVO z odločitvijo o privatizaciji dražbe rib. Belgijski organi navajajo, da je bila sedanja privatizacija del načrta za prestrukturiranje, oblikovanega leta 2001, in da privatizacija dražbe rib ni mogoča brez prestrukturiranja.

| (145) | Komisija opozarja, da je v skladu s stalno sodno prakso za preučitev, ali je država ravnala kot preudaren vlagatelj, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, potrebna umestitev v obdobje, v katerem so bili sprejeti ukrepi finančne podpore, da se oceni gospodarska racionalnost ravnanja države in s tem prepreči kakršna koli ocena na podlagi poznejših razmer (23). |
| --- | --- |

(145)

Komisija opozarja, da je v skladu s stalno sodno prakso za preučitev, ali je država ravnala kot preudaren vlagatelj, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, potrebna umestitev v obdobje, v katerem so bili sprejeti ukrepi finančne podpore, da se oceni gospodarska racionalnost ravnanja države in s tem prepreči kakršna koli ocena na podlagi poznejših razmer (23).

| (146) | Belgijski organi trdijo, da je zdajšnja privatizacija del odločitve o prestrukturiranju iz leta 2001 in da je treba racionalnost odločitve o prestrukturiranju dražbe rib oceniti ob upoštevanju postopka privatizacije. Vendar različni dokumenti, ki so jih predložili belgijski organi, njihove trditve ne podpirajo. V odločitvi za prestrukturiranje, niti v poslovnem ali finančnem načrtu, namera o privatizaciji dražbe rib ni navedena. V zadevnih dokumentih ni nobenega dokaza, da je bila odločitev o naložbi 6 200 000 EUR v dražbo rib (med drugim) sprejeta ali upravičena na podlagi dejstva, da bo ta naložba po določenem času omogočila privatizacijo dražbe rib. Njihovo trditev je tudi težko uskladiti s statutom družbe AGVO, v katerem je navedeno, da je družba AGVO ustanovljena za nedoločen čas, da namerava mesto nadzirati družbo AGVO in da mora hčerinske družbe ali družbe, od katerih ima družba AGVO koristi, nadzirati družba AGVO (in s tem mesto). |
| --- | --- |

(146)

Belgijski organi trdijo, da je zdajšnja privatizacija del odločitve o prestrukturiranju iz leta 2001 in da je treba racionalnost odločitve o prestrukturiranju dražbe rib oceniti ob upoštevanju postopka privatizacije. Vendar različni dokumenti, ki so jih predložili belgijski organi, njihove trditve ne podpirajo. V odločitvi za prestrukturiranje, niti v poslovnem ali finančnem načrtu, namera o privatizaciji dražbe rib ni navedena. V zadevnih dokumentih ni nobenega dokaza, da je bila odločitev o naložbi 6 200 000 EUR v dražbo rib (med drugim) sprejeta ali upravičena na podlagi dejstva, da bo ta naložba po določenem času omogočila privatizacijo dražbe rib. Njihovo trditev je tudi težko uskladiti s statutom družbe AGVO, v katerem je navedeno, da je družba AGVO ustanovljena za nedoločen čas, da namerava mesto nadzirati družbo AGVO in da mora hčerinske družbe ali družbe, od katerih ima družba AGVO koristi, nadzirati družba AGVO (in s tem mesto).

| (147) | Poleg tega bi se pričakovalo, da bi se privatizacija obravnavala po tem, ko bi dražba rib spet postala donosna, da bi se zanjo pridobila boljša cena oziroma cena, s katero bi se lahko povrnila vsaj dodatna naložba v višini 250 milijonov BEF. Ne le, da privatizacija ni navedena v finančnem in poslovnem načrtu, poleg tega tudi odločitev o privatizaciji ni bila sprejeta takrat, ko je bila dražba rib donosna. Ravno nasprotno, sprejeta je bila po dveh letih velikih izgub na ravni družb AGVO in EVO ter po tem, ko je Komisija sprožila postopek preiskave. Namera o privatizaciji torej verjetno ni del odločbe o prestrukturiranju, ki jo je mesto sprejelo leta 2001. |
| --- | --- |

(147)

Poleg tega bi se pričakovalo, da bi se privatizacija obravnavala po tem, ko bi dražba rib spet postala donosna, da bi se zanjo pridobila boljša cena oziroma cena, s katero bi se lahko povrnila vsaj dodatna naložba v višini 250 milijonov BEF. Ne le, da privatizacija ni navedena v finančnem in poslovnem načrtu, poleg tega tudi odločitev o privatizaciji ni bila sprejeta takrat, ko je bila dražba rib donosna. Ravno nasprotno, sprejeta je bila po dveh letih velikih izgub na ravni družb AGVO in EVO ter po tem, ko je Komisija sprožila postopek preiskave. Namera o privatizaciji torej verjetno ni del odločbe o prestrukturiranju, ki jo je mesto sprejelo leta 2001.

| (148) | Belgijski organi so tudi navedli, da bo prihodnji zasebni partner prevzel dobro ime družbe EVO in bo lahko izbral premoženje, ki ga želi prevzeti (zaposlene, stroje, ribje tablice itd.) Ne bo pa mu treba prevzeti obveznosti družbe EVO. V takšnem položaju je težko razumeti, zakaj enak pristop ni bil mogoč v letih 2001–2002 (brez naložbe dodatnih 250 milijonov BEF). |
| --- | --- |

(148)

Belgijski organi so tudi navedli, da bo prihodnji zasebni partner prevzel dobro ime družbe EVO in bo lahko izbral premoženje, ki ga želi prevzeti (zaposlene, stroje, ribje tablice itd.) Ne bo pa mu treba prevzeti obveznosti družbe EVO. V takšnem položaju je težko razumeti, zakaj enak pristop ni bil mogoč v letih 2001–2002 (brez naložbe dodatnih 250 milijonov BEF).

| (149) | Če bi bilo poleg tega vse to del načrta za prestrukturiranje dražbe rib leta 2002, noben zasebni vlagatelj ne bi vložil 250 milijonov BEF v dražbo rib, ki bi jo nameraval pozneje ponovno prodati, ker na podlagi poslovnega načrta ne bi mogel razumno pričakovati, da se mu bo naložba povrnila le s prodajo dobrega imena dražbe čez nekaj let. V zvezi s tem je Sodišče presodilo, da se zasebni vlagatelj, ki upošteva strukturno politiko, globalno ali sektorsko, in ga vodijo pričakovanja za dolgoročno donosnost, ne bi razumno odločil, da bo po letih stalnih izgub prispeval kapital, povezan s prodajo podjetja, ki niti dolgoročno ne dopušča upanja o dobičku (24). |
| --- | --- |

(149)

Če bi bilo poleg tega vse to del načrta za prestrukturiranje dražbe rib leta 2002, noben zasebni vlagatelj ne bi vložil 250 milijonov BEF v dražbo rib, ki bi jo nameraval pozneje ponovno prodati, ker na podlagi poslovnega načrta ne bi mogel razumno pričakovati, da se mu bo naložba povrnila le s prodajo dobrega imena dražbe čez nekaj let. V zvezi s tem je Sodišče presodilo, da se zasebni vlagatelj, ki upošteva strukturno politiko, globalno ali sektorsko, in ga vodijo pričakovanja za dolgoročno donosnost, ne bi razumno odločil, da bo po letih stalnih izgub prispeval kapital, povezan s prodajo podjetja, ki niti dolgoročno ne dopušča upanja o dobičku (24).

| (150) | Belgijski organi dodajajo, da se bo s prestrukturiranjem, ki mu bo sledila privatizacija, omogočila povrnitev naložb z najemnino, ki se bo zaračunala za stavbe dražbe rib. |
| --- | --- |

(150)

Belgijski organi dodajajo, da se bo s prestrukturiranjem, ki mu bo sledila privatizacija, omogočila povrnitev naložb z najemnino, ki se bo zaračunala za stavbe dražbe rib.

| (151) | Vendar tudi ta argument ni prepričljiv. V finančnem načrtu je bilo navedeno, da bo mesto v naslednjih osmih letih izgubilo 121 603 000 BEF (poleg nakopičenih preteklih izgub), preden bo mogoča delna povrnitev dokapitalizacije v znesku 250 milijonov BEF iz leta 2001. Komisija ugotavlja, da bi se lahko mesto že leta 2002 odločilo dati stavbe dražbe rib v najem tretji osebi. Tako bi si lahko mesto že od leta 2002 morda povrnilo pomemben znesek denarja, ki ga je namenilo za dražbo rib v Ostendeju pred njenim prestrukturiranjem, ali bi vsaj krilo finančno breme odplačevanja bančnih posojil, namesto da se je, zlasti ob upoštevanju neuspešnosti dražbe v preteklosti, izpostavilo zelo visokemu tveganju povečanja izgub, ki jih bo treba pozneje povrniti. |
| --- | --- |

(151)

Vendar tudi ta argument ni prepričljiv. V finančnem načrtu je bilo navedeno, da bo mesto v naslednjih osmih letih izgubilo 121 603 000 BEF (poleg nakopičenih preteklih izgub), preden bo mogoča delna povrnitev dokapitalizacije v znesku 250 milijonov BEF iz leta 2001. Komisija ugotavlja, da bi se lahko mesto že leta 2002 odločilo dati stavbe dražbe rib v najem tretji osebi. Tako bi si lahko mesto že od leta 2002 morda povrnilo pomemben znesek denarja, ki ga je namenilo za dražbo rib v Ostendeju pred njenim prestrukturiranjem, ali bi vsaj krilo finančno breme odplačevanja bančnih posojil, namesto da se je, zlasti ob upoštevanju neuspešnosti dražbe v preteklosti, izpostavilo zelo visokemu tveganju povečanja izgub, ki jih bo treba pozneje povrniti.

| (152) | Belgijski organi nadalje poudarjajo, da odločitev o prestrukturiranju dražbe rib ni bila nepremišljena, saj jo je najprej zavrnil javni organ, ki nadzira mesto („toezichtautoriteit“), ker ni bilo dovolj možnosti, da bi bila dražba rib sposobna preživeti. Dokumenti, predloženi Komisiji, dejansko dokazujejo, da je bila odločitev o prestrukturiranju dražbe najprej zavrnjena, ker je bilo na podlagi prvega finančnega načrta pričakovati, da bodo po petih letih nastale izgube v vrednosti 190 000 000 BEF. |
| --- | --- |

(152)

Belgijski organi nadalje poudarjajo, da odločitev o prestrukturiranju dražbe rib ni bila nepremišljena, saj jo je najprej zavrnil javni organ, ki nadzira mesto („toezichtautoriteit“), ker ni bilo dovolj možnosti, da bi bila dražba rib sposobna preživeti. Dokumenti, predloženi Komisiji, dejansko dokazujejo, da je bila odločitev o prestrukturiranju dražbe najprej zavrnjena, ker je bilo na podlagi prvega finančnega načrta pričakovati, da bodo po petih letih nastale izgube v vrednosti 190 000 000 BEF.

| (153) | To pa ne dokazuje razumnosti odločitve, temveč razkriva, da namera o prestrukturiranju dražbe rib in dodelitev novega kapitala že na začetku nista temeljili na predpostavki, da bo dražba po nekem obdobju ponovno postala donosna. Poleg tega se zdi drugi finančni načrt še manj popoln in zanesljiv, ker ni nikjer pojasnjeno, kako so take razlike med rezultati prvega in drugega načrta sploh mogoče. Zato je še manj verjetno, da bi zasebni vlagatelj v enakih okoliščinah vložil v dražbo dodatnih 250 milijonov BEF. |
| --- | --- |

(153)

To pa ne dokazuje razumnosti odločitve, temveč razkriva, da namera o prestrukturiranju dražbe rib in dodelitev novega kapitala že na začetku nista temeljili na predpostavki, da bo dražba po nekem obdobju ponovno postala donosna. Poleg tega se zdi drugi finančni načrt še manj popoln in zanesljiv, ker ni nikjer pojasnjeno, kako so take razlike med rezultati prvega in drugega načrta sploh mogoče. Zato je še manj verjetno, da bi zasebni vlagatelj v enakih okoliščinah vložil v dražbo dodatnih 250 milijonov BEF.

| (154) | Komisija je na podlagi navedenih dejstev sklenila, da se običajen zasebni vlagatelj v enakih okoliščinah ne bi odločil vložiti 250 milijonov BEF v dražbo. To potrjujejo tudi dokumenti, predloženi Komisiji. Iz teh dokumentov je razvidno, da je odločitev, da se bo dražba prestrukturirala in ne zaprla, temeljila tudi na razlogu politične in socialne narave, in sicer, da bo prestrukturiranje pripomoglo k ohranjanju zaposlenosti v mestu, v katerem so bile stopnje brezposelnosti višje od 12 % (25), takega razloga pa zasebni vlagatelj ne bi upošteval (26). |
| --- | --- |

(154)

Komisija je na podlagi navedenih dejstev sklenila, da se običajen zasebni vlagatelj v enakih okoliščinah ne bi odločil vložiti 250 milijonov BEF v dražbo. To potrjujejo tudi dokumenti, predloženi Komisiji. Iz teh dokumentov je razvidno, da je odločitev, da se bo dražba prestrukturirala in ne zaprla, temeljila tudi na razlogu politične in socialne narave, in sicer, da bo prestrukturiranje pripomoglo k ohranjanju zaposlenosti v mestu, v katerem so bile stopnje brezposelnosti višje od 12 % (25), takega razloga pa zasebni vlagatelj ne bi upošteval (26).

| (155) | Zaradi tega ukrepa je družba AGVO v boljšem položaju v primerjavi z njenimi tekmeci in uživa prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(155)

Zaradi tega ukrepa je družba AGVO v boljšem položaju v primerjavi z njenimi tekmeci in uživa prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

10.1.2.1.2   Zemljišče in stavbe

| (156) | V skladu s členom 30 statuta ima družba AGVO od svoje ustanovitve izključno pravico do brezplačne uporabe zemljišča in stavb v ribiškem pristanišču Ostende. |
| --- | --- |

(156)

V skladu s členom 30 statuta ima družba AGVO od svoje ustanovitve izključno pravico do brezplačne uporabe zemljišča in stavb v ribiškem pristanišču Ostende.

| (157) | Leta 2004 je bilo družbi AGVO dodeljeno popolno lastništvo nad različnimi stavbami in infrastrukturami, ki se nahajajo v ribiškem pristanišču Ostende in glede na takratno evidenco mesta obsegajo 57 500 m2. Glede na občinske računovodske izkaze je bila takratna knjigovodska vrednost tega premoženja 14 891 524 EUR. Komisija ni prejela informacij, na podlagi katerih bi lahko določila tržno vrednost nepremičnine v času, ko je bila prenesena na družbo AGVO. |
| --- | --- |

(157)

Leta 2004 je bilo družbi AGVO dodeljeno popolno lastništvo nad različnimi stavbami in infrastrukturami, ki se nahajajo v ribiškem pristanišču Ostende in glede na takratno evidenco mesta obsegajo 57 500 m2. Glede na občinske računovodske izkaze je bila takratna knjigovodska vrednost tega premoženja 14 891 524 EUR. Komisija ni prejela informacij, na podlagi katerih bi lahko določila tržno vrednost nepremičnine v času, ko je bila prenesena na družbo AGVO.

| (158) | Belgijski organi navajajo, da odločitve o prenosu lastništva nad nepremičninami družbi AGVO ni mogoče obravnavati kot državno pomoč, ker je to bil le prenos nepremičnine med dvema javnima organoma, saj družba AGVO ne sodeluje v trgovinskih dejavnostih. |
| --- | --- |

(158)

Belgijski organi navajajo, da odločitve o prenosu lastništva nad nepremičninami družbi AGVO ni mogoče obravnavati kot državno pomoč, ker je to bil le prenos nepremičnine med dvema javnima organoma, saj družba AGVO ne sodeluje v trgovinskih dejavnostih.

| (159) | Kot je navedeno v točki 10.1.1 tega sklepa, pa družba AGVO prek svojih hčerinskih družb neposredno in posredno sodeluje v trgovinskih dejavnostih, zato jo je treba obravnavati kot podjetje. Odločitve o prenosu lastništva nad nepremičninami družbi AGVO torej ni mogoče obravnavati le kot prenos nepremičnine med dvema javnima organoma, zlasti ker se zadevna nepremičnina uporablja predvsem za gospodarske dejavnosti (storitve najema, vodenje dražbe rib, upravljanje ribiškega pristanišča). |
| --- | --- |

(159)

Kot je navedeno v točki 10.1.1 tega sklepa, pa družba AGVO prek svojih hčerinskih družb neposredno in posredno sodeluje v trgovinskih dejavnostih, zato jo je treba obravnavati kot podjetje. Odločitve o prenosu lastništva nad nepremičninami družbi AGVO torej ni mogoče obravnavati le kot prenos nepremičnine med dvema javnima organoma, zlasti ker se zadevna nepremičnina uporablja predvsem za gospodarske dejavnosti (storitve najema, vodenje dražbe rib, upravljanje ribiškega pristanišča).

| (160) | Komisija meni, da običajni zasebni subjekt ne bi pristal na prenos lastništva nad stavbami take vrednosti, ne da bi se za to določila razumna cena. |
| --- | --- |

(160)

Komisija meni, da običajni zasebni subjekt ne bi pristal na prenos lastništva nad stavbami take vrednosti, ne da bi se za to določila razumna cena.

| (161) | Belgijski organi so navedli, da so bile stavbe v zelo slabem stanju in da je bila knjigovodska vrednost stavb previsoko ocenjena. Poleg tega so trdili, da so bili stroški obnove, ki naj bi jih krila družba AGVO, tolikšni, da bi se lahko prenos lastništva obravnaval kot nični ukrep. |
| --- | --- |

(161)

Belgijski organi so navedli, da so bile stavbe v zelo slabem stanju in da je bila knjigovodska vrednost stavb previsoko ocenjena. Poleg tega so trdili, da so bili stroški obnove, ki naj bi jih krila družba AGVO, tolikšni, da bi se lahko prenos lastništva obravnaval kot nični ukrep.

| (162) | Vendar belgijski organi Komisiji niso predložili dokazov, da je bila knjigovodska vrednost premoženja previsoko ocenjena, in Komisija tudi ni prejela nobenih dokazov, da so bili stroški obnove enakovredni dejanski vrednosti lastninskih pravic do zadevnih stavb. |
| --- | --- |

(162)

Vendar belgijski organi Komisiji niso predložili dokazov, da je bila knjigovodska vrednost premoženja previsoko ocenjena, in Komisija tudi ni prejela nobenih dokazov, da so bili stroški obnove enakovredni dejanski vrednosti lastninskih pravic do zadevnih stavb.

| (163) | Informacije, ki jih ima Komisija na voljo, nasprotno kažejo, da utemeljitev belgijskih organov ni sprejemljiva. |
| --- | --- |

(163)

Informacije, ki jih ima Komisija na voljo, nasprotno kažejo, da utemeljitev belgijskih organov ni sprejemljiva.

| (164) | Najprej je treba poudariti, da je imela družba AGVO pred prenosom lastništva in od svoje ustanovitve izključno pravico do brezplačne uporabe zemljišča in stavb v ribiškem pristanišču, vključno z dražbo rib. Statut ne vsebuje nobenih posebnih obveznosti, ki bi družbo AGVO zavezovale k obnovi. V skladu s členom 3 statuta ima družba AGVO pravico, da lahko po želji na stavbah opravi kakršna koli vzdrževalna dela, popravila ali nadgradnjo (27), vendar statut ne vsebuje nobene določbe, ki bi družbo AGVO zavezovala k obnovi določenih stavb. |
| --- | --- |

(164)

Najprej je treba poudariti, da je imela družba AGVO pred prenosom lastništva in od svoje ustanovitve izključno pravico do brezplačne uporabe zemljišča in stavb v ribiškem pristanišču, vključno z dražbo rib. Statut ne vsebuje nobenih posebnih obveznosti, ki bi družbo AGVO zavezovale k obnovi. V skladu s členom 3 statuta ima družba AGVO pravico, da lahko po želji na stavbah opravi kakršna koli vzdrževalna dela, popravila ali nadgradnjo (27), vendar statut ne vsebuje nobene določbe, ki bi družbo AGVO zavezovala k obnovi določenih stavb.

| (165) | Družba AGVO je torej imela od svoje ustanovitve na voljo zemljišče in stavbe ribiškega pristanišča, ne da bi morala za to plačevati najemnino ali kako drugo nadomestilo. Zasebni subjekt se ne bi strinjal z dodelitvijo izključnih pravic do uporabe podjetju, ne da bi za to prejel ustrezno nadomestilo. |
| --- | --- |

(165)

Družba AGVO je torej imela od svoje ustanovitve na voljo zemljišče in stavbe ribiškega pristanišča, ne da bi morala za to plačevati najemnino ali kako drugo nadomestilo. Zasebni subjekt se ne bi strinjal z dodelitvijo izključnih pravic do uporabe podjetju, ne da bi za to prejel ustrezno nadomestilo.

| (166) | Listina o prenosu z dodelitvijo nepremičnin z dne 30. decembra 2004, s katero je bila pravica do lastništva nad stavbami z mesta prenesena na družbo AGVO, prav tako ne vsebuje nobenih posebnih pogojev ali obveznosti za družbo AGVO v zvezi z obnovo. Dejansko zadeva splošno dejanje, s katerim preda mesto družbi AGVO vse pravice in obveznosti v zvezi z zadevnimi stavbami. Obveznosti, ki jih listina nalaga družbi AGVO, se ne zdijo takšne, da bi upravičile brezplačen prevzem lastništva nad stavbami. |
| --- | --- |

(166)

Listina o prenosu z dodelitvijo nepremičnin z dne 30. decembra 2004, s katero je bila pravica do lastništva nad stavbami z mesta prenesena na družbo AGVO, prav tako ne vsebuje nobenih posebnih pogojev ali obveznosti za družbo AGVO v zvezi z obnovo. Dejansko zadeva splošno dejanje, s katerim preda mesto družbi AGVO vse pravice in obveznosti v zvezi z zadevnimi stavbami. Obveznosti, ki jih listina nalaga družbi AGVO, se ne zdijo takšne, da bi upravičile brezplačen prevzem lastništva nad stavbami.

| (167) | Poleg tega se ne izpodbija, da ima družba AGVO tudi pravico do dajanja stavb v najem ali do podeljevanja koncesijskih pravic. Stavbe ali vsaj del stavb imajo trgovinsko vrednost. Belgijski organi so priznali, da se je del stavb dajal v najem javnim in delno javnim organizacijam in del v zasebne namene (glej uvodno izjavo 46 tega sklepa). |
| --- | --- |

(167)

Poleg tega se ne izpodbija, da ima družba AGVO tudi pravico do dajanja stavb v najem ali do podeljevanja koncesijskih pravic. Stavbe ali vsaj del stavb imajo trgovinsko vrednost. Belgijski organi so priznali, da se je del stavb dajal v najem javnim in delno javnim organizacijam in del v zasebne namene (glej uvodno izjavo 46 tega sklepa).

| (168) | Nazadnje, Komisija ugotavlja, da je bila družbi AGVO dodeljena še ena ugodnost v zvezi z navedenimi stroški obnove. Belgijski organi so Komisiji posredovali seznam garancij, ki so bile brezplačno zagotovljene za nekatera posojila. Glede na ta seznam je bil namen nekaterih od teh zajamčenih posojil financiranje stroškov obnove. Torej ne le, da družba AGVO ni bila zavezana k obnovi, vendar so te garancije tudi zmanjšale stroške vsaj dela obnove, ki jo je izvedla družba AGVO. Tudi zato ni mogoče sprejeti utemeljitve, da je bil brezplačen prenos lastništva neke vrste „nadomestilo“ za zlasti visoke stroške obnove, ki jo je morala družba AGVO izvesti. |
| --- | --- |

(168)

Nazadnje, Komisija ugotavlja, da je bila družbi AGVO dodeljena še ena ugodnost v zvezi z navedenimi stroški obnove. Belgijski organi so Komisiji posredovali seznam garancij, ki so bile brezplačno zagotovljene za nekatera posojila. Glede na ta seznam je bil namen nekaterih od teh zajamčenih posojil financiranje stroškov obnove. Torej ne le, da družba AGVO ni bila zavezana k obnovi, vendar so te garancije tudi zmanjšale stroške vsaj dela obnove, ki jo je izvedla družba AGVO. Tudi zato ni mogoče sprejeti utemeljitve, da je bil brezplačen prenos lastništva neke vrste „nadomestilo“ za zlasti visoke stroške obnove, ki jo je morala družba AGVO izvesti.

| (169) | Čeprav bi se stroški obnove lahko obravnavali kot zelo pomembni in kot neke vrste plačilo za prenos lastništva nad stavbami, česar belgijski organi niso dokazali, bi bilo treba dejstvo, da je imela družba AGVO že od svoje ustanovitve izključno pravico do brezplačne uporabe zemljišča in stavb v ribiškem pristanišču v Ostendeju, kljub temu obravnavati kot ugodnost, ki izpolnjuje pogoje državne pomoči. Vprašanje, ali je mesto delovalo kot običajni zasebni vlagatelj, je dejansko treba proučiti ob upoštevanju dejstev, ki so bila na voljo, ko je bila odločitev sprejeta (28). V tem primeru je mesto ob sprejetju odločitve zagotovo vedelo, da dodeljuje družbi AGVO ugodnost, ker točka 11 poslovnega načrta, ki ga je HAMA Consult NV pripravil 9. novembra 2001, jasno navaja, da je bila dražba rib nedavno prenovljena in da v naslednjih desetih letih ni pričakovati nobenih pomembnih naložb. |
| --- | --- |

(169)

Čeprav bi se stroški obnove lahko obravnavali kot zelo pomembni in kot neke vrste plačilo za prenos lastništva nad stavbami, česar belgijski organi niso dokazali, bi bilo treba dejstvo, da je imela družba AGVO že od svoje ustanovitve izključno pravico do brezplačne uporabe zemljišča in stavb v ribiškem pristanišču v Ostendeju, kljub temu obravnavati kot ugodnost, ki izpolnjuje pogoje državne pomoči. Vprašanje, ali je mesto delovalo kot običajni zasebni vlagatelj, je dejansko treba proučiti ob upoštevanju dejstev, ki so bila na voljo, ko je bila odločitev sprejeta (28). V tem primeru je mesto ob sprejetju odločitve zagotovo vedelo, da dodeljuje družbi AGVO ugodnost, ker točka 11 poslovnega načrta, ki ga je HAMA Consult NV pripravil 9. novembra 2001, jasno navaja, da je bila dražba rib nedavno prenovljena in da v naslednjih desetih letih ni pričakovati nobenih pomembnih naložb.

| (170) | V skladu s Sporočilom Komisije o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti (29) bi se prodaja, da bi se prenos lastništva nad stavbami v javni lasti lahko obravnaval kot usklajen s tržno vrednostjo, običajno morala izvesti po brezpogojnem postopku za oddajo naročila ali po oceni neodvisnega strokovnjaka. Izveden ni bil noben od teh postopkov. Strokovna ocena vrednosti stavb ter ustrezno plačilo za izključno pravico do uporabe, dodeljeno družbi AGVO, in za prenos lastništva bi bila v tem primeru še toliko bolj nujna, saj so belgijski organi menili, da knjigovodska vrednost ni ustrezala dejanski vrednosti. |
| --- | --- |

(170)

V skladu s Sporočilom Komisije o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti (29) bi se prodaja, da bi se prenos lastništva nad stavbami v javni lasti lahko obravnaval kot usklajen s tržno vrednostjo, običajno morala izvesti po brezpogojnem postopku za oddajo naročila ali po oceni neodvisnega strokovnjaka. Izveden ni bil noben od teh postopkov. Strokovna ocena vrednosti stavb ter ustrezno plačilo za izključno pravico do uporabe, dodeljeno družbi AGVO, in za prenos lastništva bi bila v tem primeru še toliko bolj nujna, saj so belgijski organi menili, da knjigovodska vrednost ni ustrezala dejanski vrednosti.

| (171) | Zato se zdi, da brezplačne zagotovitve in pozneje dodelitve stavb mesta družbi AGVO ni mogoče obravnavati kot dejanje v skladu z običajnimi ekonomskimi standardi, ki bi ga lahko v podobnih okoliščinah pripisali običajnemu zasebnemu vlagatelju. |
| --- | --- |

(171)

Zato se zdi, da brezplačne zagotovitve in pozneje dodelitve stavb mesta družbi AGVO ni mogoče obravnavati kot dejanje v skladu z običajnimi ekonomskimi standardi, ki bi ga lahko v podobnih okoliščinah pripisali običajnemu zasebnemu vlagatelju.

| (172) | Belgijski organi menijo, da vprašanje o državni pomoči ni več pomembno, saj je bilo lastništvo ponovno preneseno na mesto (brez nadomestila). |
| --- | --- |

(172)

Belgijski organi menijo, da vprašanje o državni pomoči ni več pomembno, saj je bilo lastništvo ponovno preneseno na mesto (brez nadomestila).

| (173) | Komisija se kljub temu s tem stališčem ne strinja. |
| --- | --- |

(173)

Komisija se kljub temu s tem stališčem ne strinja.

| (174) | Komisija želi poudariti, da dejstvo o ponovnem prenosu lastništva na mesto ne spremeni dejstva, da je družba AGVO od leta 2002 do leta 2009 brezplačno uveljavljala izključno pravico do uporabe zadevnih stavb, ali na podlagi člena 30 statuta ali na podlagi listine o prenosu lastništva z dne 30. decembra 2004. Zlasti ni gotovo, ali je vrednost premoženja, kot je bilo nedavno ponovno preneseno na mesto, vsaj enakovredna vrednosti ugodnosti iz prejšnjega stavka, vključno z obrestmi, ki jih je treba plačati v skladu s pravili o državni pomoči za nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki jo je treba vrniti. |
| --- | --- |

(174)

Komisija želi poudariti, da dejstvo o ponovnem prenosu lastništva na mesto ne spremeni dejstva, da je družba AGVO od leta 2002 do leta 2009 brezplačno uveljavljala izključno pravico do uporabe zadevnih stavb, ali na podlagi člena 30 statuta ali na podlagi listine o prenosu lastništva z dne 30. decembra 2004. Zlasti ni gotovo, ali je vrednost premoženja, kot je bilo nedavno ponovno preneseno na mesto, vsaj enakovredna vrednosti ugodnosti iz prejšnjega stavka, vključno z obrestmi, ki jih je treba plačati v skladu s pravili o državni pomoči za nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki jo je treba vrniti.

| (175) | Poleg tega Komisija meni, da bi družba AGVO še vedno koristila državno pomoč, če bi po prenosu še naprej brezplačno ali po ceni, nižji od tržne, uporabljala zadevno premoženje (30). |
| --- | --- |

(175)

Poleg tega Komisija meni, da bi družba AGVO še vedno koristila državno pomoč, če bi po prenosu še naprej brezplačno ali po ceni, nižji od tržne, uporabljala zadevno premoženje (30).

10.1.2.1.3   Brezplačne garancije za posojila

| (176) | Ob upoštevanju točke 2.1.1 Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev („Obvestilo o poroštvih“) (31) se državna garancija obravnava kot ugodnost za neko podjetje, če omogoča posojilojemalcu pridobitev boljših finančnih pogojev za posojilo, kot so običajno na voljo na finančnih trgih, ne da bi za garancijo plačal tržno premijo. Za določitev običajnih tržnih pogojev bi bilo treba ravnanje mesta primerjati z ravnanjem zasebnega upnika, ki deluje z namenom ustvarjanja primernega dobička (32). |
| --- | --- |

(176)

Ob upoštevanju točke 2.1.1 Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev („Obvestilo o poroštvih“) (31) se državna garancija obravnava kot ugodnost za neko podjetje, če omogoča posojilojemalcu pridobitev boljših finančnih pogojev za posojilo, kot so običajno na voljo na finančnih trgih, ne da bi za garancijo plačal tržno premijo. Za določitev običajnih tržnih pogojev bi bilo treba ravnanje mesta primerjati z ravnanjem zasebnega upnika, ki deluje z namenom ustvarjanja primernega dobička (32).

| (177) | Obvestilo o poroštvih vsebuje določeno število navedb, kako se garancija oceni v okviru pravil o državni pomoči. Obvestilo zlasti navaja, da morajo garancije, ki se ne obravnavajo kot državna pomoč, izpolnjevati določena merila. Nekatera pa v obravnavani zadevi povzročajo težave. |
| --- | --- |

(177)

Obvestilo o poroštvih vsebuje določeno število navedb, kako se garancija oceni v okviru pravil o državni pomoči. Obvestilo zlasti navaja, da morajo garancije, ki se ne obravnavajo kot državna pomoč, izpolnjevati določena merila. Nekatera pa v obravnavani zadevi povzročajo težave.

| (178) | Za garancije ni bila zaračunana nobena tržna cena, saj so bile popolnoma brezplačne. |
| --- | --- |

(178)

Za garancije ni bila zaračunana nobena tržna cena, saj so bile popolnoma brezplačne.

| (179) | Poleg tega so garancije krile več kot 80 % neodplačanega posojila, saj so zajemale celotno posojilo. To še poveča prejeto ugodnost, ker v primeru 100-odstotne državne garancije posojilodajalec ni spodbujen k ustrezni oceni kreditne sposobnosti družbe AGVO in s tem k ustrezni določitvi finančnih pogojev posojila v skladu s profilom tveganja družbe AGVO (33). |
| --- | --- |

(179)

Poleg tega so garancije krile več kot 80 % neodplačanega posojila, saj so zajemale celotno posojilo. To še poveča prejeto ugodnost, ker v primeru 100-odstotne državne garancije posojilodajalec ni spodbujen k ustrezni oceni kreditne sposobnosti družbe AGVO in s tem k ustrezni določitvi finančnih pogojev posojila v skladu s profilom tveganja družbe AGVO (33).

| (180) | Zato je jasno, da so te garancije družbi AGVO omogočile pridobitev boljših finančnih pogojev za posojila od tistih, ki so običajno na voljo na finančnih trgih (34), zlasti ob upoštevanju slabih in pogosto negativnih rezultatov družbe AGVO in njenih hčerinskih družb. |
| --- | --- |

(180)

Zato je jasno, da so te garancije družbi AGVO omogočile pridobitev boljših finančnih pogojev za posojila od tistih, ki so običajno na voljo na finančnih trgih (34), zlasti ob upoštevanju slabih in pogosto negativnih rezultatov družbe AGVO in njenih hčerinskih družb.

| (181) | Belgijski organi navajajo, da delničar običajno zagotovi brezplačno garancijo podjetju, katerega delnice ima. Vendar ta izjava ni utemeljena z nobenim dokazom ali primerom. Poleg tega je to zelo težko uskladiti z ravnanjem zasebnega upnika. |
| --- | --- |

(181)

Belgijski organi navajajo, da delničar običajno zagotovi brezplačno garancijo podjetju, katerega delnice ima. Vendar ta izjava ni utemeljena z nobenim dokazom ali primerom. Poleg tega je to zelo težko uskladiti z ravnanjem zasebnega upnika.

| (182) | Odločitev mesta, da zagotovi družbi AGVO garancije za posojila pri finančnih ustanovah, ne da bi ji za to kaj zaračunalo, je pod običajnimi pogoji na finančnih trgih zelo nenavadna. V običajnih razmerah bi se za takšno garancijo plačala primerna premija, ki ustreza tveganjem, povezanim z garancijo (35), tudi če je porok delničar s prevladujočo večino delnic (36). Poleg tega bi običajni zasebni upnik pred zagotovilom garancije izključil nekatere vrednostne papirje in pred tem preveril pogoje posojila, prisotno tveganje itd., medtem ko glede na informacije, ki so jih predložili belgijski organi, to ni bilo storjeno (37). To je toliko bolj sporno v obravnavanem primeru zaradi finančnega položaja dražbe rib, ki je v zadnjih letih utrpela ponavljajoče se velike izgube in deluje na zelo konkurenčnem trgu, ki se krči (38). |
| --- | --- |

(182)

Odločitev mesta, da zagotovi družbi AGVO garancije za posojila pri finančnih ustanovah, ne da bi ji za to kaj zaračunalo, je pod običajnimi pogoji na finančnih trgih zelo nenavadna. V običajnih razmerah bi se za takšno garancijo plačala primerna premija, ki ustreza tveganjem, povezanim z garancijo (35), tudi če je porok delničar s prevladujočo večino delnic (36). Poleg tega bi običajni zasebni upnik pred zagotovilom garancije izključil nekatere vrednostne papirje in pred tem preveril pogoje posojila, prisotno tveganje itd., medtem ko glede na informacije, ki so jih predložili belgijski organi, to ni bilo storjeno (37). To je toliko bolj sporno v obravnavanem primeru zaradi finančnega položaja dražbe rib, ki je v zadnjih letih utrpela ponavljajoče se velike izgube in deluje na zelo konkurenčnem trgu, ki se krči (38).

| (183) | Kot je podrobneje navedeno v uvodni izjavi 259, je bilo treba družbo AGVO v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 obravnavati kot družbo v finančnih težavah. Glede na ustaljeno prakso se za garancije, zagotovljene družbam v težavah, šteje, da lahko pomenijo državno pomoč (39). |
| --- | --- |

(183)

Kot je podrobneje navedeno v uvodni izjavi 259, je bilo treba družbo AGVO v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 obravnavati kot družbo v finančnih težavah. Glede na ustaljeno prakso se za garancije, zagotovljene družbam v težavah, šteje, da lahko pomenijo državno pomoč (39).

| (184) | Belgijski organi trdijo, da so bile garancije zagotovljene za posojila, povezana z obnovo stavb, ki jih imajo v najemu javne in delno javne organizacije Dodajajo, da spada obnova med javne naloge družbe AGVO, zato je treba garancijo razumeti kot sodelovanje pri tej javni nalogi in je torej ni mogoče obravnavati kot državno pomoč. |
| --- | --- |

(184)

Belgijski organi trdijo, da so bile garancije zagotovljene za posojila, povezana z obnovo stavb, ki jih imajo v najemu javne in delno javne organizacije Dodajajo, da spada obnova med javne naloge družbe AGVO, zato je treba garancijo razumeti kot sodelovanje pri tej javni nalogi in je torej ni mogoče obravnavati kot državno pomoč.

| (185) | Najprej je treba navesti, da ni gotovo, ali so se zajamčena posojila dejansko uporabila za predvideni namen. Tudi če informacije, predložene Komisiji, resnično kažejo, da je mesto zagotovilo garancije na podlagi namere družbe AGVO, da bo s posojili financirala obnovo, se prav tako zdi, da mesto brezplačnih garancij ni povezalo z izvedbo obnove niti ni umaknilo brezplačnih garancij ali zahtevalo plačila, ko se je pozneje izkazalo, da so se posojila uporabila za druge namene. |
| --- | --- |

(185)

Najprej je treba navesti, da ni gotovo, ali so se zajamčena posojila dejansko uporabila za predvideni namen. Tudi če informacije, predložene Komisiji, resnično kažejo, da je mesto zagotovilo garancije na podlagi namere družbe AGVO, da bo s posojili financirala obnovo, se prav tako zdi, da mesto brezplačnih garancij ni povezalo z izvedbo obnove niti ni umaknilo brezplačnih garancij ali zahtevalo plačila, ko se je pozneje izkazalo, da so se posojila uporabila za druge namene.

| (186) | Belgijski organi so pojasnili, da se posojila včasih niso uporabila za namen, ki je bil napovedan. Na primer, posojilo banke Fortis, ki je bilo prvotno namenjeno financiranju nakupa delnic družbe PAKHUIZEN, se je nazadnje namenilo obnovi. |
| --- | --- |

(186)

Belgijski organi so pojasnili, da se posojila včasih niso uporabila za namen, ki je bil napovedan. Na primer, posojilo banke Fortis, ki je bilo prvotno namenjeno financiranju nakupa delnic družbe PAKHUIZEN, se je nazadnje namenilo obnovi.

| (187) | Belgijski organi so tudi priznali, da se je posojilo banke ING Bank v višini 550 000 EUR, prvotno namenjeno obnovi, nazadnje uporabilo za podporo družbi EVO. Nesporno je, da brezplačne garancije za to posojilo ni mogoče obravnavati kot prispevka za obnovo. Z drugimi besedami, ni mogoče trditi, da je mesto ravnalo, tako kot bi ravnal običajni zasebni porok (vključno s porokom, ki ima prevladujoči delež zadevne družbe). Ta bi najprej proučil, ali je verjetno, da bo posojilo, za katerega bi jamčil, odplačano, in nato preveril, ali se posojilo uporablja izključno za prvotno predvidene namene. |
| --- | --- |

(187)

Belgijski organi so tudi priznali, da se je posojilo banke ING Bank v višini 550 000 EUR, prvotno namenjeno obnovi, nazadnje uporabilo za podporo družbi EVO. Nesporno je, da brezplačne garancije za to posojilo ni mogoče obravnavati kot prispevka za obnovo. Z drugimi besedami, ni mogoče trditi, da je mesto ravnalo, tako kot bi ravnal običajni zasebni porok (vključno s porokom, ki ima prevladujoči delež zadevne družbe). Ta bi najprej proučil, ali je verjetno, da bo posojilo, za katerega bi jamčil, odplačano, in nato preveril, ali se posojilo uporablja izključno za prvotno predvidene namene.

| (188) | V zvezi z zajamčenimi posojili, ki so se dejansko (v celoti ali delno) uporabila za financiranje obnove, je treba opozoriti, da so storitve družbe AGVO v zvezi z dajanjem stavb v najem gospodarska dejavnost in da ima družba AGVO zaradi dodelitve brezplačne garancije prednost na trgu najemnih storitev. Poleg tega brezplačna garancija izboljša finančni položaj družbe AGVO na splošno in ji omogoča uporabo finančnih sredstev, ki bi jih morala v običajnih razmerah uporabiti za plačilo premije za druge namene in ne za obnovo stavb, ki se dajejo v najem javnim in delno javnim organizacijam. |
| --- | --- |

(188)

V zvezi z zajamčenimi posojili, ki so se dejansko (v celoti ali delno) uporabila za financiranje obnove, je treba opozoriti, da so storitve družbe AGVO v zvezi z dajanjem stavb v najem gospodarska dejavnost in da ima družba AGVO zaradi dodelitve brezplačne garancije prednost na trgu najemnih storitev. Poleg tega brezplačna garancija izboljša finančni položaj družbe AGVO na splošno in ji omogoča uporabo finančnih sredstev, ki bi jih morala v običajnih razmerah uporabiti za plačilo premije za druge namene in ne za obnovo stavb, ki se dajejo v najem javnim in delno javnim organizacijam.

| (189) | Nazadnje, tudi če bi bilo sprejeto, da se lahko dajanje stavb v najem javnim in delno javnim organizacijam obravnava kot storitev splošnega gospodarskega pomena, za katero je družba AGVO pooblaščena, niso izpolnjeni pogoji iz zadeve Altmark, zato je treba skleniti, da pomeni brezplačna garancija državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(189)

Nazadnje, tudi če bi bilo sprejeto, da se lahko dajanje stavb v najem javnim in delno javnim organizacijam obravnava kot storitev splošnega gospodarskega pomena, za katero je družba AGVO pooblaščena, niso izpolnjeni pogoji iz zadeve Altmark, zato je treba skleniti, da pomeni brezplačna garancija državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| (190) | Sodišče Evropskih skupnosti je v sodbi v zadevi Altmark presodilo, da nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, če izpolnjuje naslednja kumulativna merila: „[...] Prvič, podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko izpolnjevati obveznosti javne službe, te obveznosti pa morajo biti jasno opredeljene [...]“; „[...] Drugič, merila, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, morajo biti določena vnaprej ter objektivno in pregledno [...]“; „[...] Tretjič, nadomestilo ne sme presegati tistega, kar je potrebno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička [...]“; ter „[...] Četrtič, če podjetje, ki se mu naloži izpolnjevanje obveznosti javne službe, v konkretnem primeru ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, ki omogoča, da se izbere tisti ponudnik, ki lahko te storitve opravlja z najnižjimi stroški za skupnost, se mora raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih imelo povprečno, dobro vodeno podjetje z ustreznimi sredstvi v istem sektorju, ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti.“ |
| --- | --- |

(190)

Sodišče Evropskih skupnosti je v sodbi v zadevi Altmark presodilo, da nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, če izpolnjuje naslednja kumulativna merila: „[...] Prvič, podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko izpolnjevati obveznosti javne službe, te obveznosti pa morajo biti jasno opredeljene [...]“; „[...] Drugič, merila, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, morajo biti določena vnaprej ter objektivno in pregledno [...]“; „[...] Tretjič, nadomestilo ne sme presegati tistega, kar je potrebno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička [...]“; ter „[...] Četrtič, če podjetje, ki se mu naloži izpolnjevanje obveznosti javne službe, v konkretnem primeru ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, ki omogoča, da se izbere tisti ponudnik, ki lahko te storitve opravlja z najnižjimi stroški za skupnost, se mora raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih imelo povprečno, dobro vodeno podjetje z ustreznimi sredstvi v istem sektorju, ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti.“

| (191) | V tem primeru ta merila niso izpolnjena. Razen tega, da je mogoče razpravljati o tem, ali so bile družbi AGVO naložene obveznosti javnih storitev v zvezi z dajanjem stavb v najem javnim ali delno javnim organizacijam, Komisija ugotavlja, da so belgijski organi izrecno potrdili, da niso bila določena nobena merila za nadomestilo. Poleg tega se družba AGVO ni odločila za sistem ločenih računov, zato čezmernih nadomestil in navzkrižnega subvencioniranja med različnimi dejavnostmi družbe AGVO ne more nihče preprečiti. Družba AGVO ni bila izbrana v skladu s postopkom javnih naročil in belgijski organi niso dokazali, da se storitve opravljajo z najmanjšimi stroški za skupnost. |
| --- | --- |

(191)

V tem primeru ta merila niso izpolnjena. Razen tega, da je mogoče razpravljati o tem, ali so bile družbi AGVO naložene obveznosti javnih storitev v zvezi z dajanjem stavb v najem javnim ali delno javnim organizacijam, Komisija ugotavlja, da so belgijski organi izrecno potrdili, da niso bila določena nobena merila za nadomestilo. Poleg tega se družba AGVO ni odločila za sistem ločenih računov, zato čezmernih nadomestil in navzkrižnega subvencioniranja med različnimi dejavnostmi družbe AGVO ne more nihče preprečiti. Družba AGVO ni bila izbrana v skladu s postopkom javnih naročil in belgijski organi niso dokazali, da se storitve opravljajo z najmanjšimi stroški za skupnost.

10.1.2.1.4   Davčne dajatve

| (192) | Mesto je družbi AGVO dodelilo pravico do določitve in pobiranja občinskih davčnih dajatev za uporabo ribiškega pristanišča in dražbe. |
| --- | --- |

(192)

Mesto je družbi AGVO dodelilo pravico do določitve in pobiranja občinskih davčnih dajatev za uporabo ribiškega pristanišča in dražbe.

| (193) | Zato se zdi, da davčne dajatve, ki jih družba AGVO pobira, pomenijo sredstva, ki so na voljo državi in so bila delno (40) prenesena na družbo AGVO. Poleg tega pomenijo ugodnost, ki je družba AGVO sicer ne bi prejela, in ji tako dajejo prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(193)

Zato se zdi, da davčne dajatve, ki jih družba AGVO pobira, pomenijo sredstva, ki so na voljo državi in so bila delno (40) prenesena na družbo AGVO. Poleg tega pomenijo ugodnost, ki je družba AGVO sicer ne bi prejela, in ji tako dajejo prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

| (194) | V tem primeru so belgijski organi navedli, da je pobiranje dajatev del nalog javnega interesa, ki so bile zaupane družbi AGVO, zlasti naloge upravljanja ribiškega pristanišča, oziroma dejansko pomenijo plačilo za te naloge. Belgijski organi menijo, da je treba prenos nalog in pravice do pobiranja davčnih dajatev obravnavati le kot razporeditev nalog znotraj države in ne kot državno pomoč. |
| --- | --- |

(194)

V tem primeru so belgijski organi navedli, da je pobiranje dajatev del nalog javnega interesa, ki so bile zaupane družbi AGVO, zlasti naloge upravljanja ribiškega pristanišča, oziroma dejansko pomenijo plačilo za te naloge. Belgijski organi menijo, da je treba prenos nalog in pravice do pobiranja davčnih dajatev obravnavati le kot razporeditev nalog znotraj države in ne kot državno pomoč.

| (195) | Vendar kot je že pojasnjeno v točki 10.1.1 tega sklepa, izpolnjuje družba AGVO pogoje za podjetje v smislu člena 107(1) PDEU, kar so priznali tudi belgijski organi v dopisu z dne 27. novembra 2009. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 124, pomeni upravljanje ribiškega pristanišča gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

(195)

Vendar kot je že pojasnjeno v točki 10.1.1 tega sklepa, izpolnjuje družba AGVO pogoje za podjetje v smislu člena 107(1) PDEU, kar so priznali tudi belgijski organi v dopisu z dne 27. novembra 2009. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 124, pomeni upravljanje ribiškega pristanišča gospodarsko dejavnost.

| (196) | Komisija je proučila, ali bi se lahko pravica do pobiranja davčnih dajatev in uporabe prihodka obravnavala kot nadomestilo za storitve splošnega gospodarskega pomena ter ali so bila izpolnjena kumulativna merila iz sodne prakse v zadevi Altmark. |
| --- | --- |

(196)

Komisija je proučila, ali bi se lahko pravica do pobiranja davčnih dajatev in uporabe prihodka obravnavala kot nadomestilo za storitve splošnega gospodarskega pomena ter ali so bila izpolnjena kumulativna merila iz sodne prakse v zadevi Altmark.

| (197) | Vendar kot je že ugotovljeno v uvodni izjavi 191 tega sklepa, ta merila niso izpolnjena, ker na primer merila za nadomestilo sploh niso bila določena. |
| --- | --- |

(197)

Vendar kot je že ugotovljeno v uvodni izjavi 191 tega sklepa, ta merila niso izpolnjena, ker na primer merila za nadomestilo sploh niso bila določena.

| (198) | Nazadnje, tudi če bi bilo sprejeto, da se pravica do pobiranja davčnih dajatev in uporabe s tem povezanih prihodkov obravnava kot nadomestilo/plačilo za naloge javnega (negospodarskega) interesa, še vedno velja, da opravlja družba AGVO tudi trgovinske dejavnosti, kar so belgijski organi izrecno priznali. Belgijski organi so prav tako priznali, da družba AGVO nima ločenih računov ter da stroškov in prihodkov iz netrgovinskih nalog družbe AGVO ni mogoče ločiti od drugih stroškov in prihodkov, zato ni mogoče preprečiti navzkrižnega subvencioniranja, davčne dajatve pa je treba obravnavati kot ugodnost. |
| --- | --- |

(198)

Nazadnje, tudi če bi bilo sprejeto, da se pravica do pobiranja davčnih dajatev in uporabe s tem povezanih prihodkov obravnava kot nadomestilo/plačilo za naloge javnega (negospodarskega) interesa, še vedno velja, da opravlja družba AGVO tudi trgovinske dejavnosti, kar so belgijski organi izrecno priznali. Belgijski organi so prav tako priznali, da družba AGVO nima ločenih računov ter da stroškov in prihodkov iz netrgovinskih nalog družbe AGVO ni mogoče ločiti od drugih stroškov in prihodkov, zato ni mogoče preprečiti navzkrižnega subvencioniranja, davčne dajatve pa je treba obravnavati kot ugodnost.

10.1.2.1.5   Sklepna ugotovitev

| (199) | Ob upoštevanju navedenih uvodnih izjav so ukrepi iz točk 10.1.2.1.1 do vključno 10.1.2.1.4 družbi AGVO zagotavljali ugodnost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(199)

Ob upoštevanju navedenih uvodnih izjav so ukrepi iz točk 10.1.2.1.1 do vključno 10.1.2.1.4 družbi AGVO zagotavljali ugodnost v smislu člena 107(1) PDEU.

10.1.2.2   
  Ugodnost družbe EVO

| (200) | Komisija meni, da je mesto družbi EVO pomoč dodelilo neposredno na podlagi zagotovitve brezplačne garancije za posojila pri zasebnih bankah in prek družbe AGVO, tako da ji je omogočila brezplačno uporabo stavb s površino 13 600 m2, zagotovila brezplačne garancije za posojila pri zasebnih bankah ter začetni kapital in povečanje kapitala. |
| --- | --- |

(200)

Komisija meni, da je mesto družbi EVO pomoč dodelilo neposredno na podlagi zagotovitve brezplačne garancije za posojila pri zasebnih bankah in prek družbe AGVO, tako da ji je omogočila brezplačno uporabo stavb s površino 13 600 m2, zagotovila brezplačne garancije za posojila pri zasebnih bankah ter začetni kapital in povečanje kapitala.

10.1.2.2.1   Brezplačne garancije za posojila

| (201) | Komisija ugotavlja, da za garancije mesta in družbe AGVO ni bila plačana nobena tržna cena in da so popolnoma brezplačne. Poleg tega krijejo več kot 80 % neodplačanega posojila. |
| --- | --- |

(201)

Komisija ugotavlja, da za garancije mesta in družbe AGVO ni bila plačana nobena tržna cena in da so popolnoma brezplačne. Poleg tega krijejo več kot 80 % neodplačanega posojila.

| (202) | Belgijski organi navajajo, da delničar s prevladujočim deležem družbe tej družbi običajno zagotovi brezplačno garancijo. Vendar ta izjava ni utemeljena z nobenim dokazom. Poleg tega je to zelo težko uskladiti z ravnanjem zasebnega vlagatelja. V običajnih razmerah bi se takšna garancija plačala s primerno premijo, ki ustreza tveganjem, povezanim z garancijo (41), tudi če je porok matična družba (42). Poleg tega je Sodišče že odločilo, da je treba trgovinsko poslovanje tudi s skupino javnih podjetij plačati v skladu z običajnimi tržnimi pogoji (43). |
| --- | --- |

(202)

Belgijski organi navajajo, da delničar s prevladujočim deležem družbe tej družbi običajno zagotovi brezplačno garancijo. Vendar ta izjava ni utemeljena z nobenim dokazom. Poleg tega je to zelo težko uskladiti z ravnanjem zasebnega vlagatelja. V običajnih razmerah bi se takšna garancija plačala s primerno premijo, ki ustreza tveganjem, povezanim z garancijo (41), tudi če je porok matična družba (42). Poleg tega je Sodišče že odločilo, da je treba trgovinsko poslovanje tudi s skupino javnih podjetij plačati v skladu z običajnimi tržnimi pogoji (43).

| (203) | Navesti je tudi treba, da se mora družbo EVO, kot je podrobneje pojasnjeno v uvodni izjavi 306, obravnavati kot družbo v finančnih težavah v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 in Smernicami o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 2004 (44) („Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004“). Družba EVO je bila v težkem finančnem položaju celotno obdobje 2003–2008. Konec leta 2003 je bila izgubljena več kot polovica njenega delniškega kapitala in te razmere se v naslednjih letih niso spremenile kljub zaporednim povečanjem kapitala. |
| --- | --- |

(203)

Navesti je tudi treba, da se mora družbo EVO, kot je podrobneje pojasnjeno v uvodni izjavi 306, obravnavati kot družbo v finančnih težavah v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 in Smernicami o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 2004 (44) („Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004“). Družba EVO je bila v težkem finančnem položaju celotno obdobje 2003–2008. Konec leta 2003 je bila izgubljena več kot polovica njenega delniškega kapitala in te razmere se v naslednjih letih niso spremenile kljub zaporednim povečanjem kapitala.

| (204) | V skladu z ustaljeno prakso se za garancije, dodeljene družbam v težavah, šteje, da lahko pomenijo državno pomoč (45). |
| --- | --- |

(204)

V skladu z ustaljeno prakso se za garancije, dodeljene družbam v težavah, šteje, da lahko pomenijo državno pomoč (45).

| (205) | Belgijski organi so dodali, da družba EVO brez brezplačne garancije mesta ne bi dobila posojil. Komisija meni, da to priznanje in trajen slab finančni položaj družbe EVO dokazujeta, da posojila, ki so jih zasebne banke odobrile na podlagi brezplačnih garancij mesta (ali družbe AGVO), brez teh garancij ne bi bila odobrena. Zato ima družba EVO zaradi zajamčenih posojil prednost (46). |
| --- | --- |

(205)

Belgijski organi so dodali, da družba EVO brez brezplačne garancije mesta ne bi dobila posojil. Komisija meni, da to priznanje in trajen slab finančni položaj družbe EVO dokazujeta, da posojila, ki so jih zasebne banke odobrile na podlagi brezplačnih garancij mesta (ali družbe AGVO), brez teh garancij ne bi bila odobrena. Zato ima družba EVO zaradi zajamčenih posojil prednost (46).

| (206) | Nazadnje, belgijski organi navajajo, da je treba garancije obravnavati kot del prestrukturiranja dražbe rib. |
| --- | --- |

(206)

Nazadnje, belgijski organi navajajo, da je treba garancije obravnavati kot del prestrukturiranja dražbe rib.

| (207) | Komisija kljub temu ugotavlja, da v poslovnem načrtu brezplačne garancije ali naložbe, za katere so se posojila očitno pridobila, niso bile navedene. Poleg tega zadevna posojila in garancije (tj. tista, ki so se dejansko izvedla) niso bili odobreni leta 2002, ko je bila družba EVO ustanovljena, ampak šele leta 2004 in leta 2005. Številne zagotovljene garancije razkrivajo tudi, da so bile odobrene na zahtevo, in sicer ob vsaki navedbi družbe EVO, da potrebuje garancijo za pridobitev posojila pri kreditni instituciji. Komisija tudi ugotavlja, da se je eno od posojil banke Fortis, za katero je jamčilo mesto, dejansko uporabilo za dodelitev posojil lastnikom ladij, pri čemer je to težko obravnavati kot del načrta za prestrukturiranje ali celo prihodnjega načrta za privatizacijo dražbe rib. |
| --- | --- |

(207)

Komisija kljub temu ugotavlja, da v poslovnem načrtu brezplačne garancije ali naložbe, za katere so se posojila očitno pridobila, niso bile navedene. Poleg tega zadevna posojila in garancije (tj. tista, ki so se dejansko izvedla) niso bili odobreni leta 2002, ko je bila družba EVO ustanovljena, ampak šele leta 2004 in leta 2005. Številne zagotovljene garancije razkrivajo tudi, da so bile odobrene na zahtevo, in sicer ob vsaki navedbi družbe EVO, da potrebuje garancijo za pridobitev posojila pri kreditni instituciji. Komisija tudi ugotavlja, da se je eno od posojil banke Fortis, za katero je jamčilo mesto, dejansko uporabilo za dodelitev posojil lastnikom ladij, pri čemer je to težko obravnavati kot del načrta za prestrukturiranje ali celo prihodnjega načrta za privatizacijo dražbe rib.

| (208) | Zato Komisija meni, da so brezplačne garancije, ki sta jih mesto in družba AGVO zagotovila družbi EVO, pomenile ugodnost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(208)

Zato Komisija meni, da so brezplačne garancije, ki sta jih mesto in družba AGVO zagotovila družbi EVO, pomenile ugodnost v smislu člena 107(1) PDEU.

10.1.2.2.2   Stavbe

| (209) | Belgijski organi trdijo, da se lahko odločitev družbe AGVO o podelitvi pravice družbi EVO do brezplačne uporabe stavb obravnava kot ukrep v skladu z običajnimi tržnimi standardi, ki bi ga v podobnih razmerah sprejel običajni zasebni vlagatelj. |
| --- | --- |

(209)

Belgijski organi trdijo, da se lahko odločitev družbe AGVO o podelitvi pravice družbi EVO do brezplačne uporabe stavb obravnava kot ukrep v skladu z običajnimi tržnimi standardi, ki bi ga v podobnih razmerah sprejel običajni zasebni vlagatelj.

| (210) | Komisija te izjave ne more sprejeti. Tej izjavi nasprotuje že navedba belgijskih organov, da bo moral prihodnji strateški partner skleniti najemno pogodbo za uporabo stavb dražbe rib in plačevati najemnino. Poleg tega ni mogoče trditi, da je družba AGVO kot popolna lastnica družbe EVO (47) pričakovala tako velikega prihodka družbe EVO, da bi se s kapitalskimi dobički utemeljilo nezaračunavanje najemnine. Nenazadnje je imela dražba velike povprečne letne izgube. |
| --- | --- |

(210)

Komisija te izjave ne more sprejeti. Tej izjavi nasprotuje že navedba belgijskih organov, da bo moral prihodnji strateški partner skleniti najemno pogodbo za uporabo stavb dražbe rib in plačevati najemnino. Poleg tega ni mogoče trditi, da je družba AGVO kot popolna lastnica družbe EVO (47) pričakovala tako velikega prihodka družbe EVO, da bi se s kapitalskimi dobički utemeljilo nezaračunavanje najemnine. Nenazadnje je imela dražba velike povprečne letne izgube.

| (211) | Belgijski organi so navedli, da je družba EVO neplačevanje najemnine nadomestila s kritjem stroškov obnove in popravil dražbe rib, kar je običajno dolžnost lastnika. Po navedbah belgijskih organov je družba EVO od leta 2002 za obnovo in infrastrukturna dela dražbe rib plačala 182 377,31 EUR. |
| --- | --- |

(211)

Belgijski organi so navedli, da je družba EVO neplačevanje najemnine nadomestila s kritjem stroškov obnove in popravil dražbe rib, kar je običajno dolžnost lastnika. Po navedbah belgijskih organov je družba EVO od leta 2002 za obnovo in infrastrukturna dela dražbe rib plačala 182 377,31 EUR.

| (212) | Komisija najprej ugotavlja, da belgijski organi niso predložili nobenih dokumentov, ki bi potrjevali obveznost družbe EVO glede kritja vseh stroškov obnove za stavbe dražbe rib, in tudi ne dokumentov, ki bi dokazovali, da je družba EVO za obnovo dejansko plačala 182 377,31 EUR. |
| --- | --- |

(212)

Komisija najprej ugotavlja, da belgijski organi niso predložili nobenih dokumentov, ki bi potrjevali obveznost družbe EVO glede kritja vseh stroškov obnove za stavbe dražbe rib, in tudi ne dokumentov, ki bi dokazovali, da je družba EVO za obnovo dejansko plačala 182 377,31 EUR.

| (213) | Komisija nadalje ugotavlja, da belgijski organi niso dokazali, da je kritje stroškov obnove s strani najemnika neobičajno ali da v takšnem primeru ne plačuje najemnine. Prav tako niso navedli, kakšna dela so bila izvedena, tako da Komisija ne more ugotoviti, ali so bila zadevna dela za najemnika neobičajna. Poleg tega se na podlagi prejetega dokumenta zdi, da je tudi družba AGVO v obdobju 2004–2007 opravila obnovitvena dela v zvezi z dražbo rib, katerih stroški so znašali 36 497,40 EUR. To ni v skladu z izjavo belgijskih organov, da mora družba EVO kriti vse stroške vzdrževanja in obnove. |
| --- | --- |

(213)

Komisija nadalje ugotavlja, da belgijski organi niso dokazali, da je kritje stroškov obnove s strani najemnika neobičajno ali da v takšnem primeru ne plačuje najemnine. Prav tako niso navedli, kakšna dela so bila izvedena, tako da Komisija ne more ugotoviti, ali so bila zadevna dela za najemnika neobičajna. Poleg tega se na podlagi prejetega dokumenta zdi, da je tudi družba AGVO v obdobju 2004–2007 opravila obnovitvena dela v zvezi z dražbo rib, katerih stroški so znašali 36 497,40 EUR. To ni v skladu z izjavo belgijskih organov, da mora družba EVO kriti vse stroške vzdrževanja in obnove.

| (214) | Belgijski organi niso predložili nobenih dokazov, da 182 377,31 EUR ki naj bi jih družba EVO plačala za obnovitvena dela, ustreza znesku najemnine za več kot pet let uporabe stavb s površino 13 600 m2 pod običajnimi tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(214)

Belgijski organi niso predložili nobenih dokazov, da 182 377,31 EUR ki naj bi jih družba EVO plačala za obnovitvena dela, ustreza znesku najemnine za več kot pet let uporabe stavb s površino 13 600 m2 pod običajnimi tržnimi pogoji.

| (215) | Čeprav bi se lahko poleg tega stroški obnove šteli za zlasti pomembne in neke vrste plačilo za uporabo stavb, česar pa belgijski organi niso dokazali, poslovni načrt z dne 21. novembra 2001 jasno navaja, da v naslednjih desetih letih ni pričakovati pomembnih naložb, ker je bila dražba rib nedavno posodobljena. Zato je družba AGVO s tem, ko je leta 2002 družbi EVO zagotovila brezplačno uporabo stavb, brez razumnih pričakovanj, da bodo stroški domnevne obveznosti družbe EVO glede financiranja vzdrževanja stavb vsaj enakovredni najemnini, ki bi jo bil zanje pripravljen plačati zasebni subjekt, družbi EVO dodelila ugodnost. Ker je treba vprašanje, ali je družba AGVO ravnala kot običajni zasebni vlagatelj, proučiti ob upoštevanju podatkov, razpoložljivih ob sprejetju odločitve (48), je treba skleniti, da je družba EVO z dodelitvijo brezplačne uporabe stavb s površino 13 600 m2 leta 2002 prejela državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(215)

Čeprav bi se lahko poleg tega stroški obnove šteli za zlasti pomembne in neke vrste plačilo za uporabo stavb, česar pa belgijski organi niso dokazali, poslovni načrt z dne 21. novembra 2001 jasno navaja, da v naslednjih desetih letih ni pričakovati pomembnih naložb, ker je bila dražba rib nedavno posodobljena. Zato je družba AGVO s tem, ko je leta 2002 družbi EVO zagotovila brezplačno uporabo stavb, brez razumnih pričakovanj, da bodo stroški domnevne obveznosti družbe EVO glede financiranja vzdrževanja stavb vsaj enakovredni najemnini, ki bi jo bil zanje pripravljen plačati zasebni subjekt, družbi EVO dodelila ugodnost. Ker je treba vprašanje, ali je družba AGVO ravnala kot običajni zasebni vlagatelj, proučiti ob upoštevanju podatkov, razpoložljivih ob sprejetju odločitve (48), je treba skleniti, da je družba EVO z dodelitvijo brezplačne uporabe stavb s površino 13 600 m2 leta 2002 prejela državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

10.1.2.2.3   Začetni kapital in naknadno povečanje kapitala

| (216) | Kar zadeva začetni kapital 370 000, zagotovljen družbi EVO, se Komisija sklicuje na svojo analizo iz točke 10.1.2.1.1 tega sklepa. Belgijski organi so dejansko potrdili, da se je začetni kapital družbe EVO financiral iz začetnega kapitala družbe AGVO. Kot je Komisija že ugotovila, se zasebni vlagatelj ne bi odločil za prestrukturiranje dražbe rib in naložbe vanjo v višini 250 milijonov BEF, zato se še toliko bolj ne bi odločil za to in z delom novega kapitala ustanovil hčerinsko družbo v svoji 100-odstotni lasti. |
| --- | --- |

(216)

Kar zadeva začetni kapital 370 000, zagotovljen družbi EVO, se Komisija sklicuje na svojo analizo iz točke 10.1.2.1.1 tega sklepa. Belgijski organi so dejansko potrdili, da se je začetni kapital družbe EVO financiral iz začetnega kapitala družbe AGVO. Kot je Komisija že ugotovila, se zasebni vlagatelj ne bi odločil za prestrukturiranje dražbe rib in naložbe vanjo v višini 250 milijonov BEF, zato se še toliko bolj ne bi odločil za to in z delom novega kapitala ustanovil hčerinsko družbo v svoji 100-odstotni lasti.

| (217) | Kar zadeva povečanje kapitala z oprostitvijo dolgov s strani družbe AGVO, se lahko Komisija sklicuje tudi na svojo analizo iz točke 10.1.2.1.1 tega sklepa. Belgijski organi so dejansko potrdili, da se je povečanje kapitala (delno (49)) financiralo tudi iz začetnega kapitala družbe AGVO. |
| --- | --- |

(217)

Kar zadeva povečanje kapitala z oprostitvijo dolgov s strani družbe AGVO, se lahko Komisija sklicuje tudi na svojo analizo iz točke 10.1.2.1.1 tega sklepa. Belgijski organi so dejansko potrdili, da se je povečanje kapitala (delno (49)) financiralo tudi iz začetnega kapitala družbe AGVO.

| (218) | Obstajajo tudi drugi razlogi, zaradi katerih je treba skleniti, da družba AGVO ni ravnala tako, kot bi ravnal zasebni vlagatelj v enakem položaju. |
| --- | --- |

(218)

Obstajajo tudi drugi razlogi, zaradi katerih je treba skleniti, da družba AGVO ni ravnala tako, kot bi ravnal zasebni vlagatelj v enakem položaju.

| (219) | Javne naložbe se štejejo za državno pomoč, če je jasno, da so finančni položaj zadevne družbe ter zlasti struktura in obseg njenih dolgov takšni, da v razumnem času ni mogoče pričakovati običajnega dobička (v dividendah ali kapitalskih dobičkih) iz vloženega kapitala. |
| --- | --- |

(219)

Javne naložbe se štejejo za državno pomoč, če je jasno, da so finančni položaj zadevne družbe ter zlasti struktura in obseg njenih dolgov takšni, da v razumnem času ni mogoče pričakovati običajnega dobička (v dividendah ali kapitalskih dobičkih) iz vloženega kapitala.

| (220) | Komisija ugotavlja, da se je kapital prvič povečal z oprostitvijo dolgov 31. decembra 2004, ko je družba EVO obstajala že skoraj leto in pol. Povečanje kapitala se je očitno obravnavalo kot ukrep za nadomestitev velikih izgub družbe EVO. Enako je mogoče trditi v zvezi s povečanjem kapitala leta 2005 in leta 2007. Ukrepi se očitno niso izvedli s kratkoročnim ali dolgoročnim namenom pridobitve določene mere donosa kapitala, ampak le kot nadomestilo preteklih izgub. Zasebni vlagatelj se nikoli ne bi odločil za povečanje kapitala, zlasti ne za zadnji dve povečanji. Finančni in gospodarski položaj družbe EVO je bil slab in jasno je, da se položaj ni odvijal v skladu z napovedmi v poslovnem načrtu, pri čemer naj bi se izgube stalno zmanjševale in ne hitro naraščale. Dejansko je bila že ob koncu leta 2003 izgubljena več kot polovica delniškega kapitala družbe EVO in te razmere se v naslednjih letih niso spremenile kljub zaporednim povečanjem kapitala. Brez vsake možnosti prihodnjega donosa kapitala se zasebni vlagatelj ne bi odločil za povečanje kapitala družbe, da bi nadomestil njene izgube (50). Namesto tega bi resno proučil druge razpoložljive možnosti (zaprtje, prodaja itd.) in zahteval vsaj nekakšne garancije ali ukrepe prestrukturiranja. Tudi posebna oblika povečanja kapitala (oprostitev dolgov) potrjuje, da se zadevno povečanje kapitala ne more obravnavati kot del prestrukturiranja, načrtovanega leta 2004. |
| --- | --- |

(220)

Komisija ugotavlja, da se je kapital prvič povečal z oprostitvijo dolgov 31. decembra 2004, ko je družba EVO obstajala že skoraj leto in pol. Povečanje kapitala se je očitno obravnavalo kot ukrep za nadomestitev velikih izgub družbe EVO. Enako je mogoče trditi v zvezi s povečanjem kapitala leta 2005 in leta 2007. Ukrepi se očitno niso izvedli s kratkoročnim ali dolgoročnim namenom pridobitve določene mere donosa kapitala, ampak le kot nadomestilo preteklih izgub. Zasebni vlagatelj se nikoli ne bi odločil za povečanje kapitala, zlasti ne za zadnji dve povečanji. Finančni in gospodarski položaj družbe EVO je bil slab in jasno je, da se položaj ni odvijal v skladu z napovedmi v poslovnem načrtu, pri čemer naj bi se izgube stalno zmanjševale in ne hitro naraščale. Dejansko je bila že ob koncu leta 2003 izgubljena več kot polovica delniškega kapitala družbe EVO in te razmere se v naslednjih letih niso spremenile kljub zaporednim povečanjem kapitala. Brez vsake možnosti prihodnjega donosa kapitala se zasebni vlagatelj ne bi odločil za povečanje kapitala družbe, da bi nadomestil njene izgube (50). Namesto tega bi resno proučil druge razpoložljive možnosti (zaprtje, prodaja itd.) in zahteval vsaj nekakšne garancije ali ukrepe prestrukturiranja. Tudi posebna oblika povečanja kapitala (oprostitev dolgov) potrjuje, da se zadevno povečanje kapitala ne more obravnavati kot del prestrukturiranja, načrtovanega leta 2004.

| (221) | Poleg tega je treba navesti, da je treba družbo EVO obravnavati kot družbo v finančnih težavah (51). V skladu z ustaljeno prakso se za povečanje kapitala družb v težavah šteje, da pomeni državno pomoč (52). |
| --- | --- |

(221)

Poleg tega je treba navesti, da je treba družbo EVO obravnavati kot družbo v finančnih težavah (51). V skladu z ustaljeno prakso se za povečanje kapitala družb v težavah šteje, da pomeni državno pomoč (52).

| (222) | Zato so zaporedna povečanja kapitala družbi EVO zagotovila ugodnost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(222)

Zato so zaporedna povečanja kapitala družbi EVO zagotovila ugodnost v smislu člena 107(1) PDEU.

10.1.2.3   
  Ugodnost družbe PAKHUIZEN

| (223) | Ob upoštevanju razpoložljivih informacij Komisija meni, da se z dolgoročno zakupno pogodbo z družbo PAKHUIZEN za uporabo stavb dodeljuje ugodnost (53). Prvič, letne dajatve v višini le 25 EUR ni mogoče obravnavati kot običajno plačilo za dolgoročni zakup za obdobje 45 let v zvezi s stavbami s površino 14 754 m2, čeprav so stavbe v zelo slabem stanju in jih je treba obnoviti. Tega ne spremeni niti dejstvo, da mora družba PAKHUIZEN stavbe obnoviti. V skladu z belgijsko zakonodajo (54) lastnik stavb dejansko ni zavezan k njihovemu popravilu. Ravno nasprotno pa je najemnik zavezan k ohranjanju stavb v dobrem stanju in izvedbi kakršnih koli običajnih popravil. Belgijski organi niso dokazali, da so obnovitvena dela, ki jih je morala družba PAKHUIZEN izvesti v okviru dolgoročne zakupne pogodbe, presegla „običajna popravila“. Poleg tega belgijski organi niso dokazali, da so stroški, ki izhajajo iz navedene obveznosti, enaki vrednosti najemnine stavb, ki bi se lahko zaračunala pod običajnimi tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(223)

Ob upoštevanju razpoložljivih informacij Komisija meni, da se z dolgoročno zakupno pogodbo z družbo PAKHUIZEN za uporabo stavb dodeljuje ugodnost (53). Prvič, letne dajatve v višini le 25 EUR ni mogoče obravnavati kot običajno plačilo za dolgoročni zakup za obdobje 45 let v zvezi s stavbami s površino 14 754 m2, čeprav so stavbe v zelo slabem stanju in jih je treba obnoviti. Tega ne spremeni niti dejstvo, da mora družba PAKHUIZEN stavbe obnoviti. V skladu z belgijsko zakonodajo (54) lastnik stavb dejansko ni zavezan k njihovemu popravilu. Ravno nasprotno pa je najemnik zavezan k ohranjanju stavb v dobrem stanju in izvedbi kakršnih koli običajnih popravil. Belgijski organi niso dokazali, da so obnovitvena dela, ki jih je morala družba PAKHUIZEN izvesti v okviru dolgoročne zakupne pogodbe, presegla „običajna popravila“. Poleg tega belgijski organi niso dokazali, da so stroški, ki izhajajo iz navedene obveznosti, enaki vrednosti najemnine stavb, ki bi se lahko zaračunala pod običajnimi tržnimi pogoji.

| (224) | Belgijski organi so tudi priznali, da družba PAKHUIZEN ni izpolnila svoje obveznosti glede obnove in ni upoštevala namembnosti stavb. Mesto proti družbi PAKHUIZEN očitno ni sprejelo nobenega ukrepa, da bi se sporazum uveljavil, čeprav je bilo do tega upravičeno. Čeprav bi se ob upoštevanju stroškov obnove letna najemnina v znesku 25 EUR lahko obravnavala kot v skladu s tržno ceno, kar pa ne drži, se šteje, da je družba PAKHUIZEN v vsakem primeru prejemala ugodnost, od trenutka, ko je postalo jasno, da je mesto opustilo izvajanje pogodbe. |
| --- | --- |

(224)

Belgijski organi so tudi priznali, da družba PAKHUIZEN ni izpolnila svoje obveznosti glede obnove in ni upoštevala namembnosti stavb. Mesto proti družbi PAKHUIZEN očitno ni sprejelo nobenega ukrepa, da bi se sporazum uveljavil, čeprav je bilo do tega upravičeno. Čeprav bi se ob upoštevanju stroškov obnove letna najemnina v znesku 25 EUR lahko obravnavala kot v skladu s tržno ceno, kar pa ne drži, se šteje, da je družba PAKHUIZEN v vsakem primeru prejemala ugodnost, od trenutka, ko je postalo jasno, da je mesto opustilo izvajanje pogodbe.

| (225) | Poleg tega je treba v zvezi z dajanjem stavb v zakup družbi PAKHUIZEN pod pogoji vzdrževanja in obnavljanja stavb navesti, da je glede na načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji in tudi ob upoštevanju pogojev, določenih v Sporočilu Komisije o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti, ravnanje javnega organa mogoče obravnavati kot ravnanje nosilca dejavnosti v tržnem gospodarstvu, če ponudi pogodbo v javnem, preglednem in nediskriminatornem razpisu po najvišji možni ceni najvišjemu ponudniku ali po tem, ko neodvisni strokovnjak oceni tržno vrednost. Vendar se zdi, da se to ni zgodilo. |
| --- | --- |

(225)

Poleg tega je treba v zvezi z dajanjem stavb v zakup družbi PAKHUIZEN pod pogoji vzdrževanja in obnavljanja stavb navesti, da je glede na načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji in tudi ob upoštevanju pogojev, določenih v Sporočilu Komisije o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti, ravnanje javnega organa mogoče obravnavati kot ravnanje nosilca dejavnosti v tržnem gospodarstvu, če ponudi pogodbo v javnem, preglednem in nediskriminatornem razpisu po najvišji možni ceni najvišjemu ponudniku ali po tem, ko neodvisni strokovnjak oceni tržno vrednost. Vendar se zdi, da se to ni zgodilo.

| (226) | Nazadnje, dejstvo, da je lastnik stavb (prvotno mesto, nato družba AGVO) po 27 letih upravičen do polovice letnega dobička družbe PAKHUIZEN, ne spremeni zgoraj navedene analize. Ta ugodnost je preveč oddaljena in negotova, da bi imela za lastnika stavb kakršno koli resnično neto sedanjo vrednost. Čeprav bi poleg tega imela takšno vrednost, belgijski organi niso dokazali, da višina te vrednosti – kljub prištevku 25 EUR na leto in (neobičajnih) stroškov obnove – ustreza najemnini po tržni ceni, ki bi jo družba PAKHUIZEN plačevala za uporabo nepremičnin. |
| --- | --- |

(226)

Nazadnje, dejstvo, da je lastnik stavb (prvotno mesto, nato družba AGVO) po 27 letih upravičen do polovice letnega dobička družbe PAKHUIZEN, ne spremeni zgoraj navedene analize. Ta ugodnost je preveč oddaljena in negotova, da bi imela za lastnika stavb kakršno koli resnično neto sedanjo vrednost. Čeprav bi poleg tega imela takšno vrednost, belgijski organi niso dokazali, da višina te vrednosti – kljub prištevku 25 EUR na leto in (neobičajnih) stroškov obnove – ustreza najemnini po tržni ceni, ki bi jo družba PAKHUIZEN plačevala za uporabo nepremičnin.

| (227) | Zato družba PAKHUIZEN koristi letno ugodnost pri stroških poslovanja, ki pomeni ugodnost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(227)

Zato družba PAKHUIZEN koristi letno ugodnost pri stroških poslovanja, ki pomeni ugodnost v smislu člena 107(1) PDEU.

| (228) | Kar zadeva obdobje po 26. marcu 2004, tj. dnevu, ko je družba AGVO postala lastnica zadevnih stavb, Komisija ugotavlja, da se je zakupna pogodba še naprej uporabljala pod enakimi pogoji kot prej in da je ugodnost za družbo PAKHUIZEN še naprej veljala. |
| --- | --- |

(228)

Kar zadeva obdobje po 26. marcu 2004, tj. dnevu, ko je družba AGVO postala lastnica zadevnih stavb, Komisija ugotavlja, da se je zakupna pogodba še naprej uporabljala pod enakimi pogoji kot prej in da je ugodnost za družbo PAKHUIZEN še naprej veljala.

10.1.2.4   
  Ugodnost ribiških podjetij, ki uporabljajo storitve družb EVO in PAKHUIZEN

| (229) | V odločitvi o sprožitvi uradnega postopka preiskave je Komisija ugotovila, da sta družba EVO in verjetno tudi družba PAKHUIZEN prek dražbe ponujali ribiškim podjetjem svoje storitve pod ceno, ki bi jo ponujal običajni zasebni subjekt. |
| --- | --- |

(229)

V odločitvi o sprožitvi uradnega postopka preiskave je Komisija ugotovila, da sta družba EVO in verjetno tudi družba PAKHUIZEN prek dražbe ponujali ribiškim podjetjem svoje storitve pod ceno, ki bi jo ponujal običajni zasebni subjekt.

| (230) | Zdi se, da družba EVO povrne vse ali del stroškov prevoza rib v zabojnikih, ki bodo dane na dražbo v Ostendeju, iz različnih krajev v Evropi. Poleg tega se zdi, da zagotavlja družba EVO posojila pod tržnimi stopnjami in pod pogojem, da podjetje, ki vzame posojilo, proda svoj ulov na dražbi v Ostendeju. |
| --- | --- |

(230)

Zdi se, da družba EVO povrne vse ali del stroškov prevoza rib v zabojnikih, ki bodo dane na dražbo v Ostendeju, iz različnih krajev v Evropi. Poleg tega se zdi, da zagotavlja družba EVO posojila pod tržnimi stopnjami in pod pogojem, da podjetje, ki vzame posojilo, proda svoj ulov na dražbi v Ostendeju.

| (231) | Pripombe tretjih oseb navajajo, da je družba EVO sprejela tudi druge prakse, ki ovirajo običajno konkurenco na trgu, vendar Komisija ni prejela ničesar, kar bi te pripombe potrdilo. Belgijski organi so izpodbijali trditev, da je družba EVO ponujala storitve pod tržno ceno. |
| --- | --- |

(231)

Pripombe tretjih oseb navajajo, da je družba EVO sprejela tudi druge prakse, ki ovirajo običajno konkurenco na trgu, vendar Komisija ni prejela ničesar, kar bi te pripombe potrdilo. Belgijski organi so izpodbijali trditev, da je družba EVO ponujala storitve pod tržno ceno.

| (232) | Čeprav je Komisija prejela zelo malo dokazov v zvezi s trgovinskimi pogoji, pod katerimi je družba EVO ponujala storitve, ni mogoče izključiti možnosti, da podjetja, ki uporabljajo dražbo rib v Ostendeju, uživajo ugodnost v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Vendar Komisija trenutno pripisuje določen pomen trditvi belgijskih organov, da dejstvo, da je lahko družba EVO zaradi državne pomoči ponudila svoje storitve pod boljšimi pogoji, kot bi jih sicer, ne pomeni nujno posredovanja državne pomoči lastnikom plovil in ribiškim podjetjem. |
| --- | --- |

(232)

Čeprav je Komisija prejela zelo malo dokazov v zvezi s trgovinskimi pogoji, pod katerimi je družba EVO ponujala storitve, ni mogoče izključiti možnosti, da podjetja, ki uporabljajo dražbo rib v Ostendeju, uživajo ugodnost v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Vendar Komisija trenutno pripisuje določen pomen trditvi belgijskih organov, da dejstvo, da je lahko družba EVO zaradi državne pomoči ponudila svoje storitve pod boljšimi pogoji, kot bi jih sicer, ne pomeni nujno posredovanja državne pomoči lastnikom plovil in ribiškim podjetjem.

| (233) | Zato Komisija meni, da ni mogoče z gotovostjo skleniti, da je bila ugodnost prenesena na lastnike ladij. Poleg tega Komisija v tem sklepu naroča prenehanje in vračilo pomoči družbam AGVO, EVO in PAKHUIZEN, zato se bodo te ugodnosti verjetno prekinile ali vsaj močno zmanjšale. Nazadnje je v vsakem primeru glavna upravičenka do pomoči prestrukturirana dražba rib, ki je uporabila pomoč za to, da se je obdržala na trgu in povečala svoj tržni delež z opravljanjem storitev z izgubo, pri čemer je ovirala normalno delovanje trga. |
| --- | --- |

(233)

Zato Komisija meni, da ni mogoče z gotovostjo skleniti, da je bila ugodnost prenesena na lastnike ladij. Poleg tega Komisija v tem sklepu naroča prenehanje in vračilo pomoči družbam AGVO, EVO in PAKHUIZEN, zato se bodo te ugodnosti verjetno prekinile ali vsaj močno zmanjšale. Nazadnje je v vsakem primeru glavna upravičenka do pomoči prestrukturirana dražba rib, ki je uporabila pomoč za to, da se je obdržala na trgu in povečala svoj tržni delež z opravljanjem storitev z izgubo, pri čemer je ovirala normalno delovanje trga.

10.1.3   DRŽAVNA SREDSTVA IN ODGOVORNOST

| (234) | Komisija ugotavlja, da so zadevne dejavnosti povezane z ukrepi mesta samega in ukrepi, financiranimi iz državnih sredstev, za katere je odgovorno mesto. |
| --- | --- |

(234)

Komisija ugotavlja, da so zadevne dejavnosti povezane z ukrepi mesta samega in ukrepi, financiranimi iz državnih sredstev, za katere je odgovorno mesto.

10.1.3.1   
  Pomoč, ki so jo dodelili javni organi

| (235) | Mesto je družbi AGVO dodelilo pomoč tako, da ji je zagotovilo začetni kapital, ki se je financiral iz občinskega proračuna, zagotovilo ji je brezplačne garancije za posojila zasebnih bank, preneslo nanjo lastništvo nad stavbami ter jo pooblastilo za določanje in pobiranje občinskih davčnih dajatev. Prav tako je družbi PAKHUIZEN dodelilo pomoč v obliki dolgoročne zakupne pogodbe za uporabo svojih stavb, družbi EVO pa je zagotovilo brezplačne garancije za posojila zasebnih bank. |
| --- | --- |

(235)

Mesto je družbi AGVO dodelilo pomoč tako, da ji je zagotovilo začetni kapital, ki se je financiral iz občinskega proračuna, zagotovilo ji je brezplačne garancije za posojila zasebnih bank, preneslo nanjo lastništvo nad stavbami ter jo pooblastilo za določanje in pobiranje občinskih davčnih dajatev. Prav tako je družbi PAKHUIZEN dodelilo pomoč v obliki dolgoročne zakupne pogodbe za uporabo svojih stavb, družbi EVO pa je zagotovilo brezplačne garancije za posojila zasebnih bank.

| (236) | Ti ukrepi se torej financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država. |
| --- | --- |

(236)

Ti ukrepi se torej financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država.

10.1.3.2   
  Ukrepi, za katere je odgovoren javni organ

| (237) | Kar zadeva ugodnosti, ki jih družba AGVO dodeljuje družbama EVO in PAKHUIZEN, Komisija ugotavlja, da je v skladu z ustreznim statutom družba AGVO edina delničarka družb EVO (razen Miroira, ki ima eno od 15 000 delnic in je pravzaprav član občinskega sveta) in PAKHUIZEN ter imenuje vse člane upravnih odborov teh družb. Mesto je edini delničar družbe AGVO in imenuje vse člane njenega odbora. Zato lahko tudi uveljavlja prevladujoč vpliv nad družbo AGVO. |
| --- | --- |

(237)

Kar zadeva ugodnosti, ki jih družba AGVO dodeljuje družbama EVO in PAKHUIZEN, Komisija ugotavlja, da je v skladu z ustreznim statutom družba AGVO edina delničarka družb EVO (razen Miroira, ki ima eno od 15 000 delnic in je pravzaprav član občinskega sveta) in PAKHUIZEN ter imenuje vse člane upravnih odborov teh družb. Mesto je edini delničar družbe AGVO in imenuje vse člane njenega odbora. Zato lahko tudi uveljavlja prevladujoč vpliv nad družbo AGVO.

| (238) | V skladu s statutom je družba AGVO odgovorna za upravljanje, razvoj in izkoriščanje dražbe rib in ribiškega doka v Ostendeju, v skladu s prilogami statuta pa tudi za razvoj vseh dejavnosti, ki so neposredno ali posredno povezane s tem. Z drugimi besedami, družbo AGVO njen statut zavezuje k sodelovanju pri upravljanju dražbe rib. |
| --- | --- |

(238)

V skladu s statutom je družba AGVO odgovorna za upravljanje, razvoj in izkoriščanje dražbe rib in ribiškega doka v Ostendeju, v skladu s prilogami statuta pa tudi za razvoj vseh dejavnosti, ki so neposredno ali posredno povezane s tem. Z drugimi besedami, družbo AGVO njen statut zavezuje k sodelovanju pri upravljanju dražbe rib.

| (239) | Dolgoročni zakup stavb je družbi PAKHUIZEN neposredno odobrilo mesto. |
| --- | --- |

(239)

Dolgoročni zakup stavb je družbi PAKHUIZEN neposredno odobrilo mesto.

| (240) | Zato je treba ob upoštevanju zadeve Stardust (55) in javne pomoči, dodeljene zgoraj navedenim družbam, družbo AGVO obravnavati kot organ, ki ga nadzira država, njene odločitve glede povečanja kapitala družbe EVO, brezplačnih garancij za posojila družbi EVO in dodelitve pravice tej družbi do brezplačne uporabe stavb pa kot odločitve, ki se financirajo iz državnih sredstev in za katere je odgovoren javni organ. |
| --- | --- |

(240)

Zato je treba ob upoštevanju zadeve Stardust (55) in javne pomoči, dodeljene zgoraj navedenim družbam, družbo AGVO obravnavati kot organ, ki ga nadzira država, njene odločitve glede povečanja kapitala družbe EVO, brezplačnih garancij za posojila družbi EVO in dodelitve pravice tej družbi do brezplačne uporabe stavb pa kot odločitve, ki se financirajo iz državnih sredstev in za katere je odgovoren javni organ.

| (241) | Belgijski organi tem ugotovitvam niso nasprotovali. Ravno nasprotno, potrdili so, da mesto prek družbe AGVO nadzira družbi EVO in PAKHUIZEN (56). |
| --- | --- |

(241)

Belgijski organi tem ugotovitvam niso nasprotovali. Ravno nasprotno, potrdili so, da mesto prek družbe AGVO nadzira družbi EVO in PAKHUIZEN (56).

10.1.4   IZKRIVLJANJE KONKURENCE IN VPLIV NA TRGOVINO:

| (242) | Dejavnosti mesta koristijo družbe AGVO, EVO in PAKHUIZEN. AGVO, EVO in PAKHUIZEN oblikujejo skupino družb, ki delujejo na skupnem trgu, licitirajo ribe in zagotavljajo s tem povezane storitve ribiškemu sektorju. |
| --- | --- |

(242)

Dejavnosti mesta koristijo družbe AGVO, EVO in PAKHUIZEN. AGVO, EVO in PAKHUIZEN oblikujejo skupino družb, ki delujejo na skupnem trgu, licitirajo ribe in zagotavljajo s tem povezane storitve ribiškemu sektorju.

| (243) | Trg dražb rib je zelo konkurenčen trg, na katerem dražbe sosednjih držav članic neposredno tekmujejo med seboj, da bi privabile ribiče iz različnih držav članic. Zato bi kakršna koli dodelitev ugodnosti udeležencu na tem trgu izkrivljala konkurenco ali pomenila nevarnost izkrivljanja konkurence med dražbami in lahko prizadela trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(243)

Trg dražb rib je zelo konkurenčen trg, na katerem dražbe sosednjih držav članic neposredno tekmujejo med seboj, da bi privabile ribiče iz različnih držav članic. Zato bi kakršna koli dodelitev ugodnosti udeležencu na tem trgu izkrivljala konkurenco ali pomenila nevarnost izkrivljanja konkurence med dražbami in lahko prizadela trgovino med državami članicami.

| (244) | To potrjujejo pripombe tretjih oseb. Tudi dražbe rib ali združenja dražb rib iz Združenega kraljestva, Nizozemske in drugih evropskih držav so dejansko pokazali zanimanje za postopek in prikazali vpliv, ki so ga po njihovem mnenju imeli ukrepi državne pomoči na njihovo poslovanje. |
| --- | --- |

(244)

To potrjujejo pripombe tretjih oseb. Tudi dražbe rib ali združenja dražb rib iz Združenega kraljestva, Nizozemske in drugih evropskih držav so dejansko pokazali zanimanje za postopek in prikazali vpliv, ki so ga po njihovem mnenju imeli ukrepi državne pomoči na njihovo poslovanje.

| (245) | Nazadnje, Komisija ugotavlja, da so belgijski organi navedli, da so poleg belgijske dražbe rib tudi dražbe rib iz drugih držav članic izrazile zanimanje za nakup dražbe rib v Ostendeju. |
| --- | --- |

(245)

Nazadnje, Komisija ugotavlja, da so belgijski organi navedli, da so poleg belgijske dražbe rib tudi dražbe rib iz drugih držav članic izrazile zanimanje za nakup dražbe rib v Ostendeju.

| (246) | Na trgu storitev najema lahko pomoč podjetjem, dejavnim v teh sektorjih, izkrivlja konkurenco s podjetji, ki opravljajo storitve najema v drugih ribiških pristaniščih, vključno v drugih državah članicah, in s podjetji, ki dajejo v najem stavbe v bližini ribiškega pristanišča v Ostendeju (kar lahko vključuje tudi podjetja iz drugih držav članic). Ukrepi pomoči so prav tako morda pomagali ohraniti ali okrepiti tržni položaj družb AGVO in PAKHUIZEN, katerih dejavnosti bi ali bi lahko ob odsotnosti pomoči prevzelo drugo podjetje. Opozoriti je treba, da v skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti že samo dejstvo, da se konkurenčni položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji okrepi z dodelitvijo gospodarske ugodnosti, ki je sicer v okviru svojega običajnega poslovanja ne bi imelo, pomeni nevarnost izkrivljanja konkurence (57). |
| --- | --- |

(246)

Na trgu storitev najema lahko pomoč podjetjem, dejavnim v teh sektorjih, izkrivlja konkurenco s podjetji, ki opravljajo storitve najema v drugih ribiških pristaniščih, vključno v drugih državah članicah, in s podjetji, ki dajejo v najem stavbe v bližini ribiškega pristanišča v Ostendeju (kar lahko vključuje tudi podjetja iz drugih držav članic). Ukrepi pomoči so prav tako morda pomagali ohraniti ali okrepiti tržni položaj družb AGVO in PAKHUIZEN, katerih dejavnosti bi ali bi lahko ob odsotnosti pomoči prevzelo drugo podjetje. Opozoriti je treba, da v skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti že samo dejstvo, da se konkurenčni položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji okrepi z dodelitvijo gospodarske ugodnosti, ki je sicer v okviru svojega običajnega poslovanja ne bi imelo, pomeni nevarnost izkrivljanja konkurence (57).

| (247) | Kar zadeva dejavnosti upravljanja ribiških pristanišč, Komisija meni, da lahko pomoč tem podjetjem izkrivlja konkurenco s podjetji, ki upravljajo druga ribiška pristanišča, ki konkurirajo ribiškemu pristanišču v Ostendeju. Ukrepi pomoči so poleg tega morda pomagali ohraniti ali okrepiti tržni položaj podjetja, katerega dejavnost bi ali bi lahko ob odsotnosti pomoči prevzelo drugo podjetje (58). |
| --- | --- |

(247)

Kar zadeva dejavnosti upravljanja ribiških pristanišč, Komisija meni, da lahko pomoč tem podjetjem izkrivlja konkurenco s podjetji, ki upravljajo druga ribiška pristanišča, ki konkurirajo ribiškemu pristanišču v Ostendeju. Ukrepi pomoči so poleg tega morda pomagali ohraniti ali okrepiti tržni položaj podjetja, katerega dejavnost bi ali bi lahko ob odsotnosti pomoči prevzelo drugo podjetje (58).

| (248) | Komisija dodaja, da družbi AGVO in PAKHUIZEN, čeprav nista neposredno dejavni na trgu dražb rib, opravljata pomožne storitve te dejavnosti, ki vplivajo na privlačnost dražbe rib. Komisija nadalje ugotavlja, da je družba AGVO prek svoje hčerinske družbe EVO posredno dejavna na trgu dražb rib. Zato lahko pomoč družbama AGVO in PAKHUIZEN ne le izkrivlja konkurenco in trgovino med državami članicami na trgu, na katerem sta dejavni (trg najemnih storitev in trg ribiških pristanišč), ampak tudi na trgu dražb rib. |
| --- | --- |

(248)

Komisija dodaja, da družbi AGVO in PAKHUIZEN, čeprav nista neposredno dejavni na trgu dražb rib, opravljata pomožne storitve te dejavnosti, ki vplivajo na privlačnost dražbe rib. Komisija nadalje ugotavlja, da je družba AGVO prek svoje hčerinske družbe EVO posredno dejavna na trgu dražb rib. Zato lahko pomoč družbama AGVO in PAKHUIZEN ne le izkrivlja konkurenco in trgovino med državami članicami na trgu, na katerem sta dejavni (trg najemnih storitev in trg ribiških pristanišč), ampak tudi na trgu dražb rib.

10.1.5   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (249) | Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da je treba naslednje dejavnosti obravnavati kot v skladu s pogoji iz člena 107(1) PDEU in s tem kot državno pomoč:






  (a) | ugodnosti, ki jih je mesto na podlagi odločitev dodelilo družbi AGVO:






  — | zagotovitev začetnega kapitala družbi AGVO v višini 250 milijonov BEF (6 179 338 EUR), |
| --- | --- | --- | --- |

(249)

Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da je treba naslednje dejavnosti obravnavati kot v skladu s pogoji iz člena 107(1) PDEU in s tem kot državno pomoč:

(a)

ugodnosti, ki jih je mesto na podlagi odločitev dodelilo družbi AGVO:

—

zagotovitev začetnega kapitala družbi AGVO v višini 250 milijonov BEF (6 179 338 EUR),

| — | dodelitev izključne pravice družbi AGVO do uporabe zemljišča in stavb v ribiškem pristanišču, |
| --- | --- |

—

dodelitev izključne pravice družbi AGVO do uporabe zemljišča in stavb v ribiškem pristanišču,

| — | prispevanje stavb za družbo AGVO, ter |
| --- | --- |

—

prispevanje stavb za družbo AGVO, ter

| — | zagotovitev brezplačnih garancij za posojila družbi AGVO, |
| --- | --- |

—

zagotovitev brezplačnih garancij za posojila družbi AGVO,

| — | dodelitev pravice družbi AGVO do pobiranja in uporabe občinskih davčnih dajatev; |
| --- | --- |

—

dodelitev pravice družbi AGVO do pobiranja in uporabe občinskih davčnih dajatev;

| (b) | ugodnosti družbe EVO na podlagi odločitve:






  — | mesta, da družbi EVO zagotovi brezplačne garancije za posojila, |
| --- | --- | --- |

(b)

ugodnosti družbe EVO na podlagi odločitve:

—

mesta, da družbi EVO zagotovi brezplačne garancije za posojila,

| — | družbe AGVO, da zagotovi družbi EVO uporabo njenih stavb brez plačila najemnine, in |
| --- | --- |

—

družbe AGVO, da zagotovi družbi EVO uporabo njenih stavb brez plačila najemnine, in

| — | družbe AGVO, da zagotovi družbi EVO začetni kapital in povečanje kapitala v višini 3 969 000 EUR; |
| --- | --- |

—

družbe AGVO, da zagotovi družbi EVO začetni kapital in povečanje kapitala v višini 3 969 000 EUR;

| (c) | ugodnosti, ki jih je mesto in/ali pozneje družba AGVO zagotovilo družbi PAKHUIZEN na podlagi dolgoročne zakupne pogodbe za uporabo njegovih/njenih stavb. |
| --- | --- |

(c)

ugodnosti, ki jih je mesto in/ali pozneje družba AGVO zagotovilo družbi PAKHUIZEN na podlagi dolgoročne zakupne pogodbe za uporabo njegovih/njenih stavb.

10.2   ZDRUŽLJIVOST

| (250) | Državna pomoč se lahko razglasi za združljivo z notranjim trgom, če izpolnjuje eno od izjem, navedenih v PDEU. Zadevna podjetja so podjetja, ki dejavno prevladujejo v ribiškem sektorju. Dejavna so tudi na trgu storitev najema. Komisija meni, da sta AGVO kot upravljavka ribiškega pristanišča in EVO kot izvajalka dražbe rib družbi, katerih naj bi bistveni del njunih dejavnosti spadal v ribiški sektor. Kar zadeva družbo PAKHUIZEN, se zdi manj očitno, da bi se ta lahko štela za dejavno v ribiškem sektorju. |
| --- | --- |

(250)

Državna pomoč se lahko razglasi za združljivo z notranjim trgom, če izpolnjuje eno od izjem, navedenih v PDEU. Zadevna podjetja so podjetja, ki dejavno prevladujejo v ribiškem sektorju. Dejavna so tudi na trgu storitev najema. Komisija meni, da sta AGVO kot upravljavka ribiškega pristanišča in EVO kot izvajalka dražbe rib družbi, katerih naj bi bistveni del njunih dejavnosti spadal v ribiški sektor. Kar zadeva družbo PAKHUIZEN, se zdi manj očitno, da bi se ta lahko štela za dejavno v ribiškem sektorju.

| (251) | Kar zadeva državno pomoč za ribiški sektor, se ukrepi državne pomoči obravnavajo kot združljivi z notranjim trgom, samo če izpolnjujejo pogoje iz Smernic za pregled državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo. V skladu s točko 5.3 veljavnih Smernic za ribištvo se bo „nezakonita pomoč“ v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 ocenila v skladu s smernicami, ki so se uporabljale takrat, ko je začel veljati upravni akt o ustanovitvi pomoči. Zato je treba pomoč oceniti na podlagi smernic za ribištvo iz let 2001, 2004 in 2008. |
| --- | --- |

(251)

Kar zadeva državno pomoč za ribiški sektor, se ukrepi državne pomoči obravnavajo kot združljivi z notranjim trgom, samo če izpolnjujejo pogoje iz Smernic za pregled državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo. V skladu s točko 5.3 veljavnih Smernic za ribištvo se bo „nezakonita pomoč“ v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 ocenila v skladu s smernicami, ki so se uporabljale takrat, ko je začel veljati upravni akt o ustanovitvi pomoči. Zato je treba pomoč oceniti na podlagi smernic za ribištvo iz let 2001, 2004 in 2008.

| (252) | Ker se družba PAKHUIZEN ne more šteti za ribiško podjetje, Komisija ugotavlja, da mora ocena pomoči temeljiti na splošnih pravilih, ki veljajo za vse sektorje, in ciljih pomoči. |
| --- | --- |

(252)

Ker se družba PAKHUIZEN ne more šteti za ribiško podjetje, Komisija ugotavlja, da mora ocena pomoči temeljiti na splošnih pravilih, ki veljajo za vse sektorje, in ciljih pomoči.

| (253) | Nazadnje, Komisija ugotavlja, da belgijski organi niso izpodbijali analize Komisije v zvezi z združljivostjo. |
| --- | --- |

(253)

Nazadnje, Komisija ugotavlja, da belgijski organi niso izpodbijali analize Komisije v zvezi z združljivostjo.

10.2.1   POMOČ, DODELJENA DRUŽBI AGVO

| (254) | V zvezi z državno pomočjo, ki jo je mesto dodelilo družbi AGVO, je treba pri oceni razlikovati med različnimi dejavnostmi in datumi, na katere so bile izvedene. |
| --- | --- |

(254)

V zvezi z državno pomočjo, ki jo je mesto dodelilo družbi AGVO, je treba pri oceni razlikovati med različnimi dejavnostmi in datumi, na katere so bile izvedene.

10.2.1.1   
  Začetni kapital

| (255) | Belgijski organi so navedli, da je začetni kapital viden v okviru prestrukturiranja dražbe rib v Ostendeju. |
| --- | --- |

(255)

Belgijski organi so navedli, da je začetni kapital viden v okviru prestrukturiranja dražbe rib v Ostendeju.

| (256) | V skladu s točko 2.2.4 Smernic za ribištvo iz leta 2001, ki so veljale v času prestrukturiranja, je treba pomoč za prestrukturiranje podjetij v težavah oceniti v skladu s Smernicami o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, veljavnimi v času dodelitve pomoči, tj. Smernicami iz leta 1999, tudi če gre za podjetja, dejavna v ribiškem sektorju in sektorju ribogojstva (59). |
| --- | --- |

(256)

V skladu s točko 2.2.4 Smernic za ribištvo iz leta 2001, ki so veljale v času prestrukturiranja, je treba pomoč za prestrukturiranje podjetij v težavah oceniti v skladu s Smernicami o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, veljavnimi v času dodelitve pomoči, tj. Smernicami iz leta 1999, tudi če gre za podjetja, dejavna v ribiškem sektorju in sektorju ribogojstva (59).

| (257) | V skladu s točko 2.1 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 je podjetje v težavah, kadar ni zmožno z lastnimi sredstvi ali s sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev ali upnikov, preprečiti izgube, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj družbe. Običajni znaki podjetja v težavah so vedno večje izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežki prostih zmogljivosti, padanje denarnih tokov, vedno večji dolgovi, vedno večji stroški obresti in zmanjševanje ali izguba celotne čiste vrednosti sredstev. |
| --- | --- |

(257)

V skladu s točko 2.1 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 je podjetje v težavah, kadar ni zmožno z lastnimi sredstvi ali s sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev ali upnikov, preprečiti izgube, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj družbe. Običajni znaki podjetja v težavah so vedno večje izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežki prostih zmogljivosti, padanje denarnih tokov, vedno večji dolgovi, vedno večji stroški obresti in zmanjševanje ali izguba celotne čiste vrednosti sredstev.

| (258) | Po mnenju Komisije ni dvoma, da so bili za dražbo rib v Ostendeju leta 2001 značilni vsi znaki „podjetja v težavah“. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 17, se je delež dražbe, kar zadeva prihode rib v belgijska pristanišča v obdobju 1991–2001, zmanjšal s približno 37 % na 20 %. V obdobju 1997–2001 se je njen prihodek z 20 550 000 EUR zmanjšal na 13 440 000 EUR in več let je mesto beležilo povprečno letno izgubo v višini 1 850 000 EUR. Zato se je mesto leta 2001 moralo odločiti, ali bo dražbo zaprlo ali prestrukturiralo. Komisija zato meni, da dražba rib v Ostendeju ustreza „podjetju v težavah“ v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje. Belgijski organi tej sklepni ugotovitvi niso nasprotovali. |
| --- | --- |

(258)

Po mnenju Komisije ni dvoma, da so bili za dražbo rib v Ostendeju leta 2001 značilni vsi znaki „podjetja v težavah“. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 17, se je delež dražbe, kar zadeva prihode rib v belgijska pristanišča v obdobju 1991–2001, zmanjšal s približno 37 % na 20 %. V obdobju 1997–2001 se je njen prihodek z 20 550 000 EUR zmanjšal na 13 440 000 EUR in več let je mesto beležilo povprečno letno izgubo v višini 1 850 000 EUR. Zato se je mesto leta 2001 moralo odločiti, ali bo dražbo zaprlo ali prestrukturiralo. Komisija zato meni, da dražba rib v Ostendeju ustreza „podjetju v težavah“ v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje. Belgijski organi tej sklepni ugotovitvi niso nasprotovali.

| (259) | Čeprav je družba AGVO novoustanovljeni pravni subjekt, Komisija ugotavlja, da je bila sestava začetnega kapitala družbe AGVO del načrta za prestrukturiranje dražbe rib v Ostendeju. Ker je bila dražba v težavah in je bila družba AGVO ustanovljena le za namene prestrukturiranja dražbe rib v Ostendeju ter je prevzela sredstva dražbe rib v Ostendeju in tudi finančne dolgove različnih bančnih posojil, se lahko družba AGVO šteje kot družba v težavah v času odobritve začetnega kapitala. Zato se lahko obravnava, da je začetni kapital pomoč za prestrukturiranje (60) v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. |
| --- | --- |

(259)

Čeprav je družba AGVO novoustanovljeni pravni subjekt, Komisija ugotavlja, da je bila sestava začetnega kapitala družbe AGVO del načrta za prestrukturiranje dražbe rib v Ostendeju. Ker je bila dražba v težavah in je bila družba AGVO ustanovljena le za namene prestrukturiranja dražbe rib v Ostendeju ter je prevzela sredstva dražbe rib v Ostendeju in tudi finančne dolgove različnih bančnih posojil, se lahko družba AGVO šteje kot družba v težavah v času odobritve začetnega kapitala. Zato se lahko obravnava, da je začetni kapital pomoč za prestrukturiranje (60) v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999.

| (260) | Čeprav je družba AGVO upravičena do pomoči v skladu s točko 30 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999, pa pomoč za prestrukturiranje dražbe z ustanovitvijo družbe AGVO, ki je zagotovila začetni kapital v višini 250 milijonov BEF (6 179 338 EUR), ne izpolnjuje pogojev združljivosti z notranjim trgom, določenih v odstavku 32 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. |
| --- | --- |

(260)

Čeprav je družba AGVO upravičena do pomoči v skladu s točko 30 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999, pa pomoč za prestrukturiranje dražbe z ustanovitvijo družbe AGVO, ki je zagotovila začetni kapital v višini 250 milijonov BEF (6 179 338 EUR), ne izpolnjuje pogojev združljivosti z notranjim trgom, določenih v odstavku 32 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999.

| (261) | Zlasti točka 32 navedenih smernic navaja, da mora „[n]ačrt za prestrukturiranje, katerega trajanje mora biti čim krajše, [...] obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v smiselnem časovnem okviru in na podlagi realističnih predvidevanj o prihodnjih pogojev poslovanja“. Komisija meni, da načrt za prestrukturiranje iz uvodne izjave 19 ne izpolnjuje teh pogojev. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da načrt ne vsebuje posebnih notranjih ukrepov za izboljšanje delovanja dražbe in opustitev dejavnosti, ki povzročajo izgube. |
| --- | --- |

(261)

Zlasti točka 32 navedenih smernic navaja, da mora „[n]ačrt za prestrukturiranje, katerega trajanje mora biti čim krajše, [...] obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v smiselnem časovnem okviru in na podlagi realističnih predvidevanj o prihodnjih pogojev poslovanja“. Komisija meni, da načrt za prestrukturiranje iz uvodne izjave 19 ne izpolnjuje teh pogojev. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da načrt ne vsebuje posebnih notranjih ukrepov za izboljšanje delovanja dražbe in opustitev dejavnosti, ki povzročajo izgube.

| (262) | Poleg tega in v nasprotju s tem, kar se zahteva v skladu s točko 32 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999, se zdi, da prestrukturiranje ne temelji na tržni raziskavi, ki zagotavlja informacije o prihodnjih možnosti za ponudbo in povpraševanje, analizi zadevnega trga in drugih informacijah, navedenih v Prilogi I k navedenim smernicam. |
| --- | --- |

(262)

Poleg tega in v nasprotju s tem, kar se zahteva v skladu s točko 32 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999, se zdi, da prestrukturiranje ne temelji na tržni raziskavi, ki zagotavlja informacije o prihodnjih možnosti za ponudbo in povpraševanje, analizi zadevnega trga in drugih informacijah, navedenih v Prilogi I k navedenim smernicam.

| (263) | Načrt za prestrukturiranje ne vsebuje elementov, navedenih v točki 33 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999, tj. okoliščin, ki so povzročile težave podjetja, s čimer se zagotovi podlaga za ocenitev ustreznosti predlaganih ukrepov; sedanjega stanja in prihodnjih možnosti za ponudbo in povpraševanje na ustreznem proizvodnem trgu, scenarijev, ki odražajo najbolj optimistična, najbolj pesimistična in vmesna predvidevanja ter značilnih prednosti in pomanjkljivosti podjetja. |
| --- | --- |

(263)

Načrt za prestrukturiranje ne vsebuje elementov, navedenih v točki 33 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999, tj. okoliščin, ki so povzročile težave podjetja, s čimer se zagotovi podlaga za ocenitev ustreznosti predlaganih ukrepov; sedanjega stanja in prihodnjih možnosti za ponudbo in povpraševanje na ustreznem proizvodnem trgu, scenarijev, ki odražajo najbolj optimistična, najbolj pesimistična in vmesna predvidevanja ter značilnih prednosti in pomanjkljivosti podjetja.

| (264) | Komisija poleg tega ugotavlja, da dostopne informacije ne vsebujejo nobenega dokaza o tem, da je bila pomoč omejena na najnižjo vsoto, kot zahteva točka 40 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999, ali da je moral upravičenec prispevati iz lastnih sredstev. V zvezi s tem je treba opozoriti tudi, da se mora v skladu s točko 41 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 pomoč uporabiti le za ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja podjetja, prejemniku pa med izvajanjem načrta za prestrukturiranje ne sme omogočiti širitve proizvodne zmogljivosti. Vendar kot je navedeno zgoraj, finančni načrt, katerega osnutek je bil pripravljen leta 2001, predlaga, da bi si dražba rib opomogla po osmih letih, ne da bi v celoti potrebovala 250 milijonov BEF. Poslovni načrt predvideva tudi 10-odstotno povečanje prihodkov za prvih pet let delovanja prestrukturirane dražbe rib, kar lahko pomeni le, da se je dražba rib nameravala razširiti. Tako se zdi, da načrt obnovitve ni oblikovan za zagotavljanje uporabe pomoči le za ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja podjetja in naj bi dražbo rib postavil v položaj, v katerem bi za širitev svoje proizvodne zmogljivosti, dejavnosti in/ali agresivno delovanje na trgu uporabila dodatno likvidnost. Iz prejetih informacij se zdi, da je bila pomoč dejansko uporabljena za širitev dejavnosti dražbe (61) in za agresivne dejavnosti, ki izkrivljajo trg (62). |
| --- | --- |

(264)

Komisija poleg tega ugotavlja, da dostopne informacije ne vsebujejo nobenega dokaza o tem, da je bila pomoč omejena na najnižjo vsoto, kot zahteva točka 40 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999, ali da je moral upravičenec prispevati iz lastnih sredstev. V zvezi s tem je treba opozoriti tudi, da se mora v skladu s točko 41 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 pomoč uporabiti le za ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja podjetja, prejemniku pa med izvajanjem načrta za prestrukturiranje ne sme omogočiti širitve proizvodne zmogljivosti. Vendar kot je navedeno zgoraj, finančni načrt, katerega osnutek je bil pripravljen leta 2001, predlaga, da bi si dražba rib opomogla po osmih letih, ne da bi v celoti potrebovala 250 milijonov BEF. Poslovni načrt predvideva tudi 10-odstotno povečanje prihodkov za prvih pet let delovanja prestrukturirane dražbe rib, kar lahko pomeni le, da se je dražba rib nameravala razširiti. Tako se zdi, da načrt obnovitve ni oblikovan za zagotavljanje uporabe pomoči le za ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja podjetja in naj bi dražbo rib postavil v položaj, v katerem bi za širitev svoje proizvodne zmogljivosti, dejavnosti in/ali agresivno delovanje na trgu uporabila dodatno likvidnost. Iz prejetih informacij se zdi, da je bila pomoč dejansko uporabljena za širitev dejavnosti dražbe (61) in za agresivne dejavnosti, ki izkrivljajo trg (62).

| (265) | Komisija nadalje ugotavlja, da načrt za prestrukturiranje ne vsebuje nobenega ukrepa, ki zagotavlja polno izvajanje načrta in upoštevanje vseh pogojev načrta. |
| --- | --- |

(265)

Komisija nadalje ugotavlja, da načrt za prestrukturiranje ne vsebuje nobenega ukrepa, ki zagotavlja polno izvajanje načrta in upoštevanje vseh pogojev načrta.

| (266) | Poleg tega Belgija ni dokazala, da so bili sprejeti izravnalni ukrepi v skladu s točkami 35–39 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 ali da so bili namesto tega izpolnjeni posebni (nadomestni) pogoji za kmetijstvo (vključno z ribištvom), določeni v točkah 73–82 navedenih Smernic (63). Zdi se, da mesto ni sprejelo nobenih ukrepov za čim večjo ublažitev vseh škodljivih učinkov pomoči na tekmece v nasprotju s tem, kar se zahteva v skladu s točko 35 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. Ob upoštevanju posebnih okoliščin dražb rib, zlasti kar zadeva omejeno ponudbo zaradi restriktivnih ohranitvenih ukrepov, ki se letno sprejmejo na ravni Unije, je zelo verjetno, da bo pomoč škodljivo vplivala na konkurenčne dražbe, pri čemer mora biti mesto glede tega zelo pozorno. |
| --- | --- |

(266)

Poleg tega Belgija ni dokazala, da so bili sprejeti izravnalni ukrepi v skladu s točkami 35–39 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 ali da so bili namesto tega izpolnjeni posebni (nadomestni) pogoji za kmetijstvo (vključno z ribištvom), določeni v točkah 73–82 navedenih Smernic (63). Zdi se, da mesto ni sprejelo nobenih ukrepov za čim večjo ublažitev vseh škodljivih učinkov pomoči na tekmece v nasprotju s tem, kar se zahteva v skladu s točko 35 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. Ob upoštevanju posebnih okoliščin dražb rib, zlasti kar zadeva omejeno ponudbo zaradi restriktivnih ohranitvenih ukrepov, ki se letno sprejmejo na ravni Unije, je zelo verjetno, da bo pomoč škodljivo vplivala na konkurenčne dražbe, pri čemer mora biti mesto glede tega zelo pozorno.

| (267) | Zato pomoč, dodeljena družbi AGVO, za prestrukturiranje dražbe rib ni združljiva s pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 in tudi ne s Smernicami za ribištvo iz leta 2001, ki se sklicujejo na Smernice za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(267)

Zato pomoč, dodeljena družbi AGVO, za prestrukturiranje dražbe rib ni združljiva s pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 in tudi ne s Smernicami za ribištvo iz leta 2001, ki se sklicujejo na Smernice za reševanje in prestrukturiranje.

| (268) | Dokler se zagotavljanje kapitala lahko šteje kot nadomestilo za obveznosti javne službe, se Komisija sklicuje na svojo analizo iz točke 10.2.1.4 tega sklepa. |
| --- | --- |

(268)

Dokler se zagotavljanje kapitala lahko šteje kot nadomestilo za obveznosti javne službe, se Komisija sklicuje na svojo analizo iz točke 10.2.1.4 tega sklepa.

10.2.1.2   
  Prenos lastništva stavb in izključne pravice za uporabo zemljišča in stavb

| (269) | Kot je navedeno v točki 10.1.2.2.2 tega sklepa, se je odobritev izključne pravice do brezplačne uporabe stavb od 14. marca 2002 in nato prenos lastništva za več stavb s površino 57 500 m2 s strani mesta opravila brez uvedbe obveznosti za družbo AGVO s podobno vrednostjo. Ugotovljeno je bilo, da se niti statut niti dokument o prenosu nista zdela povezana z nobenim posebnim in neobičajnim pogojem ali obveznostjo, ki bi upravičila neobstoj najemnine ali nadomestila. |
| --- | --- |

(269)

Kot je navedeno v točki 10.1.2.2.2 tega sklepa, se je odobritev izključne pravice do brezplačne uporabe stavb od 14. marca 2002 in nato prenos lastništva za več stavb s površino 57 500 m2 s strani mesta opravila brez uvedbe obveznosti za družbo AGVO s podobno vrednostjo. Ugotovljeno je bilo, da se niti statut niti dokument o prenosu nista zdela povezana z nobenim posebnim in neobičajnim pogojem ali obveznostjo, ki bi upravičila neobstoj najemnine ali nadomestila.

| (270) | Takšen ukrep se mora zato obravnavati kot pomoč za izboljšanje stanja podjetja in povečanje poslovne likvidnosti, katere učinek je zmanjševanje proizvodnih stroškov prejemnika. |
| --- | --- |

(270)

Takšen ukrep se mora zato obravnavati kot pomoč za izboljšanje stanja podjetja in povečanje poslovne likvidnosti, katere učinek je zmanjševanje proizvodnih stroškov prejemnika.

| (271) | Komisija ni potrdila, da bi ta pomoč upoštevala katero koli od pravil združljivosti z notranjim trgom, določenih v Smernicah za ribištvo iz leta 2001, in tudi belgijski organi v zvezi s tem niso predložili nobenega podatka. |
| --- | --- |

(271)

Komisija ni potrdila, da bi ta pomoč upoštevala katero koli od pravil združljivosti z notranjim trgom, določenih v Smernicah za ribištvo iz leta 2001, in tudi belgijski organi v zvezi s tem niso predložili nobenega podatka.

| (272) | V primeru obravnave izključne pravice do brezplačne uporabe in prenosa lastništva v okviru prestrukturiranja dražbe rib je Komisija v skladu z uvodno izjavo 260 tega sklepa in naslednjimi že ugotovila, da pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 niso izpolnjeni, čeprav bi bila družba AGVO v času odobritve ukrepov upravičena do pomoči za prestrukturiranje (tj. opredeljena kot družba v težavah). |
| --- | --- |

(272)

V primeru obravnave izključne pravice do brezplačne uporabe in prenosa lastništva v okviru prestrukturiranja dražbe rib je Komisija v skladu z uvodno izjavo 260 tega sklepa in naslednjimi že ugotovila, da pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 niso izpolnjeni, čeprav bi bila družba AGVO v času odobritve ukrepov upravičena do pomoči za prestrukturiranje (tj. opredeljena kot družba v težavah).

| (273) | Dokler se izključna pravica do uporabe in prenos lastništva lahko štejeta kot nadomestilo za obveznosti javne službe, se Komisija sklicuje na svojo analizo iz točke 10.2.1.4 tega sklepa. |
| --- | --- |

(273)

Dokler se izključna pravica do uporabe in prenos lastništva lahko štejeta kot nadomestilo za obveznosti javne službe, se Komisija sklicuje na svojo analizo iz točke 10.2.1.4 tega sklepa.

10.2.1.3   
  Garancije za posojila

| (274) | Belgijski organi menijo, da je treba razlikovati med brezplačnimi garancijami za posojila, ki so se uporabila za obnovitvena dela, in garancijami, namenjenimi za pomoč družbi EVO. |
| --- | --- |

(274)

Belgijski organi menijo, da je treba razlikovati med brezplačnimi garancijami za posojila, ki so se uporabila za obnovitvena dela, in garancijami, namenjenimi za pomoč družbi EVO.

| (275) | Belgijski organi so v zvezi s tem priznali, da je bilo posojilo v višini 550 000 EUR uporabljeno za pomoč družbi EVO. |
| --- | --- |

(275)

Belgijski organi so v zvezi s tem priznali, da je bilo posojilo v višini 550 000 EUR uporabljeno za pomoč družbi EVO.

| (276) | Belgijski organi so navedli, da morajo biti brezplačne garancije za posojila, namenjena za pomoč družbi EVO, prikazane v okviru prestrukturiranja dražbe rib. |
| --- | --- |

(276)

Belgijski organi so navedli, da morajo biti brezplačne garancije za posojila, namenjena za pomoč družbi EVO, prikazane v okviru prestrukturiranja dražbe rib.

| (277) | Komisija kljub temu ugotavlja, da pogoji združljivosti iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 niso izpolnjeni, kot je določeno v skladu z uvodno izjavo 260 tega sklepa in naslednjimi, čeprav bi bila družba AGVO v času odobritve ukrepov upravičena do pomoči za prestrukturiranje (tj. opredeljena kot družba v težavah). |
| --- | --- |

(277)

Komisija kljub temu ugotavlja, da pogoji združljivosti iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 niso izpolnjeni, kot je določeno v skladu z uvodno izjavo 260 tega sklepa in naslednjimi, čeprav bi bila družba AGVO v času odobritve ukrepov upravičena do pomoči za prestrukturiranje (tj. opredeljena kot družba v težavah).

| (278) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da so brezplačne garancije ukrepi pomoči, ki niso navedeni v načrtu za prestrukturiranje. Komisija opozarja, da se v skladu s točko 3.2.3 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 in točko 3.3 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 (64) pomoč za prestrukturiranje lahko dodeli le enkrat. Tudi če se zato predpostavlja, da je bila prvotna pomoč, in sicer na podlagi začetnega kapitala itd., v skladu z veljavnimi Smernicami za reševanje in prestrukturiranje, kar pa ne drži, brezplačne garancije niso v skladu s pogojem „enkrat in zadnjič“. |
| --- | --- |

(278)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da so brezplačne garancije ukrepi pomoči, ki niso navedeni v načrtu za prestrukturiranje. Komisija opozarja, da se v skladu s točko 3.2.3 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 in točko 3.3 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 (64) pomoč za prestrukturiranje lahko dodeli le enkrat. Tudi če se zato predpostavlja, da je bila prvotna pomoč, in sicer na podlagi začetnega kapitala itd., v skladu z veljavnimi Smernicami za reševanje in prestrukturiranje, kar pa ne drži, brezplačne garancije niso v skladu s pogojem „enkrat in zadnjič“.

| (279) | Zdi se, da želijo belgijski organi navesti, da je mesto morda izbralo odobritev brezplačnih garancij za posojila namesto izplačila dodatnih letnih obrokov začetnega kapitala. Komisija kljub temu ugotavlja, da načrt za prestrukturiranje ni bil revidiran v skladu s točko 52 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 in Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. Poleg tega ni jasno, ali se je znesek pomoči povečal, zmanjšal in ali je bila oblika pomoči spremenjena. Čeprav obroki začetnega kapitala niso bili vsi plačani letno, kot je bilo prvotno predvideno, še vedno velja, da je imela družba AGVO s pravnega vidika pravico do terjatve svojega delničarja za izplačilo preostanka začetnega kapitala. Družba AGVO je to pravico dejansko uveljavljala leta 2006 in 2007, ko so ji bili plačani dodatni obroki. |
| --- | --- |

(279)

Zdi se, da želijo belgijski organi navesti, da je mesto morda izbralo odobritev brezplačnih garancij za posojila namesto izplačila dodatnih letnih obrokov začetnega kapitala. Komisija kljub temu ugotavlja, da načrt za prestrukturiranje ni bil revidiran v skladu s točko 52 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 in Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. Poleg tega ni jasno, ali se je znesek pomoči povečal, zmanjšal in ali je bila oblika pomoči spremenjena. Čeprav obroki začetnega kapitala niso bili vsi plačani letno, kot je bilo prvotno predvideno, še vedno velja, da je imela družba AGVO s pravnega vidika pravico do terjatve svojega delničarja za izplačilo preostanka začetnega kapitala. Družba AGVO je to pravico dejansko uveljavljala leta 2006 in 2007, ko so ji bili plačani dodatni obroki.

| (280) | Zato Komisija meni, da brezplačna garancija za posojilo v višini 550 000 EUR ni združljiva s pogoji iz smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 in 2004 ter niti Smernic za ribištvo iz leta 2001, ki se sklicujejo na smernice za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(280)

Zato Komisija meni, da brezplačna garancija za posojilo v višini 550 000 EUR ni združljiva s pogoji iz smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 in 2004 ter niti Smernic za ribištvo iz leta 2001, ki se sklicujejo na smernice za reševanje in prestrukturiranje.

| (281) | Kar zadeva brezplačne garancije za posojila, ki so se uporabila za obnovitvena dela, se Komisija sklicuje na svojo analizo iz točke 10.2.1.4 tega sklepa. |
| --- | --- |

(281)

Kar zadeva brezplačne garancije za posojila, ki so se uporabila za obnovitvena dela, se Komisija sklicuje na svojo analizo iz točke 10.2.1.4 tega sklepa.

10.2.1.4   
  Davčne dajatve in nadomestila za javne storitve

| (282) | Belgijski organi trdijo, da se je del začetnega kapitala, del stavb in del zajamčenih posojil uporabil za zagotavljanje storitev splošnega (gospodarskega) pomena, in sicer za upravljanje ribiškega pristanišča in dajanje stavb v najem javnim in delno javnim organizacijam. Belgijski organi prav tako menijo, da se mora pravica do pobiranja (in uporabe) davčnih dajatev od uporabnikov ribiškega pristanišča obravnavati kot del javnih nalog družbe AGVO. |
| --- | --- |

(282)

Belgijski organi trdijo, da se je del začetnega kapitala, del stavb in del zajamčenih posojil uporabil za zagotavljanje storitev splošnega (gospodarskega) pomena, in sicer za upravljanje ribiškega pristanišča in dajanje stavb v najem javnim in delno javnim organizacijam. Belgijski organi prav tako menijo, da se mora pravica do pobiranja (in uporabe) davčnih dajatev od uporabnikov ribiškega pristanišča obravnavati kot del javnih nalog družbe AGVO.

| (283) | Belgijski organi niso dokazali, da se lahko ti ukrepi razglasijo kot združljivi v skladu s členom 106(2) PDEU. Opozoriti je treba, da mora država članica, ki se sklicuje na člen 106(2) PDEU kot odstopanje od temeljnih predpisov Pogodbe, dokazati, da so pogoji za uporabo te določbe izpolnjeni (65) (C-159/94, točka 94). V vsakem primeru je Komisija proučila, ali bi se ukrepi pomoči v določeni meri lahko šteli kot nadomestilo za javne storitve, odobreno v skladu s pogoji iz člena 106(2) PDEU. |
| --- | --- |

(283)

Belgijski organi niso dokazali, da se lahko ti ukrepi razglasijo kot združljivi v skladu s členom 106(2) PDEU. Opozoriti je treba, da mora država članica, ki se sklicuje na člen 106(2) PDEU kot odstopanje od temeljnih predpisov Pogodbe, dokazati, da so pogoji za uporabo te določbe izpolnjeni (65) (C-159/94, točka 94). V vsakem primeru je Komisija proučila, ali bi se ukrepi pomoči v določeni meri lahko šteli kot nadomestilo za javne storitve, odobreno v skladu s pogoji iz člena 106(2) PDEU.

| (284) | V zvezi s tem je Komisija v sporočilih o storitvah splošnega pomena v Evropi iz leta 1996 (66) in 2001 (67) ter v Sporočilu o okviru Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (68) iz leta 2005 poudarila pogoje, pod katerimi je lahko državna pomoč obravnavana kot združljiva v skladu s členom 106(2). |
| --- | --- |

(284)

V zvezi s tem je Komisija v sporočilih o storitvah splošnega pomena v Evropi iz leta 1996 (66) in 2001 (67) ter v Sporočilu o okviru Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (68) iz leta 2005 poudarila pogoje, pod katerimi je lahko državna pomoč obravnavana kot združljiva v skladu s členom 106(2).

| (285) | Eden od teh pogojev je, da država članica podjetju, ki je upravičeno do pomoči, posebej zaupa dejavnost določene storitve splošnega gospodarskega pomena. Pri takih pooblastitvah je treba opredeliti vsaj točno naravo, obseg in trajanje obveznosti opravljanja javnih storitev ter identiteto zadevnih podjetij. |
| --- | --- |

(285)

Eden od teh pogojev je, da država članica podjetju, ki je upravičeno do pomoči, posebej zaupa dejavnost določene storitve splošnega gospodarskega pomena. Pri takih pooblastitvah je treba opredeliti vsaj točno naravo, obseg in trajanje obveznosti opravljanja javnih storitev ter identiteto zadevnih podjetij.

| (286) | Komisija se je strinjala, da je bila na podlagi akta o pridružitvi družba AGVO pooblaščena za upravljanje ribiškega pristanišča ter da pomeni to pooblastilo določene obveznosti. |
| --- | --- |

(286)

Komisija se je strinjala, da je bila na podlagi akta o pridružitvi družba AGVO pooblaščena za upravljanje ribiškega pristanišča ter da pomeni to pooblastilo določene obveznosti.

| (287) | Kar zadeva dejavnosti dajanja v najem družbe AGVO, Komisija ugotavlja, da obveznosti družbe AGVO glede javnih storitev niso jasno opredeljene. Zlasti ni mogoče najti nobene določbe, ki družbi AGVO v zvezi s tem nalaga posebne obveznosti, belgijski organi pa o tem vprašanju niso predložili dodatnih informacij. Po mnenju belgijskih organov naj bi dejstvo, da so organizacije, ki najamejo stavbe, javne ali delno javne, v vsakem primeru pomenilo, da podjetja, ki dajejo stavbe v najem navedenim organizacijam, sama opravljajo javno storitev. Komisija se s takim stališčem vseeno ne more strinjati, saj dejstvo samo po sebi ne pomeni nobenega pooblastila ali uvedbe posebnih obveznosti javnih storitev, ki bi se razlikovale od obveznosti, ki jih ima kateri koli zasebni najemodajalec. Komisija zato ugotavlja, da Belgija ni dokazala, da so bile družbi AGVO zaupane obveznosti javnih storitev v povezavi z njenimi dejavnosti dajanja v najem. |
| --- | --- |

(287)

Kar zadeva dejavnosti dajanja v najem družbe AGVO, Komisija ugotavlja, da obveznosti družbe AGVO glede javnih storitev niso jasno opredeljene. Zlasti ni mogoče najti nobene določbe, ki družbi AGVO v zvezi s tem nalaga posebne obveznosti, belgijski organi pa o tem vprašanju niso predložili dodatnih informacij. Po mnenju belgijskih organov naj bi dejstvo, da so organizacije, ki najamejo stavbe, javne ali delno javne, v vsakem primeru pomenilo, da podjetja, ki dajejo stavbe v najem navedenim organizacijam, sama opravljajo javno storitev. Komisija se s takim stališčem vseeno ne more strinjati, saj dejstvo samo po sebi ne pomeni nobenega pooblastila ali uvedbe posebnih obveznosti javnih storitev, ki bi se razlikovale od obveznosti, ki jih ima kateri koli zasebni najemodajalec. Komisija zato ugotavlja, da Belgija ni dokazala, da so bile družbi AGVO zaupane obveznosti javnih storitev v povezavi z njenimi dejavnosti dajanja v najem.

| (288) | Poleg tega Komisija meni, da ukrepi pomoči, odobreni družbi AGVO, niso v skladu z zahtevama nujnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

(288)

Poleg tega Komisija meni, da ukrepi pomoči, odobreni družbi AGVO, niso v skladu z zahtevama nujnosti in sorazmernosti.

| (289) | Zahtevi nujnosti in sorazmernosti nadomestila sta opredeljeni, kot sledi (glej zlasti odstavke 14, 15 in 17 okvira Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve iz leta 2005):






  — | znesek nadomestila ne sme presegati zneska, potrebnega za pokrivanje stroškov, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja obveznosti javnih storitev, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega dobička za izpolnjevanje navedenih obveznosti, |
| --- | --- | --- |

(289)

Zahtevi nujnosti in sorazmernosti nadomestila sta opredeljeni, kot sledi (glej zlasti odstavke 14, 15 in 17 okvira Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve iz leta 2005):

—

znesek nadomestila ne sme presegati zneska, potrebnega za pokrivanje stroškov, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja obveznosti javnih storitev, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega dobička za izpolnjevanje navedenih obveznosti,

| — | znesek nadomestila vključuje vse ugodnosti, ki jih dodeli država, ali kakršno koli vrsto ugodnosti iz državnih sredstev – ne glede na njihovo razvrstitev za namene člena 107 PDEU, |
| --- | --- |

—

znesek nadomestila vključuje vse ugodnosti, ki jih dodeli država, ali kakršno koli vrsto ugodnosti iz državnih sredstev – ne glede na njihovo razvrstitev za namene člena 107 PDEU,

| — | znesek nadomestila se mora dejansko uporabiti za izvajanje zadevne storitve splošnega gospodarskega pomena. Nadomestilo javne storitve, ki se uporabi za izvajanje na drugih trgih, ni upravičeno in zato pomeni nezdružljivo državno pomoč. |
| --- | --- |

—

znesek nadomestila se mora dejansko uporabiti za izvajanje zadevne storitve splošnega gospodarskega pomena. Nadomestilo javne storitve, ki se uporabi za izvajanje na drugih trgih, ni upravičeno in zato pomeni nezdružljivo državno pomoč.

| (290) | Komisija ugotavlja, da zahtevi nujnosti in sorazmernosti nista bili združljivi s to zadevo. Belgija je priznala, da za nadomestila ni bil določen noben parameter. Belgijski organi so Komisiji dodatno pojasnili, da ni bilo mogoče določiti stroškov, ki so nastali pri opravljanju obveznosti javnih storitev, in prejemkov za opravljanje teh obveznosti. Komisija nadalje ugotavlja, da družba AGVO ne vodi ločenih računov za različne kategorije dejavnosti. Zato se nadomestila za obveznosti javnih storitev lahko uporabijo pri izvajanju na drugih trgih. Več podatkov v dokumentu kaže na to, da je dejansko šlo za čezmerna nadomestila. Na primer, v zvezi z brezplačnimi garancijami za posojila je bilo v skladu z uvodno izjavo 186 tega sklepa in naslednjimi ugotovljeno, da bi se zajamčena posojila lahko uporabila in so se uporabila za druge namene ter ne za prvotno načrtovani namen. Ker poleg tega znesek kapitala, vloženega v družbo EVO (3 969 000 EUR), in cena, plačana za nakup delnic družbe PAKHUIZEN (350 000 EUR) (skupaj: 4 319 000) presegata znesek kapitala, dejansko plačanega družbi AGVO (3 596 665,62 EUR), je družba AGVO v vsakem primeru morala za financiranje uporabiti posojila in morda tudi davčne dajatve. |
| --- | --- |

(290)

Komisija ugotavlja, da zahtevi nujnosti in sorazmernosti nista bili združljivi s to zadevo. Belgija je priznala, da za nadomestila ni bil določen noben parameter. Belgijski organi so Komisiji dodatno pojasnili, da ni bilo mogoče določiti stroškov, ki so nastali pri opravljanju obveznosti javnih storitev, in prejemkov za opravljanje teh obveznosti. Komisija nadalje ugotavlja, da družba AGVO ne vodi ločenih računov za različne kategorije dejavnosti. Zato se nadomestila za obveznosti javnih storitev lahko uporabijo pri izvajanju na drugih trgih. Več podatkov v dokumentu kaže na to, da je dejansko šlo za čezmerna nadomestila. Na primer, v zvezi z brezplačnimi garancijami za posojila je bilo v skladu z uvodno izjavo 186 tega sklepa in naslednjimi ugotovljeno, da bi se zajamčena posojila lahko uporabila in so se uporabila za druge namene ter ne za prvotno načrtovani namen. Ker poleg tega znesek kapitala, vloženega v družbo EVO (3 969 000 EUR), in cena, plačana za nakup delnic družbe PAKHUIZEN (350 000 EUR) (skupaj: 4 319 000) presegata znesek kapitala, dejansko plačanega družbi AGVO (3 596 665,62 EUR), je družba AGVO v vsakem primeru morala za financiranje uporabiti posojila in morda tudi davčne dajatve.

| (291) | Komisija zaradi navedenih razlogov ukrepov pomoči ne more šteti kot združljivih s pogoji, določenimi v členu 106(2) PDEU. |
| --- | --- |

(291)

Komisija zaradi navedenih razlogov ukrepov pomoči ne more šteti kot združljivih s pogoji, določenimi v členu 106(2) PDEU.

10.2.2   POMOČ, DODELJENA DRUŽBI EVO

| (292) | V zvezi z državno pomočjo, ki sta je mesto in družba AGVO dodelila družbi EVO, je treba pri oceni razlikovati med različnimi dejavnostmi in datumi, na katere so bile izvedene. |
| --- | --- |

(292)

V zvezi z državno pomočjo, ki sta je mesto in družba AGVO dodelila družbi EVO, je treba pri oceni razlikovati med različnimi dejavnostmi in datumi, na katere so bile izvedene.

| (293) | Naslednje odločitve je treba oceniti v skladu s Smernicami iz leta 2001:






  — | odločitve, ki jih je mesto sprejelo za zagotovitev brezplačnih garancij za posojila, z dne 28. junija in 27. septembra 2002 ter 23. aprila 2004, |
| --- | --- | --- |

(293)

Naslednje odločitve je treba oceniti v skladu s Smernicami iz leta 2001:

—

odločitve, ki jih je mesto sprejelo za zagotovitev brezplačnih garancij za posojila, z dne 28. junija in 27. septembra 2002 ter 23. aprila 2004,

| — | odločitev, ki jo je sprejela družba AGVO, da se družbi EVO od 8. avgusta 2002 naprej omogoči stalna brezplačno uporaba stavb v lasti družbe AGVO v skupni velikosti 13 600 m2, |
| --- | --- |

—

odločitev, ki jo je sprejela družba AGVO, da se družbi EVO od 8. avgusta 2002 naprej omogoči stalna brezplačno uporaba stavb v lasti družbe AGVO v skupni velikosti 13 600 m2,

| — | odločitev, ki jo je 22. avgusta 2002 sprejela družba AGVO, da se družbi EVO zagotovi začetni kapital v višini 371 840 EUR. |
| --- | --- |

—

odločitev, ki jo je 22. avgusta 2002 sprejela družba AGVO, da se družbi EVO zagotovi začetni kapital v višini 371 840 EUR.

| (294) | Naslednje odločitve je treba oceniti v skladu s Smernicami iz leta 2004:






  — | odločitve, ki jih je mesto sprejelo 22. aprila 2005, za zagotovitev brezplačnih garancij za posojilo, |
| --- | --- | --- |

(294)

Naslednje odločitve je treba oceniti v skladu s Smernicami iz leta 2004:

—

odločitve, ki jih je mesto sprejelo 22. aprila 2005, za zagotovitev brezplačnih garancij za posojilo,

| — | odločitve, ki jih je družba AGVO sprejela 31. decembra 2004, 31. decembra 2005 in 21. decembra 2007, z namenom povečanja kapitala družbi EVO s povračilom dolgov. |
| --- | --- |

—

odločitve, ki jih je družba AGVO sprejela 31. decembra 2004, 31. decembra 2005 in 21. decembra 2007, z namenom povečanja kapitala družbi EVO s povračilom dolgov.

| (295) | Naslednjo odločitev je treba oceniti v skladu s smernicami iz leta 2001 in 2004:






  — | odločitve, ki jih je družba AGVO sprejela med 22. avgustom 2002 in 3. avgustom 2006 za zagotovitev brezplačnih garancij za posojila v višini 600 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

(295)

Naslednjo odločitev je treba oceniti v skladu s smernicami iz leta 2001 in 2004:

—

odločitve, ki jih je družba AGVO sprejela med 22. avgustom 2002 in 3. avgustom 2006 za zagotovitev brezplačnih garancij za posojila v višini 600 000 EUR.

| (296) | Naslednjo odločitev je treba oceniti v skladu s smernicami iz leta 2004 in 2008:






  — | odločitev, ki jo je mesto sprejelo med 27. septembrom 2007 in 4. septembrom 2008 za zagotovitev brezplačne garancije za posojilo v višini 78 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

(296)

Naslednjo odločitev je treba oceniti v skladu s smernicami iz leta 2004 in 2008:

—

odločitev, ki jo je mesto sprejelo med 27. septembrom 2007 in 4. septembrom 2008 za zagotovitev brezplačne garancije za posojilo v višini 78 000 EUR.

10.2.2.1   
  Garancije za posojila, pravica do brezplačne uporabe stavbe dražbe rib

| (297) | V skladu s točko 1.2 Smernic za ribištvo iz leta 2001 in točko 3.7 Smernic za ribištvo iz leta 2004 državna pomoč, ki se odobri brez obveznosti za prejemnike ter je namenjena izboljšanju stanja podjetij in povečanju njihove poslovne likvidnosti ali ki se izračuna na podlagi proizvedene ali tržene količine, cen proizvodov, proizvedenih enot ali sredstev proizvodnje ter ima učinek zmanjšanja proizvodnih stroškov ali povečanja dohodka prejemnika, pomeni operativno pomoč, nezdružljivo z notranjim trgom. V skladu s točko 3.4 Smernic za ribištvo iz leta 2008 je pomoč za tekoče poslovanje, ki na primer povečuje poslovno likvidnost prejemnika ali se izračuna na podlagi proizvedene ali tržene količine, cene proizvodov, proizvedenih enot ali sredstev proizvodnje in ki ima učinek zmanjšanja prejemnikovih stroškov proizvodnje ali izboljšanja dohodka prejemnika, načeloma nezdružljiva z notranjim trgom. Taka pomoč se lahko šteje za združljivo le, če jasno in trdno prispeva k ciljem skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(297)

V skladu s točko 1.2 Smernic za ribištvo iz leta 2001 in točko 3.7 Smernic za ribištvo iz leta 2004 državna pomoč, ki se odobri brez obveznosti za prejemnike ter je namenjena izboljšanju stanja podjetij in povečanju njihove poslovne likvidnosti ali ki se izračuna na podlagi proizvedene ali tržene količine, cen proizvodov, proizvedenih enot ali sredstev proizvodnje ter ima učinek zmanjšanja proizvodnih stroškov ali povečanja dohodka prejemnika, pomeni operativno pomoč, nezdružljivo z notranjim trgom. V skladu s točko 3.4 Smernic za ribištvo iz leta 2008 je pomoč za tekoče poslovanje, ki na primer povečuje poslovno likvidnost prejemnika ali se izračuna na podlagi proizvedene ali tržene količine, cene proizvodov, proizvedenih enot ali sredstev proizvodnje in ki ima učinek zmanjšanja prejemnikovih stroškov proizvodnje ali izboljšanja dohodka prejemnika, načeloma nezdružljiva z notranjim trgom. Taka pomoč se lahko šteje za združljivo le, če jasno in trdno prispeva k ciljem skupne ribiške politike.

| (298) | Na podlagi dostopnih informacij se zdi, da so bile brezplačne garancije za posojila in pravica do brezplačne uporabe stavbe dražbe rib odobrene brez obveznosti za družbo EVO, ki bi pomoč označila kot združljivo s katerim koli pogojem iz Smernic za ribištvo. |
| --- | --- |

(298)

Na podlagi dostopnih informacij se zdi, da so bile brezplačne garancije za posojila in pravica do brezplačne uporabe stavbe dražbe rib odobrene brez obveznosti za družbo EVO, ki bi pomoč označila kot združljivo s katerim koli pogojem iz Smernic za ribištvo.

| (299) | Prav tako se zdi, da so bile brezplačne garancije za posojila odobrene glede na samo povpraševanje za posojila za različne namene, za katere naj ne bi veljali nobeni posebni pogoji ali obveznosti. |
| --- | --- |

(299)

Prav tako se zdi, da so bile brezplačne garancije za posojila odobrene glede na samo povpraševanje za posojila za različne namene, za katere naj ne bi veljali nobeni posebni pogoji ali obveznosti.

| (300) | Informacije, ki so jih predložili belgijski organi, celo kažejo, da kljub dejstvu, da je bilo zajamčeno posojilo nazadnje uporabljeno v druge namene, kot je bilo prvotno objavljeno, ni bilo nobene sankcije ali razveljavitve garancije. Na primer, zdi se, da je bilo kljub prvotni objavi glede posojila v višini 1 795 000 EUR, ki ga je zagotovil Fortis in naj bi bil med drugim namenjen nakupu dodatnih strojev in zabojev za ribe ter financiranju obsežnejših prilagoditvenih del, to posojilo dejansko uporabljeno (vsaj en del) za odobritev posojil lastnikom plovil. Garancija ni bila umaknjena in garancije so bile zagotovljene tudi po tem dogodku, ne da bi mesto za družbo EVO uvedlo kakršne koli pogoje za garancijo. |
| --- | --- |

(300)

Informacije, ki so jih predložili belgijski organi, celo kažejo, da kljub dejstvu, da je bilo zajamčeno posojilo nazadnje uporabljeno v druge namene, kot je bilo prvotno objavljeno, ni bilo nobene sankcije ali razveljavitve garancije. Na primer, zdi se, da je bilo kljub prvotni objavi glede posojila v višini 1 795 000 EUR, ki ga je zagotovil Fortis in naj bi bil med drugim namenjen nakupu dodatnih strojev in zabojev za ribe ter financiranju obsežnejših prilagoditvenih del, to posojilo dejansko uporabljeno (vsaj en del) za odobritev posojil lastnikom plovil. Garancija ni bila umaknjena in garancije so bile zagotovljene tudi po tem dogodku, ne da bi mesto za družbo EVO uvedlo kakršne koli pogoje za garancijo.

| (301) | Brezplačne garancije so povečale poslovno likvidnost družbe EVO, saj ji ni bilo treba plačati za garancijo in kot se poleg tega zdi, družba EVO brez garancije ne bi dobila posojil. |
| --- | --- |

(301)

Brezplačne garancije so povečale poslovno likvidnost družbe EVO, saj ji ni bilo treba plačati za garancijo in kot se poleg tega zdi, družba EVO brez garancije ne bi dobila posojil.

| (302) | Pravica do brezplačne uporabe stavbe dražbe je prav tako povečala likvidnost družbe EVO, saj je prihranila pri stroških najemnine, ki bi jo morala sicer plačati v skladu s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(302)

Pravica do brezplačne uporabe stavbe dražbe je prav tako povečala likvidnost družbe EVO, saj je prihranila pri stroških najemnine, ki bi jo morala sicer plačati v skladu s tržnimi pogoji.

| (303) | Komisija ne razume, kako bi lahko brezplačne garancije za pravice do brezplačne uporabe stavb prispevale k ciljem skupne ribiške politike. Belgijski organi v zvezi s tem niso predložili nobenega podatka. |
| --- | --- |

(303)

Komisija ne razume, kako bi lahko brezplačne garancije za pravice do brezplačne uporabe stavb prispevale k ciljem skupne ribiške politike. Belgijski organi v zvezi s tem niso predložili nobenega podatka.

| (304) | Belgijski organi so navedli, da morajo biti ukrepi obravnavani v okviru prestrukturiranja dražbe rib. |
| --- | --- |

(304)

Belgijski organi so navedli, da morajo biti ukrepi obravnavani v okviru prestrukturiranja dražbe rib.

| (305) | Najprej je treba oceniti, ali je družba EVO upravičena v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Družba EVO se lahko obravnava kot družba v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje iz let 1999 in 2004. |
| --- | --- |

(305)

Najprej je treba oceniti, ali je družba EVO upravičena v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Družba EVO se lahko obravnava kot družba v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje iz let 1999 in 2004.

| (306) | V skladu s točko 8 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 in točko 13 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 družba, ki je del večje poslovne skupine, navadno ni upravičena do pomoči za reševaje ali prestrukturiranje. Kljub temu bi bila lahko upravičena, če bi jo ustanovila družba v težavah. Družbo EVO je ustanovila družba AGVO, ki je nova pravna oblika dražbe rib v Ostendeju, prestrukturirane leta 2001. Opozoriti je treba, da družba AGVO nadaljuje dejavnost nekdanje dražbe rib v Ostendeju, ki je bila v državni lasti in ni bila pravna oseba. Kot je navedeno v uvodni izjavi 259 tega sklepa, Komisija meni, da je družbo AGVO mogoče šteti kot družbo v težavah, čeprav je novoustanovljena, in izpolnjuje pogoje v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. Ker je bila družba EVO ustanovljena v okviru prestrukturiranja družbe AGVO, se lahko obe družbi štejeta kot družbi v težavah in prejemata pomoč pod pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(306)

V skladu s točko 8 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 in točko 13 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 družba, ki je del večje poslovne skupine, navadno ni upravičena do pomoči za reševaje ali prestrukturiranje. Kljub temu bi bila lahko upravičena, če bi jo ustanovila družba v težavah. Družbo EVO je ustanovila družba AGVO, ki je nova pravna oblika dražbe rib v Ostendeju, prestrukturirane leta 2001. Opozoriti je treba, da družba AGVO nadaljuje dejavnost nekdanje dražbe rib v Ostendeju, ki je bila v državni lasti in ni bila pravna oseba. Kot je navedeno v uvodni izjavi 259 tega sklepa, Komisija meni, da je družbo AGVO mogoče šteti kot družbo v težavah, čeprav je novoustanovljena, in izpolnjuje pogoje v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. Ker je bila družba EVO ustanovljena v okviru prestrukturiranja družbe AGVO, se lahko obe družbi štejeta kot družbi v težavah in prejemata pomoč pod pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (307) | Čeprav družba EVO izpolnjuje pogoje iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje, vseeno še vedno velja, da v skladu z uvodno izjavo 260 tega sklepa in naslednjimi pogoji združljivosti iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 niso izpolnjeni. Ker poleg tega zadevni ukrepi pomoči v načrtu za prestrukturiranje niso bili predvideni, so enako zaskrbljujoči kot ukrepi iz uvodne izjave 278 tega sklepa in naslednjih. |
| --- | --- |

(307)

Čeprav družba EVO izpolnjuje pogoje iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje, vseeno še vedno velja, da v skladu z uvodno izjavo 260 tega sklepa in naslednjimi pogoji združljivosti iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 niso izpolnjeni. Ker poleg tega zadevni ukrepi pomoči v načrtu za prestrukturiranje niso bili predvideni, so enako zaskrbljujoči kot ukrepi iz uvodne izjave 278 tega sklepa in naslednjih.

| (308) | Brezplačne garancije za posojila in pravica do brezplačne uporabe stavbe dražbe rib se morajo zato obravnavati kot pomoč za tekoče poslovanje v smislu smernic za ribištvo iz leta 2001, 2004 in 2008, pri čemer ne prispevajo k ciljem skupne ribiške politike. Zato niso združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(308)

Brezplačne garancije za posojila in pravica do brezplačne uporabe stavbe dražbe rib se morajo zato obravnavati kot pomoč za tekoče poslovanje v smislu smernic za ribištvo iz leta 2001, 2004 in 2008, pri čemer ne prispevajo k ciljem skupne ribiške politike. Zato niso združljive z notranjim trgom.

10.2.2.2   
  Začetni kapital in naknadna povečanja kapitala

| (309) | Družba EVO je bila ustanovljena v okviru prestrukturiranja dražbe rib v Ostendeju. Belgijski organi so poleg tega potrdili, da se je del začetnega kapitala družbe AGVO (tj. 371 840 EUR) uporabil kot začetni kapital za ustanovitev družbe EVO in naknadna povečanja kapitala. |
| --- | --- |

(309)

Družba EVO je bila ustanovljena v okviru prestrukturiranja dražbe rib v Ostendeju. Belgijski organi so poleg tega potrdili, da se je del začetnega kapitala družbe AGVO (tj. 371 840 EUR) uporabil kot začetni kapital za ustanovitev družbe EVO in naknadna povečanja kapitala.

| (310) | Zato je treba oceniti, ali se lahko začetni kapital in naknadna povečanja kapitala obravnavajo kot pomoč za reševanje in prestrukturiranje v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 in Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. |
| --- | --- |

(310)

Zato je treba oceniti, ali se lahko začetni kapital in naknadna povečanja kapitala obravnavajo kot pomoč za reševanje in prestrukturiranje v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 in Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004.

| (311) | Družba EVO se lahko skupaj z družbo AGVO obravnava kot družba v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje iz let 1999 in 2004, kot je opisano v točki 10.2.2.1. |
| --- | --- |

(311)

Družba EVO se lahko skupaj z družbo AGVO obravnava kot družba v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje iz let 1999 in 2004, kot je opisano v točki 10.2.2.1.

| (312) | Vendar, kot je že navedeno v uvodni izjavi 260 tega sklepa in naslednjih, pogoji združljivosti za pomoč za prestrukturiranje v tem primeru niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(312)

Vendar, kot je že navedeno v uvodni izjavi 260 tega sklepa in naslednjih, pogoji združljivosti za pomoč za prestrukturiranje v tem primeru niso izpolnjeni.

| (313) | Začetni kapital in naknadna povečanja kapitala se zato ne morejo obravnavati kot združljivi z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(313)

Začetni kapital in naknadna povečanja kapitala se zato ne morejo obravnavati kot združljivi z notranjim trgom.

10.2.3   POMOČ, DODELJENA DRUŽBI PAKHUIZEN

| (314) | Pod pogoji iz zakupne pogodbe med mestom in družbo PAKHUIZEN je lahko družba PAKHUIZEN izkoristila prednost letnega zmanjšanja svojih stroškov poslovanja. Ta vrsta pomoči ne spada na področje uporabe nobenega ukrepa iz Smernic za ribištvo ali med cilje drugih horizontalnih ali posebnih smernic, ki bi se lahko uporabljale za tovrstno podjetje. Taka pomoč bi se v skladu z ustreznimi smernicami za ribištvo in tudi horizontalnimi pravili o državni pomoči obravnavala kot pomoč za tekoče poslovanje, ki je nezdružljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(314)

Pod pogoji iz zakupne pogodbe med mestom in družbo PAKHUIZEN je lahko družba PAKHUIZEN izkoristila prednost letnega zmanjšanja svojih stroškov poslovanja. Ta vrsta pomoči ne spada na področje uporabe nobenega ukrepa iz Smernic za ribištvo ali med cilje drugih horizontalnih ali posebnih smernic, ki bi se lahko uporabljale za tovrstno podjetje. Taka pomoč bi se v skladu z ustreznimi smernicami za ribištvo in tudi horizontalnimi pravili o državni pomoči obravnavala kot pomoč za tekoče poslovanje, ki je nezdružljiva z notranjim trgom.

10.2.4   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (315) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da se morajo ukrepi iz točke 10.1.5 tega sklepa obravnavati kot državna pomoč, da niso združljivi z notranjim trgom in da je treba pomoč vrniti v obsegu, opisanem v razdelku 11. |
| --- | --- |

(315)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da se morajo ukrepi iz točke 10.1.5 tega sklepa obravnavati kot državna pomoč, da niso združljivi z notranjim trgom in da je treba pomoč vrniti v obsegu, opisanem v razdelku 11.

11.   VRAČILO

| (316) | V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 mora Komisija, če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, odločiti, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe za vračilo pomoči s strani upravičenca. Namen je dosežen, ko zadevno pomoč skupaj z zamudnimi obresti, kjer je potrebno, vrne upravičenec ali podjetja, ki so imela zaradi pomoči dejanske koristi. |
| --- | --- |

(316)

V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 mora Komisija, če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, odločiti, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe za vračilo pomoči s strani upravičenca. Namen je dosežen, ko zadevno pomoč skupaj z zamudnimi obresti, kjer je potrebno, vrne upravičenec ali podjetja, ki so imela zaradi pomoči dejanske koristi.

| (317) | Uredba (ES) št. 659/1999 ne določa nobenega zastaralnega roka za proučitev nezakonite pomoči v smislu člena 1(f) te uredbe, tj. pomoč, ki se dodeli, še preden lahko Komisija sprejme sklep o njeni združljivosti s skupnim trgom. Vendar člen 15 navedene uredbe določa, da imajo pooblastila Komisije za vračilo pomoči desetletni zastaralni rok, da začne zastaralni rok teči na dan, ko je pomoč dodeljena upravičencu, ter da kakršen koli ukrep, ki ga sprejme Komisija, prekine zastaralni rok. |
| --- | --- |

(317)

Uredba (ES) št. 659/1999 ne določa nobenega zastaralnega roka za proučitev nezakonite pomoči v smislu člena 1(f) te uredbe, tj. pomoč, ki se dodeli, še preden lahko Komisija sprejme sklep o njeni združljivosti s skupnim trgom. Vendar člen 15 navedene uredbe določa, da imajo pooblastila Komisije za vračilo pomoči desetletni zastaralni rok, da začne zastaralni rok teči na dan, ko je pomoč dodeljena upravičencu, ter da kakršen koli ukrep, ki ga sprejme Komisija, prekine zastaralni rok.

| (318) | Zastaralni rok je bil prekinjen zaradi zahtevka za informacije, poslanega belgijskim organom 13. marca 2006. Vračilo mora biti ustrezno omejeno glede na pomoč, prejeto po 13. marcu 1996. |
| --- | --- |

(318)

Zastaralni rok je bil prekinjen zaradi zahtevka za informacije, poslanega belgijskim organom 13. marca 2006. Vračilo mora biti ustrezno omejeno glede na pomoč, prejeto po 13. marcu 1996.

| (319) | Za ugotovitev, kaj morajo družbe AGVO, EVO in PAKHUIZEN vrniti, je treba upoštevati dejstvo, da je bil del pomoči, dodeljene družbi AGVO, prenesen družbi EVO. Kot poudarjajo belgijski organi, mora to pomoč dejanski upravičenec vrniti le enkrat. |
| --- | --- |

(319)

Za ugotovitev, kaj morajo družbe AGVO, EVO in PAKHUIZEN vrniti, je treba upoštevati dejstvo, da je bil del pomoči, dodeljene družbi AGVO, prenesen družbi EVO. Kot poudarjajo belgijski organi, mora to pomoč dejanski upravičenec vrniti le enkrat.

| (320) | V teh okoliščinah, v katerih je pomoč, ki jo je dodelilo mesto, nazadnje koristila družba EVO, je zato pomoč, ki jo mora vrniti družba AGVO, del pomoči, ki ni bila prenesena družbi EVO. |
| --- | --- |

(320)

V teh okoliščinah, v katerih je pomoč, ki jo je dodelilo mesto, nazadnje koristila družba EVO, je zato pomoč, ki jo mora vrniti družba AGVO, del pomoči, ki ni bila prenesena družbi EVO.

11.1   VRAČILO DRUŽBE EVO

| (321) | Pomoč, ki jo mora vrniti družba EVO, sestavljajo:






  — | začetni kapital v višini 371 840 EUR, |
| --- | --- | --- |

(321)

Pomoč, ki jo mora vrniti družba EVO, sestavljajo:

—

začetni kapital v višini 371 840 EUR,

| — | naknadna povečanja kapitala v višini 1 387 044 EUR, 710 000,75 EUR in 1 500 114,96 EUR, |
| --- | --- |

—

naknadna povečanja kapitala v višini 1 387 044 EUR, 710 000,75 EUR in 1 500 114,96 EUR,

| — | ugodnost zaradi zagotovitve brezplačnih garancij za posojila in |
| --- | --- |

—

ugodnost zaradi zagotovitve brezplačnih garancij za posojila in

| — | ugodnost, ki izhaja iz brezplačne uporabe stavbe dražbe rib med 22. avgustom 2002 in zadnjim dnem, ko je družba EVO imela na voljo stavbo dražbe rib. |
| --- | --- |

—

ugodnost, ki izhaja iz brezplačne uporabe stavbe dražbe rib med 22. avgustom 2002 in zadnjim dnem, ko je družba EVO imela na voljo stavbo dražbe rib.

| (322) | V zvezi z elementom pomoči za brezplačne garancije gre dejansko za znesek zajamčenih posojil, razen če belgijski organi zagotovijo dokaze, da bi lahko družba EVO take garancije dobila na trgu; v tem primeru je element pomoči sestavljen iz mogoče tržne premije za garancijo. |
| --- | --- |

(322)

V zvezi z elementom pomoči za brezplačne garancije gre dejansko za znesek zajamčenih posojil, razen če belgijski organi zagotovijo dokaze, da bi lahko družba EVO take garancije dobila na trgu; v tem primeru je element pomoči sestavljen iz mogoče tržne premije za garancijo.

| (323) | Belgijski organi so izjavili, da dveh posojil, za kateri sta bili garanciji zagotovljeni leta 2002, družba EVO nazadnje ni prevzela. Zato družba EVO dejansko ni koristila pomoči, čeprav je bila dodeljena (sprejeta je bila odločba o zagotovitvi brezplačnih garancij). Pomoči, ki izhaja iz brezplačnih garancij za posojila, sprejetih 28. junija in 27. septembra 2002, zato ni treba vrniti. Na podlagi tega je treba vrniti 4 284 995 EUR (3 606 995 + 78 000 + 600 000 EUR). |
| --- | --- |

(323)

Belgijski organi so izjavili, da dveh posojil, za kateri sta bili garanciji zagotovljeni leta 2002, družba EVO nazadnje ni prevzela. Zato družba EVO dejansko ni koristila pomoči, čeprav je bila dodeljena (sprejeta je bila odločba o zagotovitvi brezplačnih garancij). Pomoči, ki izhaja iz brezplačnih garancij za posojila, sprejetih 28. junija in 27. septembra 2002, zato ni treba vrniti. Na podlagi tega je treba vrniti 4 284 995 EUR (3 606 995 + 78 000 + 600 000 EUR).

11.2   VRAČILO DRUŽBE PAKHUIZEN

| (324) | Pomoč, ki jo mora vrniti družba PAKHUIZEN, sestavlja ugodnost, ki izhaja iz dejstva, da dolgoročna najemna pogodba ni bila sklenjena po tržni ceni. |
| --- | --- |

(324)

Pomoč, ki jo mora vrniti družba PAKHUIZEN, sestavlja ugodnost, ki izhaja iz dejstva, da dolgoročna najemna pogodba ni bila sklenjena po tržni ceni.

| (325) | V skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 ima vračilo zastaralni rok deset let od 13. marca 2006. |
| --- | --- |

(325)

V skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 ima vračilo zastaralni rok deset let od 13. marca 2006.

| (326) | Ugodnost je sestavljena iz plačila (najemnine), ki bi se plačalo pod običajnimi tržnimi pogoji za dolgoročno najemno pogodbo za stavbe, minus a) letno plačilo 25 EUR in b) vsi stroški obnove, ki jih je imela družba PAKHUIZEN in jih ne bi bilo treba plačati v skladu s predpisi belgijske zakonodaje (69). Zadevni rok teče do dneva vračila – ali na dan izteka najemne pogodbe, če se je najemna pogodba iztekla pred nalogom za izterjavo. |
| --- | --- |

(326)

Ugodnost je sestavljena iz plačila (najemnine), ki bi se plačalo pod običajnimi tržnimi pogoji za dolgoročno najemno pogodbo za stavbe, minus a) letno plačilo 25 EUR in b) vsi stroški obnove, ki jih je imela družba PAKHUIZEN in jih ne bi bilo treba plačati v skladu s predpisi belgijske zakonodaje (69). Zadevni rok teče do dneva vračila – ali na dan izteka najemne pogodbe, če se je najemna pogodba iztekla pred nalogom za izterjavo.

11.3   VRAČILO DRUŽBE AGVO

| (327) | Pomoč, ki jo mora vrniti družba AGVO, je sestavljena iz začetnega kapitala, ugodnosti, ki izhaja iz zagotovitve brezplačnih garancij za posojila, ugodnosti, ki izhaja iz izključne uporabe zemljišč in stavb v ribiškem pristanišču v Ostendeju med 14. marcem 2002 in 25. marcem 2004 (za stavbe, ki so bile naknadno prenesene družbi AGVO) ter med 14. marcem 2002 in dnevom vračila (za preostanek zemljišč in stavb, ki niso bili del listine o prenosu premoženja, sklenjene 26. marca 2004), in ugodnosti, ki izhaja iz brezplačnega prenosa lastništva stavb s površino 57 500 m2 v ribiškem pristanišču v Ostendeju z dne 26. marca 2004. |
| --- | --- |

(327)

Pomoč, ki jo mora vrniti družba AGVO, je sestavljena iz začetnega kapitala, ugodnosti, ki izhaja iz zagotovitve brezplačnih garancij za posojila, ugodnosti, ki izhaja iz izključne uporabe zemljišč in stavb v ribiškem pristanišču v Ostendeju med 14. marcem 2002 in 25. marcem 2004 (za stavbe, ki so bile naknadno prenesene družbi AGVO) ter med 14. marcem 2002 in dnevom vračila (za preostanek zemljišč in stavb, ki niso bili del listine o prenosu premoženja, sklenjene 26. marca 2004), in ugodnosti, ki izhaja iz brezplačnega prenosa lastništva stavb s površino 57 500 m2 v ribiškem pristanišču v Ostendeju z dne 26. marca 2004.

| (328) | Kar zadeva začetni kapital, informacije, predložene Komisiji, kažejo, da pomoč še vedno ni bila izplačana v celoti, čeprav je bil odobren znesek v višini 250 milijonov BEF (6 200 000 EUR). Zato mora biti glede na zadnje informacije, ki jih je prejela Komisija, nalog za izterjavo omejen na znesek, ki je bil dejansko plačan družbi AGVO, tj. 3 596 665,62 EUR. Če je bil družbi AGVO plačan višji znesek, je treba presežek prav tako vrniti. |
| --- | --- |

(328)

Kar zadeva začetni kapital, informacije, predložene Komisiji, kažejo, da pomoč še vedno ni bila izplačana v celoti, čeprav je bil odobren znesek v višini 250 milijonov BEF (6 200 000 EUR). Zato mora biti glede na zadnje informacije, ki jih je prejela Komisija, nalog za izterjavo omejen na znesek, ki je bil dejansko plačan družbi AGVO, tj. 3 596 665,62 EUR. Če je bil družbi AGVO plačan višji znesek, je treba presežek prav tako vrniti.

| (329) | V zvezi z elementom pomoči za brezplačne garancije gre dejansko za znesek zajamčenih posojil, razen če belgijski organi zagotovijo dokaze, da bi lahko družba AGVO take garancije dobila na trgu; v tem primeru je element pomoči sestavljen iz mogoče tržne premije za garancijo, ko je bil dosežen dogovor (26. marca 2004, 23. aprila 2004 in 22. aprila 2005). |
| --- | --- |

(329)

V zvezi z elementom pomoči za brezplačne garancije gre dejansko za znesek zajamčenih posojil, razen če belgijski organi zagotovijo dokaze, da bi lahko družba AGVO take garancije dobila na trgu; v tem primeru je element pomoči sestavljen iz mogoče tržne premije za garancijo, ko je bil dosežen dogovor (26. marca 2004, 23. aprila 2004 in 22. aprila 2005).

| (330) | Kadar trg ne zagotavlja garancij za zadevno vrsto prenosa, se mora element pomoči izračunati na enak način kot ekvivalent dodelitve ugodnega posojila, in sicer kot razlika med posebno tržno obrestno mero, ki bi veljala za družbo AGVO brez garancije, in obrestno mero, dobljeno z državnimi garancijami. Če tržna obrestna mera ne obstaja in če želi država članica uporabiti referenčno vrednost kot približek, Komisija poudarja, da za izračun intenzivnosti pomoči posamezne garancije veljajo pogoji iz Sporočila Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (70). To pomeni, da je treba ustrezno pozornost nameniti doplačilu k osnovni stopnji, da se upošteva ustrezen profil tveganja, povezan z zajeto dejavnostjo, zajamčeno garancijo in pridobljenim zavarovanjem. |
| --- | --- |

(330)

Kadar trg ne zagotavlja garancij za zadevno vrsto prenosa, se mora element pomoči izračunati na enak način kot ekvivalent dodelitve ugodnega posojila, in sicer kot razlika med posebno tržno obrestno mero, ki bi veljala za družbo AGVO brez garancije, in obrestno mero, dobljeno z državnimi garancijami. Če tržna obrestna mera ne obstaja in če želi država članica uporabiti referenčno vrednost kot približek, Komisija poudarja, da za izračun intenzivnosti pomoči posamezne garancije veljajo pogoji iz Sporočila Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (70). To pomeni, da je treba ustrezno pozornost nameniti doplačilu k osnovni stopnji, da se upošteva ustrezen profil tveganja, povezan z zajeto dejavnostjo, zajamčeno garancijo in pridobljenim zavarovanjem.

| (331) | Kar zadeva ugodnost, ki izhaja iz izključne brezplačne uporabe zemljišč in stavb v ribiškem pristanišču v Ostendeju, je znesek pomoči na podlagi statuta družbe AGVO, listine o prenosu lastništva stavb ali česa drugega enak najemnini, ki bi jo morala družba AGVO plačati pod običajnimi tržnimi pogoji za izključno uporabo zemljišč in stavb v ribiškem pristanišču v Ostendeju med 14. marcem 2002 in dnevom vračila ali zadnjim dnevom, ko je družba AGVO še lahko brezplačno uporabljala prostore stavb. |
| --- | --- |

(331)

Kar zadeva ugodnost, ki izhaja iz izključne brezplačne uporabe zemljišč in stavb v ribiškem pristanišču v Ostendeju, je znesek pomoči na podlagi statuta družbe AGVO, listine o prenosu lastništva stavb ali česa drugega enak najemnini, ki bi jo morala družba AGVO plačati pod običajnimi tržnimi pogoji za izključno uporabo zemljišč in stavb v ribiškem pristanišču v Ostendeju med 14. marcem 2002 in dnevom vračila ali zadnjim dnevom, ko je družba AGVO še lahko brezplačno uporabljala prostore stavb.

| (332) | Komisija se zaveda dejstva, da je imel del zemljišč in stavb omejeno vrednost oziroma sploh ni imel tržne vrednosti (na primer ceste). Komisija kljub temu ugotavlja, da je del zemljišč in stavb imel jasno tržno vrednost (dražba rib, pisarne, skladišča) ter je ostali del zemljišč in stavb (infrastruktura ribiškega pristanišča) omogočil družbi AGVO, da je ta zagotovila storitve lastnikom plovil in je imela pravico do zaračunavanja dajatve v zameno za opravljene storitve. Te podatke je treba upoštevati pri izračunu najemnine. |
| --- | --- |

(332)

Komisija se zaveda dejstva, da je imel del zemljišč in stavb omejeno vrednost oziroma sploh ni imel tržne vrednosti (na primer ceste). Komisija kljub temu ugotavlja, da je del zemljišč in stavb imel jasno tržno vrednost (dražba rib, pisarne, skladišča) ter je ostali del zemljišč in stavb (infrastruktura ribiškega pristanišča) omogočil družbi AGVO, da je ta zagotovila storitve lastnikom plovil in je imela pravico do zaračunavanja dajatve v zameno za opravljene storitve. Te podatke je treba upoštevati pri izračunu najemnine.

| (333) | Kar zadeva ugodnost, ki izhaja iz pobranih davčnih dajatev, je pomoč enaka znesku davkov, pobranih od njihove uvedbe in dneva vračila ali zadnjega dneva, na katerega je bila družba AGVO upravičena do pobiranja teh davkov. |
| --- | --- |

(333)

Kar zadeva ugodnost, ki izhaja iz pobranih davčnih dajatev, je pomoč enaka znesku davkov, pobranih od njihove uvedbe in dneva vračila ali zadnjega dneva, na katerega je bila družba AGVO upravičena do pobiranja teh davkov.

| (334) | Nazadnje, Komisija ugotavlja, da je treba znesek, ki ga mora družba AGVO vrniti, zmanjšati za znesek pomoči, ki je bil družbi EVO prenesen v obliki kapitala (3 969 000 EUR) in prostega razpolaganja s stavbami, v katerih je poslovala dražba rib. |
| --- | --- |

(334)

Nazadnje, Komisija ugotavlja, da je treba znesek, ki ga mora družba AGVO vrniti, zmanjšati za znesek pomoči, ki je bil družbi EVO prenesen v obliki kapitala (3 969 000 EUR) in prostega razpolaganja s stavbami, v katerih je poslovala dražba rib.

| (335) | Komisija se zaveda dejstva, da so bile družbi AGVO zaupane nekatere javne naloge, ki niso gospodarskega pomena (inšpekcijski nadzor iztovorjenih rib za potrošnjo, preverjanje, da iztovorjeni ulov izpolnjuje zahteve za DDV, naloge na področju odnosov z javnostmi), in upravljanje ribiškega pristanišča. Komisija meni, da se mora znesek, ki ga mora družba AGVO vrniti, zmanjšati za stroške, za katere je mogoče dokazati, da so nastali med opravljanjem teh nalog. |
| --- | --- |

(335)

Komisija se zaveda dejstva, da so bile družbi AGVO zaupane nekatere javne naloge, ki niso gospodarskega pomena (inšpekcijski nadzor iztovorjenih rib za potrošnjo, preverjanje, da iztovorjeni ulov izpolnjuje zahteve za DDV, naloge na področju odnosov z javnostmi), in upravljanje ribiškega pristanišča. Komisija meni, da se mora znesek, ki ga mora družba AGVO vrniti, zmanjšati za stroške, za katere je mogoče dokazati, da so nastali med opravljanjem teh nalog.

11.4   VPLIV PRESTRUKTURIRANJA DRAŽBE RIB NA VRAČILA

| (336) | Belgijski organi so Komisijo obvestili, da sta mesto in družba AGVO načrtovala privatizacijo dražbe rib. Trdili so, da po končani privatizaciji ne bo več vprašanj o državni pomoči, postopek pa bo brezpredmeten. |
| --- | --- |

(336)

Belgijski organi so Komisijo obvestili, da sta mesto in družba AGVO načrtovala privatizacijo dražbe rib. Trdili so, da po končani privatizaciji ne bo več vprašanj o državni pomoči, postopek pa bo brezpredmeten.

| (337) | Komisija bi želela v zvezi s tem opozoriti, da kljub temu, da bi se s privatizacijo zaključili zadevni ukrepi pomoči, to ne uniči ugodnosti, dodeljenih upravičencem pomoči za obdobje pred iztekom ukrepov pomoči. Vračilo je natančneje namenjeno ponovni vzpostavitvi prejšnjih razmer, da se na notranjem trgu zagotovijo enaki konkurenčni pogoji. Komisija v zvezi s tem belgijske organe opozarja na Obvestilo Komisije „Za učinkovito izvajanje odločb Komisije, ki od držav članic zahtevajo dosego vračila nezakonite in nezdružljive državne pomoči“ (71), zlasti na točko 3.2.4, ki obravnava vračilo državne pomoči s strani družb med likvidacijo in plačilno nesposobnih upravičencev. Kar zadeva zahtevek za odlog sprejetja odločitve (iz uvodne izjave 99), bi bilo to neustrezno, saj je pomembno, da se nezakonita in nezdružljiva državna pomoč čim prej vrneta – |
| --- | --- |

(337)

Komisija bi želela v zvezi s tem opozoriti, da kljub temu, da bi se s privatizacijo zaključili zadevni ukrepi pomoči, to ne uniči ugodnosti, dodeljenih upravičencem pomoči za obdobje pred iztekom ukrepov pomoči. Vračilo je natančneje namenjeno ponovni vzpostavitvi prejšnjih razmer, da se na notranjem trgu zagotovijo enaki konkurenčni pogoji. Komisija v zvezi s tem belgijske organe opozarja na Obvestilo Komisije „Za učinkovito izvajanje odločb Komisije, ki od držav članic zahtevajo dosego vračila nezakonite in nezdružljive državne pomoči“ (71), zlasti na točko 3.2.4, ki obravnava vračilo državne pomoči s strani družb med likvidacijo in plačilno nesposobnih upravičencev. Kar zadeva zahtevek za odlog sprejetja odločitve (iz uvodne izjave 99), bi bilo to neustrezno, saj je pomembno, da se nezakonita in nezdružljiva državna pomoč čim prej vrneta –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Pomoč, dodeljena družbi NV Exploitatie Vismijn Oostende (EVO) v višini 3 969 000 EUR, v obliki začetnega kapitala in posojil, ki so se pozneje preoblikovali v povečanja kapitala, je nezdružljiva z notranjim trgom.

2.   Pomoč, dodeljena družbi EVO v višini 4 284 995 EUR v obliki brezplačnih garancij za posojila, je nezdružljiva z notranjim trgom.

3.   Pomoč, dodeljena družbi EVO v obliki pravice do brezplačne uporabe stavb dražbe rib v ribiškem pristanišču v Ostendeju, je nezdružljiva z notranjim trgom.

Člen 2

1.   Pomoč, dodeljena družbi Autonoom Gemeentebedrijf Vismijn Oostende (AGVO) v višini 6 200 000 EUR v obliki začetnega kapitala, je nezdružljiva z notranjim trgom.

2.   Pomoč, dodeljena družbi EVO v obliki brezplačnih garancij za posojila, je nezdružljiva z notranjim trgom.

3.   Pomoč, dodeljena družbi AGVO v obliki pravice do brezplačne uporabe zemljišč in stavb v ribiškem pristanišču v Ostendeju in/ali uporabe teh po nižji tržni ceni, je nezdružljiva z notranjim trgom.

4.   Pomoč, dodeljena družbi AGVO v obliki brezplačnega prenosa lastništva stavb s površino 57 500 m2 v ribiškem pristanišču v Ostendeju med 26. marcem 2004 in 4. septembrom 2009, je nezdružljiva z notranjim trgom.

5.   Pomoč, dodeljena družbi EVO v obliki pravice do pobiranja davčnih dajatev od 14. marca 2002, je nezdružljiva z notranjim trgom.

Člen 3

Pomoč, ki je bila dodeljena družbi NV Pakhuizen (PAKHUIZEN) in izhaja iz dolgoročne najemne pogodbe, sklenjene z mestom Ostende leta 1989, je nezdružljiva z notranjim trgom.

Člen 4

1.   Upravičenci morajo Belgiji vrniti pomoč iz člena 1 in člena 2(2) do (5).

2.   Belgija mora vrniti pomoč iz člena 2(1), ki je že bila plačana družbi AGVO (3 596 665,62 EUR).

3.   Belgija mora vrniti pomoč iz člena 3, ki se je dodeljevala od 13. marca 1996.

4.   Zneski, ki jih je treba vrniti, morajo vključevati obresti od datuma, na katerega so bili upravičencem na voljo, do dejanskega vračila ali zadnjega dne, na katerega so bili upravičencem na voljo, če so se ukrepi pomoči končali pred vračilom.

5.   Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (72) in Uredbo (ES) št. 271/2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 (73).

6.   Belgija prekliče vsa neporavnana plačila in/ali druge oblike dodelitve pomoči iz členov 1, 2 in 3 z začetkom veljavnosti od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 5

1.   Vračilo pomoči iz členov 1, 2 in 3 se izvede takoj in učinkovito.

2.   Belgija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma njegove priglasitve.

Člen 6

1.   V dveh mesecih od priglasitve tega sklepa predloži Belgija Komisiji naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti vračila), ki ga morajo družbe AGVO, EVO in PAKHUIZEN vrniti; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti vračila), ki ga morajo družbe AGVO, EVO in PAKHUIZEN vrniti;

| (b) | natančen opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

natančen opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od družb AGVO, EVO in PAKHUIZEN zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od družb AGVO, EVO in PAKHUIZEN zahtevalo vračilo pomoči.

2.   Belgija obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler se vračanje pomoči iz členov 1 do 3 ne konča. Belgija takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom, ki jih zahteva Komisija. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za povračilo pomoči, ki so jih družbe AGVO, EVO in PAKHUIZEN že povrnile.

Člen 7

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo.

V Bruslju, 27. aprila 2010

Za Komisijo

Maria DAMANAKI

Članica Komisije

---

(1)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

1

(2)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

2

(3)  UL C 238, 17.9.2008, str. 12.

3

(4)  Člena 87 in 88 Pogodbe ES sta s 1. decembrom 2009 postala člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Oba sklopa določb sta vsebinsko enaka. V tem sklepu je treba sklicevanja na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanja na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

4

(5)  Glej opombo št. 4.

5

(6)  De Belgische Zeevisserij – Anvoer en Besomming 2007, Vlaamse overheid, Departement Landbouw en Visserij (http://www2.vlaanderen.be/landbouw/downloads/vis/aanvoer_besomming_2007.pdf), str. 12.

6

(7)  Vlaamse overheid, Departement Landbouw en Visserij, Jaaroverzicht Zeevisserij 1998, 1999, 2000 en 2001 (http://lv.vlaanderen.be/nlapps/docs/default.asp?fid = 122).

7

(8)  Mesto je družbo AGVO ustanovilo 23. novembra 2001. Ta sklep mesta je 14. marca 2002 odobril flamski minister za notranje zadeve.

8

(9)  „De Stad Oostende kan aan het AG Vismijn Oostende de volle eigendom, respectievelijk de bestaande zakelijke rechten en beheersrechten overdragen van de goederen die zich bevinden binnen of behoren bij het in artikel 3.1 omschreven Visserhavengebied of die nodig en/of nuttig zijn voor de realisatie van de doelstellingen van het AG Vismijn Oostende [...]. In afwachting van de overdracht van de onroerende goederen krijgt het AG Vismijn Oostende het uitsluitend recht deze goederen zonder vergoeding te gebruiken.“

9

„De Stad Oostende kan aan het AG Vismijn Oostende de volle eigendom, respectievelijk de bestaande zakelijke rechten en beheersrechten overdragen van de goederen die zich bevinden binnen of behoren bij het in artikel 3.1 omschreven Visserhavengebied of die nodig en/of nuttig zijn voor de realisatie van de doelstellingen van het AG Vismijn Oostende [...]. In afwachting van de overdracht van de onroerende goederen krijgt het AG Vismijn Oostende het uitsluitend recht deze goederen zonder vergoeding te gebruiken.

(10)  Projekt, ki vključuje lov/nakup rakovic na Norveškem ter prodajo (ali poskus prodaje) na azijskem trgu.

10

(11)  Jaarrekening AGVO 2005, str. 26 (verslag van de Raad van Bestuur aan de aandeelhouders over de waardering van de aandelen in EVO): „Tenslotte is het niet onbelangrijk dat in deze fase de engagementen van de Stad Oostende een wezenlijke buffer vormen om op verantwoorde wijze een waardering in going concern toe te passen zodat de waardering zoals beschreven in art. 66§2 mag aangehouden worden en niet naar een waardering in discontinuïteit moet overgegangen worden“.

11

Tenslotte is het niet onbelangrijk dat in deze fase de engagementen van de Stad Oostende een wezenlijke buffer vormen om op verantwoorde wijze een waardering in going concern toe te passen zodat de waardering zoals beschreven in art. 66§2 mag aangehouden worden en niet naar een waardering in discontinuïteit moet overgegangen worden

(12)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

12

(13)  UL C 19, 20.1.2001, str. 7; UL C 229, 14.9.2004, str. 5; UL C 84, 3.4.2008, str. 10.

13

(14)  Sodba v zadevi C-280/00, Altmark Trans in Regierungspräsidium MagdeburgprotiNahverkehrsgesellschaft Altmark, Recueil 2003, str. I-7747.

14

Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark

(15)  UL L 312, 29.11.2005, str. 67.

15

(16)  Sodba v zadevi C-41/90, Höfner in Elser, Recueil 1979, str. I-1979, točka 21; sodba v združenih zadevah C-264/01, C-306/01, C-354/01 in C-355/01, AOK Bundesverband, Recueil 2004, str. I-2493, točka 46; sodba v zadevi C-222/04 Ministero dell’Economiaproti Cassa di Risparmio, ZOdl. 2006, str. I-289, točke 107-112.

16

Höfner in Elser,

AOK Bundesverband,

Ministero dell’Economia

Cassa di Risparmio

(17)  Sodba v zadevi C-82/01 P, Aéroports de Pariz proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-9297, točka 78; sodba v zadevi T-128/98, Aéroports de Pariz proti Komisiji, Recueil 2000, str. II-3929, točke 122–124.

17

Aéroports de Pariz

Komisiji,

Aéroports de Pariz

Komisiji

(18)  Odločba z dne 20. oktobra 2004, št. 520/2003 – flamska pristanišča; Odločba z dne 24. aprila 2007, št. 60/2006 – projekt Mainportontwikkeling.

18

(19)  Sodba v zadevi C-222/04, že navedena zgoraj, točke 110–117.

19

(20)  Sodba v zadevi C-334/99, Zvezna republika Nemčija proti Komisiji, Recueil 2003, str. I-01139, točka 133; sodba v zadevi C-482/99, Francija proti Komisiji (Stardust Marine), Recueil 2002, str. I-4397, točka 70; sodba v zadevi C-261/89, Italija proti Komisiji, Recueil 1990, str. I-4437, točka 8; sodba v združenih zadevah C-278/92 d°C-280/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4103, točka 21; sodba v zadevi C-42/93, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4175, točka 13.

20

Zvezna republika Nemčija

Komisiji

Francija

Komisiji (Stardust Marine)

Italija

Komisiji,

Španija

Komisiji

Španija

Komisiji,

(21)  Mesto se je takrat soočilo s povprečnimi letnimi izgubami v višini 1 850 000 EUR.

21

(22)  Sodba v zadevi T-152/99, HAMSA proti Komisiji, Recueil 2002, str. II-3049, točka 132; sodba v združenih zadevah C-328/99 in C-399/00, Italija in SIM 2 Multimedia proti Komisiji, Recueil 2003, str. I-4035, točka 44; sodba v zadevi C-303/88, Italija proti Komisiji, Recueil 1991, str. I-1433, točka 18 in naslednja.

22

HAMSA

Komisiji,

Italija in SIM 2 Multimedia

Komisiji,

Italija

Komisiji

(23)  Sodba v zadevi C-482/99, že navedena zgoraj, točka 71; sodba v zadevi T-16/96, Cityflyer Express proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-757, točka 76; sodba v združenih zadevah T-228/99 in T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale proti Komisiji, Recueil 2003, str. II-435, točka 246.

23

Cityflyer Express

Komisiji

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

Komisiji

(24)  Sodba v združenih zadevah T-129/95, T-2/96 in T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke proti Komisiji, Recueil 1999, str. II-17, točka 124; sodba v združenih zadevah C-278/92, C-279/92 in 280/92, Španija proti Komisiji, že navedena, točka 26.

24

Neue Maxhütte Stahlwerke

Komisiji

Španija

Komisiji

(25)  Odgovor belgijskih organov z dne 19. oktobra 2006, str. 2: „De Stad koos voor deze laatste oplossing: [...] – de locale economie rondom de vismijn scheepsherstel, scheepsbenodigheden, opslag- en diepvriesbedrijven, ijsfabrieken, groot- en kleinhandels, toerisme ...) bleef behouden, wat in de naweeën van de sluiting (1997) van de plaatselijke (verlieslatende) Regie der Maritiem Transport (verlies van 1 700 arbeidsplaatsen) een belangrijke considerans was binnen een Stad met meer dan 12 % werkloosheid“. Odgovor belgijskih organov z dne 19. oktobra 2006, str. 6: „Dit belet niet dat de gedelegeerd bestuurder van een bedrijf dat voor 100 % gehouden wordt door een lokale overheid ook oog heeft voor de maatschappelijke en sociale rol die de vismijn van Oostende binnen de regio kan vervullen en die de Stad anno 2001 heeft gemotiveerd om niet radicaal tot sluiting over te gaan.“

25

„De Stad koos voor deze laatste oplossing: [...] – de locale economie rondom de vismijn scheepsherstel, scheepsbenodigheden, opslag- en diepvriesbedrijven, ijsfabrieken, groot- en kleinhandels, toerisme ...) bleef behouden, wat in de naweeën van de sluiting (1997) van de plaatselijke (verlieslatende) Regie der Maritiem Transport (verlies van 1 700 arbeidsplaatsen) een belangrijke considerans was binnen een Stad met meer dan 12 % werkloosheid“.

„Dit belet niet dat de gedelegeerd bestuurder van een bedrijf dat voor 100 % gehouden wordt door een lokale overheid ook oog heeft voor de maatschappelijke en sociale rol die de vismijn van Oostende binnen de regio kan vervullen en die de Stad anno 2001 heeft gemotiveerd om niet radicaal tot sluiting over te gaan.

(26)  Sodba v združenih zadevah C-328/99 in C-399/00, že navedena zgoraj, točka 44; sodba v zadevi C-303/88, že navedena zgoraj, točka 18 in naslednje.

26

(27)  „Het AG Vismijn Oostende beslist vrij over het aanleggen, het bouwen, het onderhouden, het herstellen, het verbeteren, het bedienen, het zelf exploiteren en het aan derden ter beschikking stellen van roerende en onroerende goederen.“

27

„Het AG Vismijn Oostende beslist vrij over het aanleggen, het bouwen, het onderhouden, het herstellen, het verbeteren, het bedienen, het zelf exploiteren en het aan derden ter beschikking stellen van roerende en onroerende goederen.

(28)  Sodba v zadevi C-482/99, že navedena zgoraj, točka 71; sodba v zadevi T-16/96, že navedena zgoraj, točka 76; sodba v združenih zadevah T-228/99 in T-233/99, že navedena zgoraj, točka 246.

28

(29)  UL C 209, 10.7.1997, str. 3.

29

(30)  Zato bo operativni del tega sklepa vključeval tudi možnost, da lahko družba AGVO trenutno uporablja premoženje po ceni, ki je nižja od tržne.

30

(31)  UL C 71, 11.3.2000, str. 14.

31

(32)  Sodba v zadevi C-342/96, Kraljevina Španija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-2459; v zadevi C-256/97, DTM Transports SA, Recueil 1999, str. I-3913, in sodba v zadevi T-152/99, HAMSA proti Komisiji, že navedena.

32

Kraljevina Španija

Komisiji,

DTM Transports SA,

HAMSA

Komisiji,

(33)  Točka 3.4 Obvestila o poroštvih.

33

(34)  Odločba C 5/03 (ex NN 115/02) z dne 21. januarja 2003 – pomoč družbi MobilCom AG (UL C 80, 3.4.2003, str. 5).

34

(35)  Sodba v združenih zadevah T-204/97 in T-270/97, EPAC proti Komisiji, Recueil, str. II-2267, točka 82.

35

EPAC

Komisiji

(36)  Za primer garancije, ki jo zagotovi matična družba, glej garancijo, ki jo je CDC zagotovil svoji hčerinski družbi CDC IXIS, odločba z dne 21. januarja 2003 in 30. aprila 2003, E 50/01 (UL C 154, 2.7.2003, str. 13). Garancija je sicer bila plačana, vendar ne pod tržnimi pogoji, zato je bilo sklenjeno, da vsebuje državno pomoč.

36

(37)  Belgijski organi so priznali, da mesto nima vedno izvoda pogodbene dokumentacije v zvezi s posojilom in garancijo; glej Prilogo B k dopisu z dne 27. novembra 2007.

37

(38)  Sodba v zadevi C-334/99, Zvezna republika Nemčija proti Komisiji, že navedena, točka 138; Odločba 1999/720/ES, ESPJ z dne 8. julija 1999 – pomoč jeklarni Gröditzer Stahlwerke (UL L 292, 13.11.1999, str. 27, odstavek 45).

38

Zvezna republika Nemčija

Komisiji

(39)  Glej na primer točko 17 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999.

39

(40)  Belgija je večkrat poudarila, da je mesto obdržalo pravico do določitve in pobiranja davčnih dajatev za uporabo operativnih površin in ladijskih prevodnic.

40

(41)  Sodba v združenih zadevah T-204/97 in T-270/97, EPAC proti Komisiji, že navedena, točka 82.

41

EPAC

Komisiji

(42)  V zvezi z garancijo, ki jo zagotovi matična družba, glej garancijo CDC za CDC IXIS, odločba z dne 17. januarja 2003, pomoč št. 50/2001. Garancija je sicer bila plačana, vendar ne pod tržnimi pogoji, zato je bilo sklenjeno, da vsebuje državno pomoč.

42

(43)  Sodba v zadevi C-39/94, SFEI proti La Poste, Recueil 1996, str. I-3547, točka 61.

43

SFEI

La Poste

(44)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

44

(45)  Glej na primer točko 17 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999.

45

(46)  Odločba 96/563/ES – Jadecost, UL L 246, 27.9.1996, potrjena v sodbi Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi C-288/96, Nemčija proti Komisiji (Jadecost), Recueil 2000, str. I-8237, točka 41.

46

Nemčija

Komisiji (Jadecost),

(47)  Razen ene od skupno 15 000 delnic.

47

(48)  Sodba v zadevi C-482/99, Francija proti Komisiji (Stardust Marine), že navedena, točka 71; sodba v zadevi T-16/96, Cityflyer Express proti Komisiji, že navedena, točka 76; sodba v združenih zadevah T-228/99 in T-233/99, Westdeutsche LB proti Komisiji, že navedena, točka 246.

48

Francija

Komisiji (Stardust Marine)

Cityflyer Express proti Komisiji

Westdeutsche LB proti Komisiji

(49)  Kapital družbe EVO se ni financiral le iz začetnega kapitala družbe AGVO, temveč tudi iz drugih virov. Znesek kapitala, vloženega v družbo EVO, je dejansko večji od zneska kapitala, vloženega v družbo AGVO.

49

(50)  Glej tudi uvodno izjavo 99 Odločbe Komisije 2006/740/ES z dne 20. oktobra 2004, Hamburgische Landesbank – Girozentrale (UL L 307, 7.11.2006, str. 110).

50

Hamburgische Landesbank – Girozentrale

(51)  Glej uvodni izjavi 203 in 306 tega sklepa.

51

(52)  Glej na primer točko 17 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999.

52

(53)  Opisano zgoraj, uvodno izjavo 44 tega sklepa.

53

(54)  Člen 5 Zakona o emfitevzi z dne 10. januarja 1824, belgijski uradni list XIX, št. 14.

54

(55)  Sodba v zadevi C 482/99, Francija proti Komisiji, že navedena.

55

Francija

Komisiji

(56)  Glej odgovor belgijskih organov z dne 19. oktobra 2006, str. 3: „zowel op het niveau van aandeelhouderschap als dat van de organen (bestuur) dient de Gemeente (achter AGVO) krachtens de wet de meerderheid te hebben in de stemrechten. Dit is hier het geval.“

56

„zowel op het niveau van aandeelhouderschap als dat van de organen (bestuur) dient de Gemeente (achter AGVO) krachtens de wet de meerderheid te hebben in de stemrechten. Dit is hier het geval.

(57)  Glej sodbo v zadevi 730/79, Philip Morris, Recueil 1980, str. 2671, točki 11 in 12.

57

Philip Morris

(58)  Glej sodbo v zadevi Philip Morris, že navedena.

58

Philip Morris

(59)  Glej tudi točko 12 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999, ki določa, da se navedene smernice uporabljajo tudi za kmetijski in ribiški sektor.

59

(60)  Odločba Komisije 2008/849/ES z dne 16. julija 2008, državna pomoč C 14/07 (ex. NN 15/07), Italija, Pomoč za prestrukturiranje NGP (UL L 301, 12.11.2008, str. 14).

60

(61)  Družba AGVO leta 2004 prevzame družbo Pakhuizen in pridobi 51-odstotni poslovni delež družbe Haf Holding BO (Ijsland) leta 2006. Družba EVO se je ukvarjala z več projekti, kot so polarni tok (projekt kraljevska rakovica) in projekt Novafish (matično podjetje HAF), navedenimi v letnem računovodskem izkazu za leto 2005. Glej tudi pripombe tržnice Grimsby, ki navajajo, da je družba „EVO v obdobju 2005–2006 začela kupovati ribe neposredno od islandskih ribičev po (visokih) fiksnih cenah in jih je v Ostendeju licitirala s pomočjo elektronskega sistema za prodajo rib“. Belgijski organi niso izpodbijali nobene pripombe, ki so jih predložile tretje osebe. Poleg tega razpisna dokumentacija, ki so jo predložili belgijski organi, potrjuje, da se je družba EVO pred letom 2007 ukvarjala s tujimi dejavnostmi, vendar je s tem prenehala leta 2007 (glej Memorandum, str. 39).

61

EVO v obdobju 2005–2006 začela kupovati ribe neposredno od islandskih ribičev po (visokih) fiksnih cenah in jih je v Ostendeju licitirala s pomočjo elektronskega sistema za prodajo rib

(62)  Posojila, za katera velja pogoj, da posojilojemalec licitira ribe v Ostendeju, posredovanje (včasih 100-odstotno) pri stroških prevoza, kadar se ribe licitirajo na dražbi rib v Ostendeju, zajamčena najnižja cena licitacije itd.

62

(63)  Točka 70 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 določa, da veljajo točke 35–39 navedenih smernic za vsa podjetja v kmetijskem sektorju, vključno z MSP. V kmetijskem sektorju imajo države članice glede izravnalnih ukrepov možnost, da izbirajo med izpolnjevanjem točk 35–39 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 ali posebnih pravil za kmetijski sektor iz točk 73–82 navedenih smernic.

63

(64)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

64

(65)  Sodba v zadevi C-158/94, Komisija proti Italiji, Recueil 1997, str. I-5789, točka 54.

65

Komisija

Italiji

(66)  UL C 281, 26.9.1996, str. 3.

66

(67)  UL C 17, 19.1.2001, str. 4.

67

(68)  UL C 297, 29.11.2005, str. 4.

68

(69)  Kot je navedeno zgoraj, je zelo negotovo, če ima pogoj, da je najemodajalec po 27 letih upravičen do polovice dobička družbe PAKHUIZEN, sploh kakršno koli dejansko vrednost, da se na tej podlagi ne more ničesar odšteti. Ker je bil poleg tega zakup zaključen, se ta klavzula ne bo nikoli uporabila.

69

(70)  UL C 14, 19.1.2008, str. 6.

70

(71)  UL C 272, 15.11.2007, str. 4.

71

(72)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

72

(73)  UL L 82, 25.3.2008, str. 1.

73

---

IV Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

| 19.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/139 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/139

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 18. novembra 2009

o državni pomoči C 10/09 (ex N 138/09) Nizozemske za rezervno kreditno linijo za nelikvidna sredstva in načrt prestrukturiranja družbe ING

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9000)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/608/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), pri čemer pripomb zainteresiranih strani ni prejela,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 12. novembra 2008 v zadevi N 528/08 odobrila izredno dokapitalizacijo. Nizozemska je v okviru ukrepa dokapitalizacije vpisala temeljne vrednostne papirje prvega reda (Core-Tier 1) v vrednosti 10 milijard EUR, ki jih je izdala ING. Ukrep je bil odobren za šestmesečno obdobje pod pogojem, da ING v teh šestih mesecih predloži verodostojen načrt. (2) S predložitvijo načrta prestrukturiranja je bila veljavnost izredne dokapitalizacije samodejno podaljšana, dokler Komisija o njem ne sprejme odločitve. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 12. novembra 2008 v zadevi N 528/08 odobrila izredno dokapitalizacijo. Nizozemska je v okviru ukrepa dokapitalizacije vpisala temeljne vrednostne papirje prvega reda (Core-Tier 1) v vrednosti 10 milijard EUR, ki jih je izdala ING. Ukrep je bil odobren za šestmesečno obdobje pod pogojem, da ING v teh šestih mesecih predloži verodostojen načrt. (2) S predložitvijo načrta prestrukturiranja je bila veljavnost izredne dokapitalizacije samodejno podaljšana, dokler Komisija o njem ne sprejme odločitve.

| (2) | Komisija je 31. marca 2009 v zadevi C 10/09 (ex N 138/09) za šestmesečno obdobje v korist družbe ING odobrila ukrep za oslabljena sredstva (v nadaljnjem besedilu: ukrep OS) za portfelj vrednostnih papirjev iz ZDA, zavarovanih s stanovanjsko hipoteko Alt-A (residential mortgage backed securities, v nadaljnjem besedilu: RMBS). (3) Nizozemski organi so ukrep poimenovali „rezervna kreditna linija za nelikvidna sredstva“ (Illiquid Assets Back-up Facility, v nadaljnjem besedilu: IABF). Zaradi dvomov o skladnosti nekaterih vidikov ukrepa OS s Sporočilom Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (4) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o oslabljenih sredstvih) se je Komisija odločila, da začne postopek iz člena 88(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 31. marca 2009 v zadevi C 10/09 (ex N 138/09) za šestmesečno obdobje v korist družbe ING odobrila ukrep za oslabljena sredstva (v nadaljnjem besedilu: ukrep OS) za portfelj vrednostnih papirjev iz ZDA, zavarovanih s stanovanjsko hipoteko Alt-A (residential mortgage backed securities, v nadaljnjem besedilu: RMBS). (3) Nizozemski organi so ukrep poimenovali „rezervna kreditna linija za nelikvidna sredstva“ (Illiquid Assets Back-up Facility, v nadaljnjem besedilu: IABF). Zaradi dvomov o skladnosti nekaterih vidikov ukrepa OS s Sporočilom Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (4) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o oslabljenih sredstvih) se je Komisija odločila, da začne postopek iz člena 88(2) Pogodbe.

| (3) | Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (5). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe. Komisija pripomb zainteresiranih strani ni prejela. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (5). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe. Komisija pripomb zainteresiranih strani ni prejela.

| (4) | Odobritev ukrepa OS je bila podaljšana z Odločbo Komisije z dne 15. septembra 2009. (6) |
| --- | --- |

(4)

Odobritev ukrepa OS je bila podaljšana z Odločbo Komisije z dne 15. septembra 2009. (6)

| (5) | Poleg tega je Nizozemska na podlagi nizozemske sheme kreditnih jamstev (odobrene z odločitvijo Komisije v zadevi N 524/08 z dne 30. oktobra 2008 in podaljšane z odločitvijo Komisije v zadevi N 379/09 (7) z dne 7. julija 2009) družbi ING zagotovila jamstva za srednjeročne obveznosti v višini (i) 9 milijard USD (od katerih je bilo 8,25 milijarde USD že izdanih) in (ii) 5 milijard EUR (od katerih je bilo 4,15 milijarde EUR že izdanih). |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je Nizozemska na podlagi nizozemske sheme kreditnih jamstev (odobrene z odločitvijo Komisije v zadevi N 524/08 z dne 30. oktobra 2008 in podaljšane z odločitvijo Komisije v zadevi N 379/09 (7) z dne 7. julija 2009) družbi ING zagotovila jamstva za srednjeročne obveznosti v višini (i) 9 milijard USD (od katerih je bilo 8,25 milijarde USD že izdanih) in (ii) 5 milijard EUR (od katerih je bilo 4,15 milijarde EUR že izdanih).

| (6) | Komisija je 25. novembra 2008, 8. aprila 2009, 18. maja 2009 in 9. novembra 2009 od udeležencev na trgu prejela informacije, da naj bi ING Direct Europe kratek čas oglaševala kapitalski vložek Nizozemske in da naj bi bilo to zaznano kot agresivno tržno ravnanje. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 25. novembra 2008, 8. aprila 2009, 18. maja 2009 in 9. novembra 2009 od udeležencev na trgu prejela informacije, da naj bi ING Direct Europe kratek čas oglaševala kapitalski vložek Nizozemske in da naj bi bilo to zaznano kot agresivno tržno ravnanje.

| (7) | Sledili so številni sestanki, izmenjave e-pošte in telefonske konference med Komisijo in nizozemskimi organi. |
| --- | --- |

(7)

Sledili so številni sestanki, izmenjave e-pošte in telefonske konference med Komisijo in nizozemskimi organi.

| (8) | Komisija se je glede vprašanj o metodologiji vrednotenja sredstev, ki je bila uporabljena v okviru ukrepa OS, zanašala na tehnično pomoč zunanjih strokovnjakov, ki imajo s Komisijo sklenjeno pogodbo (Duff & Phelps in profesor Wim Schoutens), in strokovnjakov Evropske centralne banke. |
| --- | --- |

(8)

Komisija se je glede vprašanj o metodologiji vrednotenja sredstev, ki je bila uporabljena v okviru ukrepa OS, zanašala na tehnično pomoč zunanjih strokovnjakov, ki imajo s Komisijo sklenjeno pogodbo (Duff & Phelps in profesor Wim Schoutens), in strokovnjakov Evropske centralne banke.

| (9) | Nizozemska je 12. maja 2009 Komisiji predložila načrt prestrukturiranja za družbo ING, ki je bil dopolnjen z dodatnimi informacijami, predloženimi 7. julija 2009. Načrt prestrukturiranja je bil 22. oktobra 2009 spremenjen (v nadaljnjem besedilu se vsako sklicevanje na načrt prestrukturiranja nanaša na to zadnjo različico načrta). Ta sprememba je vključevala tudi preoblikovanje pogojev poplačila kapitalskega vložka, ki ga je zagotovila Nizozemska. |
| --- | --- |

(9)

Nizozemska je 12. maja 2009 Komisiji predložila načrt prestrukturiranja za družbo ING, ki je bil dopolnjen z dodatnimi informacijami, predloženimi 7. julija 2009. Načrt prestrukturiranja je bil 22. oktobra 2009 spremenjen (v nadaljnjem besedilu se vsako sklicevanje na načrt prestrukturiranja nanaša na to zadnjo različico načrta). Ta sprememba je vključevala tudi preoblikovanje pogojev poplačila kapitalskega vložka, ki ga je zagotovila Nizozemska.

| (10) | Nizozemska je 22. oktobra 2009 sprejela številne zaveze glede izvajanja načrta prestrukturiranja in nadomestila ukrepa OS. |
| --- | --- |

(10)

Nizozemska je 22. oktobra 2009 sprejela številne zaveze glede izvajanja načrta prestrukturiranja in nadomestila ukrepa OS.

| (11) | Nizozemska je Komisijo obvestila, da se zaradi nujnosti zadeve izjemoma strinja s sprejetjem te odločbe v angleščini. |
| --- | --- |

(11)

Nizozemska je Komisijo obvestila, da se zaradi nujnosti zadeve izjemoma strinja s sprejetjem te odločbe v angleščini.

2.   OPIS DEJSTEV

2.1   Upravičenec

| (12) | ING sestavljajo ING Groep N.V. (v nadaljnjem besedilu: ING Groep), tj. matična holdinška družba, ki ima 100-odstotni nadzor nad ING Bank N.V. in ING Verzekeringen N.V., ter dve odvisni holdinški družbi, ki nadzorujeta bančne oziroma zavarovalniške odvisne družbe. ING Groep sestavlja več kot 70 posameznih dejavnosti z več kot 2 500 pravnimi osebami, ki delujejo v približno 50 državah. Od konca leta 2008 je bila bilančna vsota ING Groep 1 332 milijard EUR, od česar je mogoče več kot 75 % pripisati bančnim dejavnostim družbe ING. |
| --- | --- |

(12)

ING sestavljajo ING Groep N.V. (v nadaljnjem besedilu: ING Groep), tj. matična holdinška družba, ki ima 100-odstotni nadzor nad ING Bank N.V. in ING Verzekeringen N.V., ter dve odvisni holdinški družbi, ki nadzorujeta bančne oziroma zavarovalniške odvisne družbe. ING Groep sestavlja več kot 70 posameznih dejavnosti z več kot 2 500 pravnimi osebami, ki delujejo v približno 50 državah. Od konca leta 2008 je bila bilančna vsota ING Groep 1 332 milijard EUR, od česar je mogoče več kot 75 % pripisati bančnim dejavnostim družbe ING.

| (13) | Konec leta 2008 sta količnika kapitalske ustreznosti družbe ING za banko, ki sta vključevala dokapitalizacijo, znašala 9,3 % za kapital prvega reda (Tier 1) in 7,3 % za temeljni kapital prvega reda. V zvezi z zavarovanjem je koeficient kapitalske pokritosti znašal 256,5 %. |
| --- | --- |

(13)

Konec leta 2008 sta količnika kapitalske ustreznosti družbe ING za banko, ki sta vključevala dokapitalizacijo, znašala 9,3 % za kapital prvega reda (Tier 1) in 7,3 % za temeljni kapital prvega reda. V zvezi z zavarovanjem je koeficient kapitalske pokritosti znašal 256,5 %.

| (14) | Struktura kapitala ING Groep vključuje tudi tako imenovani osnovni dolg, to je dolg, ki se poplačuje prednostno in je bil pridobljen na ravni ING Groep, pozneje pa se kot lastniški kapital delničarjev vloži v holding ING Insurance in ING Bank (tako imenovani dvojni vzvod). Poleg tega je holding ING Insurance sam pridobil za 2,3 milijarde EUR tako imenovanega osnovnega dolga, ki ga lahko uporabi kot lastniški kapital delničarjev v svojih zavarovalniških odvisnih družbah. |
| --- | --- |

(14)

Struktura kapitala ING Groep vključuje tudi tako imenovani osnovni dolg, to je dolg, ki se poplačuje prednostno in je bil pridobljen na ravni ING Groep, pozneje pa se kot lastniški kapital delničarjev vloži v holding ING Insurance in ING Bank (tako imenovani dvojni vzvod). Poleg tega je holding ING Insurance sam pridobil za 2,3 milijarde EUR tako imenovanega osnovnega dolga, ki ga lahko uporabi kot lastniški kapital delničarjev v svojih zavarovalniških odvisnih družbah.

| (15) | Investicijski portfelj ING je vključeval portfelj Alt-A, ki je bil v večinski lasti ING Direct US. Po zakonodaji ZDA je imela ING Direct US status „hranilnice ZDA“, na podlagi katerega je morala večino zbranih prihrankov vložiti v hipotekarna posojila v ZDA ali v naložbe, povezane s hipotekarnimi posojili v ZDA. Zato je ING precejšen del svojega investicijskega portfelja dodelila vrednostnim papirjem RMBS Alt-A iz ZDA. Portfelj Alt-A je bil zajet v ukrepu OS Nizozemske (kot je navedeno v oddelku 2.3.2 spodaj). Investicijski portfelj ING je vključeval tudi precejšen delež vrednostnih papirjev, zavarovanih s hipoteko na poslovno nepremičnino (Commercial Mortgage-Backed Securities, v nadaljnjem besedilu: CMBS), vrednostnih papirjev RMBS iz ZDA in naložb v nepremičnine, ki niso zajeti v ukrepu OS. |
| --- | --- |

(15)

Investicijski portfelj ING je vključeval portfelj Alt-A, ki je bil v večinski lasti ING Direct US. Po zakonodaji ZDA je imela ING Direct US status „hranilnice ZDA“, na podlagi katerega je morala večino zbranih prihrankov vložiti v hipotekarna posojila v ZDA ali v naložbe, povezane s hipotekarnimi posojili v ZDA. Zato je ING precejšen del svojega investicijskega portfelja dodelila vrednostnim papirjem RMBS Alt-A iz ZDA. Portfelj Alt-A je bil zajet v ukrepu OS Nizozemske (kot je navedeno v oddelku 2.3.2 spodaj). Investicijski portfelj ING je vključeval tudi precejšen delež vrednostnih papirjev, zavarovanih s hipoteko na poslovno nepremičnino (Commercial Mortgage-Backed Securities, v nadaljnjem besedilu: CMBS), vrednostnih papirjev RMBS iz ZDA in naložb v nepremičnine, ki niso zajeti v ukrepu OS.

2.2   Poslovne dejavnosti

| (16) | ING je bila konec leta 2008 dejavna na šestih poslovnih področjih. Opravljala je tudi dejavnosti na področju upravljanja premoženja, ki je s funkcionalnega vidika spadalo v okvir njenih regionalnih zavarovalniških poslovnih enot. |
| --- | --- |

(16)

ING je bila konec leta 2008 dejavna na šestih poslovnih področjih. Opravljala je tudi dejavnosti na področju upravljanja premoženja, ki je s funkcionalnega vidika spadalo v okvir njenih regionalnih zavarovalniških poslovnih enot.

2.2.1   Bančno poslovanje s prebivalstvom

| (17) | ING zagotavlja storitve bančnega poslovanja s prebivalstvom na Nizozemskem, v Belgiji, na Poljskem, v Romuniji, Turčiji, Indiji in na Tajskem (storitve bančnega poslovanja s prebivalstvom, ki jih zagotavlja ING Direct, niso opisane v tem oddelku, ampak v oddelku 2.2.2). Zasebno bančništvo ponuja na Nizozemskem, v Belgiji, Luksemburgu in Švici ter v različnih državah Azije ter Srednje in Vzhodne Evrope. Poslovanje z malimi in srednje velikimi podjetji ter srednje velikimi korporacijami je del bančnega poslovanja družbe ING s prebivalstvom. |
| --- | --- |

(17)

ING zagotavlja storitve bančnega poslovanja s prebivalstvom na Nizozemskem, v Belgiji, na Poljskem, v Romuniji, Turčiji, Indiji in na Tajskem (storitve bančnega poslovanja s prebivalstvom, ki jih zagotavlja ING Direct, niso opisane v tem oddelku, ampak v oddelku 2.2.2). Zasebno bančništvo ponuja na Nizozemskem, v Belgiji, Luksemburgu in Švici ter v različnih državah Azije ter Srednje in Vzhodne Evrope. Poslovanje z malimi in srednje velikimi podjetji ter srednje velikimi korporacijami je del bančnega poslovanja družbe ING s prebivalstvom.

| (18) | ING pri poslovanju na Nizozemskem in v Belgiji združuje model neposrednega bančništva in mrežo podružnic. Ponuja tekoče račune in plačilne sisteme, varčevalne račune, hipotekarna in potrošniška posojila, kreditne kartice ter naložbene in zavarovalniške produkte. Hipotekarna posojila ponuja prek neposrednega kanala, prodajnih agentov in posrednih kanalov. Prek mreže podružnic zagotavlja tudi celotno paleto produktov komercialnega bančništva ter življenjskega in neživljenjskega zavarovanja. |
| --- | --- |

(18)

ING pri poslovanju na Nizozemskem in v Belgiji združuje model neposrednega bančništva in mrežo podružnic. Ponuja tekoče račune in plačilne sisteme, varčevalne račune, hipotekarna in potrošniška posojila, kreditne kartice ter naložbene in zavarovalniške produkte. Hipotekarna posojila ponuja prek neposrednega kanala, prodajnih agentov in posrednih kanalov. Prek mreže podružnic zagotavlja tudi celotno paleto produktov komercialnega bančništva ter življenjskega in neživljenjskega zavarovanja.

| (19) | Na Nizozemskem znaša tržni delež družbe ING pri bančnem poslovanju s prebivalstvom (zasebniki) 40–50 % (8) za glavne bančne odnose. Njen tržni delež na področju varčevalnih računov znaša 30–40 % glede na skupno vrednost računov in 20–30 % glede na število strank. Tržni deleži za potrošniška in hipotekarna posojila ter zasebno bančništvo znašajo 10–20 %. |
| --- | --- |

(19)

Na Nizozemskem znaša tržni delež družbe ING pri bančnem poslovanju s prebivalstvom (zasebniki) 40–50 % (8) za glavne bančne odnose. Njen tržni delež na področju varčevalnih računov znaša 30–40 % glede na skupno vrednost računov in 20–30 % glede na število strank. Tržni deleži za potrošniška in hipotekarna posojila ter zasebno bančništvo znašajo 10–20 %.

| (20) | Tržni deleži v Belgiji znašajo [10–15] (9) % za tekoče račune, [20–25] % za potrošniška posojila, [15–20] % za hipotekarna posojila, [10–15] % za varčevanje in [10–15] % za vzajemne sklade. Na Poljskem ima ING pri bančnem poslovanju s prebivalstvom skupni tržni delež [5–10] % in [5–10] % pri varčevanju. V Romuniji znaša njen tržni delež [0–5] % vseh obveznosti in [0–5] % vseh sredstev. V Turčiji znašajo tržni deleži na področju varčevanja [0–5] %. |
| --- | --- |

(20)

Tržni deleži v Belgiji znašajo [10–15] (9) % za tekoče račune, [20–25] % za potrošniška posojila, [15–20] % za hipotekarna posojila, [10–15] % za varčevanje in [10–15] % za vzajemne sklade. Na Poljskem ima ING pri bančnem poslovanju s prebivalstvom skupni tržni delež [5–10] % in [5–10] % pri varčevanju. V Romuniji znaša njen tržni delež [0–5] % vseh obveznosti in [0–5] % vseh sredstev. V Turčiji znašajo tržni deleži na področju varčevanja [0–5] %.

2.2.2   ING Direct — bančno poslovanje s prebivalstvom

| (21) | ING Direct ponuja neposredno spletno bančno poslovanje s prebivalstvom v Avstraliji, Avstriji, Franciji, Kanadi, Italiji, Nemčiji, Španiji, Združenih državah Amerike in Združenem kraljestvu. Glavni produkti, ki so na voljo, so varčevalni računi in hipotekarna posojila, vse bolj pa tudi vzajemni skladi in plačilni računi. |
| --- | --- |

(21)

ING Direct ponuja neposredno spletno bančno poslovanje s prebivalstvom v Avstraliji, Avstriji, Franciji, Kanadi, Italiji, Nemčiji, Španiji, Združenih državah Amerike in Združenem kraljestvu. Glavni produkti, ki so na voljo, so varčevalni računi in hipotekarna posojila, vse bolj pa tudi vzajemni skladi in plačilni računi.

| (22) | Na področju varčevanja ima ING Direct tržne deleže [5–10] % v Nemčiji, [0–5] % v Italiji, [0–5] % v Avstraliji, [0–5] % v Kanadi, približno [0–5] % v Španiji, Združenem kraljestvu in Avstriji ter približno [0–5] % v ZDA in Franciji. Za stanovanjska hipotekarna posojila znašajo tržni deleži [0–5] % v Avstraliji, [0–5] % v Kanadi, [0–5] % v Italiji in [0–5] % v Španiji. V Nemčiji znaša tržni delež na področju novih stanovanjskih hipotekarnih posojil [0–5] %. Pomemben neevropski del ING Direct je njena odvisna družba v ZDA, kjer ima tržni delež [0–5] % za stanovanjska hipotekarna posojila, bilanca te odvisne družbe pa je ob koncu prvega četrtletja 2009 znašala [...] (10) milijard USD. |
| --- | --- |

(22)

Na področju varčevanja ima ING Direct tržne deleže [5–10] % v Nemčiji, [0–5] % v Italiji, [0–5] % v Avstraliji, [0–5] % v Kanadi, približno [0–5] % v Španiji, Združenem kraljestvu in Avstriji ter približno [0–5] % v ZDA in Franciji. Za stanovanjska hipotekarna posojila znašajo tržni deleži [0–5] % v Avstraliji, [0–5] % v Kanadi, [0–5] % v Italiji in [0–5] % v Španiji. V Nemčiji znaša tržni delež na področju novih stanovanjskih hipotekarnih posojil [0–5] %. Pomemben neevropski del ING Direct je njena odvisna družba v ZDA, kjer ima tržni delež [0–5] % za stanovanjska hipotekarna posojila, bilanca te odvisne družbe pa je ob koncu prvega četrtletja 2009 znašala [...] (10) milijard USD.

2.2.3   Bančno poslovanje s podjetji

| (23) | Na področju bančnega poslovanja s podjetji se ING osredotoča predvsem na Nizozemsko, Belgijo, Poljsko in Romunijo, kjer zagotavlja celotno paleto storitev, od vodenja gotovinskega poslovanja do podjetniškega financiranja in finančnega svetovanja. Drugje uporablja bolj selektiven pristop do strank in produktov. Bančno poslovanje s podjetji ima šest poslovnih enot: Splošno kreditiranje, plačila in gotovinsko poslovanje, Strukturirano financiranje, Zakup in faktoring, Finančni trgi, Drugi produkti bančnega poslovanja s podjetji ter ING nepremičnine. |
| --- | --- |

(23)

Na področju bančnega poslovanja s podjetji se ING osredotoča predvsem na Nizozemsko, Belgijo, Poljsko in Romunijo, kjer zagotavlja celotno paleto storitev, od vodenja gotovinskega poslovanja do podjetniškega financiranja in finančnega svetovanja. Drugje uporablja bolj selektiven pristop do strank in produktov. Bančno poslovanje s podjetji ima šest poslovnih enot: Splošno kreditiranje, plačila in gotovinsko poslovanje, Strukturirano financiranje, Zakup in faktoring, Finančni trgi, Drugi produkti bančnega poslovanja s podjetji ter ING nepremičnine.

| (24) | Kar zadeva podjetniške stranke, znašajo tržni deleži družbe ING na Nizozemskem [20–30] % za glavne bančne odnose, dokumentarne akreditive, mednarodna plačila in mednarodne plačilne storitve, posojila, tekoče račune in faktoring. Večje tržne deleže, in sicer [30–40] %, ima pri vlogah/prihrankih in domačih plačilih. Tržni delež družbe ING pri poslovanju s podjetji v Belgiji znaša [25–30] % za tekoče račune, [15–20] % za posojila, [15–25] % za zakupe in [20–30] % za vloge. |
| --- | --- |

(24)

Kar zadeva podjetniške stranke, znašajo tržni deleži družbe ING na Nizozemskem [20–30] % za glavne bančne odnose, dokumentarne akreditive, mednarodna plačila in mednarodne plačilne storitve, posojila, tekoče račune in faktoring. Večje tržne deleže, in sicer [30–40] %, ima pri vlogah/prihrankih in domačih plačilih. Tržni delež družbe ING pri poslovanju s podjetji v Belgiji znaša [25–30] % za tekoče račune, [15–20] % za posojila, [15–25] % za zakupe in [20–30] % za vloge.

2.2.4   Upravljanje zavarovanja in premoženja v Evropi

| (25) | Glavne zavarovalniške dejavnosti družbe ING v Evropi so na Nizozemskem (predvsem pod znamkami ING, Nationale-Nederlanden in RVS). ING ima [15–20]-odstotni tržni delež na področju življenjskega zavarovanja in [5–10]-odstotni delež na področju neživljenjskega zavarovanja (v zvezi s kosmatimi obračunanimi zavarovalnimi premijami v letu 2008). Produkti se tržijo po neposrednih distribucijskih kanalih (večinoma prek podružnic družbe ING in družbe Postbank, ki se je v začetku leta 2009 preimenovala v ING) in posrednikih. ING zunaj Nizozemske na področju neživljenjskega zavarovanja ne opravlja dejavnosti, razen v Belgiji, kjer ima na tem področju [0–5]-odstotni tržni delež). |
| --- | --- |

(25)

Glavne zavarovalniške dejavnosti družbe ING v Evropi so na Nizozemskem (predvsem pod znamkami ING, Nationale-Nederlanden in RVS). ING ima [15–20]-odstotni tržni delež na področju življenjskega zavarovanja in [5–10]-odstotni delež na področju neživljenjskega zavarovanja (v zvezi s kosmatimi obračunanimi zavarovalnimi premijami v letu 2008). Produkti se tržijo po neposrednih distribucijskih kanalih (večinoma prek podružnic družbe ING in družbe Postbank, ki se je v začetku leta 2009 preimenovala v ING) in posrednikih. ING zunaj Nizozemske na področju neživljenjskega zavarovanja ne opravlja dejavnosti, razen v Belgiji, kjer ima na tem področju [0–5]-odstotni tržni delež).

| (26) | Tržni deleži družbe ING na področju življenjskega zavarovanja so [30–35] % v Romuniji, [20–25] % na Madžarskem, [10–15] % na Češkem in v Grčiji ter [5–10] % na Poljskem, [5–10] % na Slovaškem in [5–10] % v Belgiji. ING je dejavna tudi v Španiji, Bolgariji in Turčiji, vendar s precej manjšimi tržnimi deleži, ki v teh državah znašajo manj kot [0–5] %. Del njenih dejavnosti je tudi upravljanje pokojninskih skladov, tako obveznih (v nadaljnjem besedilu: OPS) kot prostovoljnih (v nadaljnjem besedilu: PPS). ING ima na področju OPS [20–25]-odstotni tržni delež na Poljskem in [10–15]-odstotni tržni delež na Slovaškem. Kar zadeva PPS, znaša njen tržni delež na Slovaškem [35–40] %, na Češkem [10–15] % in v Turčiji [5–10] %. Tržni deleži za OPS in PPS skupaj so [35–40] % v Romuniji, [10–15] % na Madžarskem in [5–10] % v Bolgariji. |
| --- | --- |

(26)

Tržni deleži družbe ING na področju življenjskega zavarovanja so [30–35] % v Romuniji, [20–25] % na Madžarskem, [10–15] % na Češkem in v Grčiji ter [5–10] % na Poljskem, [5–10] % na Slovaškem in [5–10] % v Belgiji. ING je dejavna tudi v Španiji, Bolgariji in Turčiji, vendar s precej manjšimi tržnimi deleži, ki v teh državah znašajo manj kot [0–5] %. Del njenih dejavnosti je tudi upravljanje pokojninskih skladov, tako obveznih (v nadaljnjem besedilu: OPS) kot prostovoljnih (v nadaljnjem besedilu: PPS). ING ima na področju OPS [20–25]-odstotni tržni delež na Poljskem in [10–15]-odstotni tržni delež na Slovaškem. Kar zadeva PPS, znaša njen tržni delež na Slovaškem [35–40] %, na Češkem [10–15] % in v Turčiji [5–10] %. Tržni deleži za OPS in PPS skupaj so [35–40] % v Romuniji, [10–15] % na Madžarskem in [5–10] % v Bolgariji.

| (27) | ING je imela leta 2008 na zadevnih geografskih območjih [...] milijard EUR sredstev na Nizozemskem, [...] milijard EUR sredstev v Belgiji (in Luksemburgu) ter [...] milijard EUR sredstev v Srednji in Vzhodni Evropi. |
| --- | --- |

(27)

ING je imela leta 2008 na zadevnih geografskih območjih [...] milijard EUR sredstev na Nizozemskem, [...] milijard EUR sredstev v Belgiji (in Luksemburgu) ter [...] milijard EUR sredstev v Srednji in Vzhodni Evropi.

2.2.5   Upravljanje zavarovanja in premoženja v Amerikah

| (28) | ING Insurance Americas deluje na dveh glavnih geografskih območjih: v Združenih državah Amerike in Latinski Ameriki. Kanadski del dejavnosti je bil prodan v začetku leta 2009. ING Insurance Americas ponuja življenjsko in neživljenjsko zavarovanje, pokojninske storitve (predvsem programe z določenimi prispevki), rentna zavarovanja, vzajemne sklade, storitve borznega posredništva in institucionalne produkte, vključno s skupinskim pozavarovanjem ter produkti in storitvami institucionalnega upravljanja premoženja. |
| --- | --- |

(28)

ING Insurance Americas deluje na dveh glavnih geografskih območjih: v Združenih državah Amerike in Latinski Ameriki. Kanadski del dejavnosti je bil prodan v začetku leta 2009. ING Insurance Americas ponuja življenjsko in neživljenjsko zavarovanje, pokojninske storitve (predvsem programe z določenimi prispevki), rentna zavarovanja, vzajemne sklade, storitve borznega posredništva in institucionalne produkte, vključno s skupinskim pozavarovanjem ter produkti in storitvami institucionalnega upravljanja premoženja.

| (29) | Tržni delež v ZDA znaša [5–10] % na področju rentnega zavarovanja s spremenljivim donosom, [0–5] % na področju življenjskega zavarovanja ter približno [0–5] % na področjih rentnega zavarovanja z dogovorjenim izplačevanjem in skupinskega življenjskega zavarovanja. ING zagotavlja pokojninske produkte predvsem v Mehiki, Čilu, Peruju, Kolumbiji in Urugvaju. Tržni deleži pri pokojninskih skladih so največji v Peruju ([30–35] %), Čilu ([20–25] %) in Urugvaju ([15–20] %). Tržni deleži pri življenjskih zavarovanjih so največji v Peruju ([15–20] %) in Čilu ([10–15] %). Sredstva ING so leta 2008 znašala [...] milijard EUR v ZDA in [...] milijard EUR v preostalih delih ameriških celin. |
| --- | --- |

(29)

Tržni delež v ZDA znaša [5–10] % na področju rentnega zavarovanja s spremenljivim donosom, [0–5] % na področju življenjskega zavarovanja ter približno [0–5] % na področjih rentnega zavarovanja z dogovorjenim izplačevanjem in skupinskega življenjskega zavarovanja. ING zagotavlja pokojninske produkte predvsem v Mehiki, Čilu, Peruju, Kolumbiji in Urugvaju. Tržni deleži pri pokojninskih skladih so največji v Peruju ([30–35] %), Čilu ([20–25] %) in Urugvaju ([15–20] %). Tržni deleži pri življenjskih zavarovanjih so največji v Peruju ([15–20] %) in Čilu ([10–15] %). Sredstva ING so leta 2008 znašala [...] milijard EUR v ZDA in [...] milijard EUR v preostalih delih ameriških celin.

2.2.6   Življenjsko zavarovanje in upravljanje premoženja v azijsko-tihooceanski regiji

| (30) | Insurance Asia/Pacific ponuja življenjsko zavarovanje ter produkte in storitve upravljanja premoženja na celotnem azijsko-tihooceanskem območju, skupaj s storitvami življenjskega zavarovanja v devetih državah (v Avstraliji, na Novi Zelandiji, Japonskem, v Južni Koreji, Maleziji, Hongkongu, na Tajskem, v Indiji in na Kitajskem) in enotami za upravljanje premoženja v dvanajstih državah (v prej navedenih devetih državah ter v Tajvanu, na Filipinih in v Singapurju). ING je ena največjih mednarodnih zavarovalnic in družb za upravljanje premoženja v azijsko-tihooceanski regiji. Vrednost njenih sredstev v tej regiji je [...] milijard EUR. |
| --- | --- |

(30)

Insurance Asia/Pacific ponuja življenjsko zavarovanje ter produkte in storitve upravljanja premoženja na celotnem azijsko-tihooceanskem območju, skupaj s storitvami življenjskega zavarovanja v devetih državah (v Avstraliji, na Novi Zelandiji, Japonskem, v Južni Koreji, Maleziji, Hongkongu, na Tajskem, v Indiji in na Kitajskem) in enotami za upravljanje premoženja v dvanajstih državah (v prej navedenih devetih državah ter v Tajvanu, na Filipinih in v Singapurju). ING je ena največjih mednarodnih zavarovalnic in družb za upravljanje premoženja v azijsko-tihooceanski regiji. Vrednost njenih sredstev v tej regiji je [...] milijard EUR.

2.3   Ukrepi pomoči

| (31) | Nizozemska je družbi ING zagotovila tri ukrepe pomoči. |
| --- | --- |

(31)

Nizozemska je družbi ING zagotovila tri ukrepe pomoči.

2.3.1   Kapitalski vložek

| (32) | Prvi ukrep je bil kapitalski vložek, ki ga je v celoti vpisala Nizozemska in je ING Groep omogočil povečanje temeljnega kapitala prvega reda za 10 milijard EUR. (11) Komisija je v odločitvi, s katero je odobrila pomoč za reševanje (N 528/08), opozorila, da so razlogi za izgubo zaupanja trga v družbo ING, ki je povzročila državni ukrep, dojemanje portfelja Atl-A kot nezanesljivega, pomisleki trga o nadaljnjem zmanjševanju vrednosti, kapitalske potrebe ING Insurance ter poslabšanje razmerja med dolgom in kapitalom ING Groep. Kot navaja Nizozemska, bi ING brez kapitalskega vložka sicer preživela, vendar bi se morala spopasti z nadaljnjim zmanjšanjem zaupanja in povečanim likvidnostnim tveganjem. |
| --- | --- |

(32)

Prvi ukrep je bil kapitalski vložek, ki ga je v celoti vpisala Nizozemska in je ING Groep omogočil povečanje temeljnega kapitala prvega reda za 10 milijard EUR. (11) Komisija je v odločitvi, s katero je odobrila pomoč za reševanje (N 528/08), opozorila, da so razlogi za izgubo zaupanja trga v družbo ING, ki je povzročila državni ukrep, dojemanje portfelja Atl-A kot nezanesljivega, pomisleki trga o nadaljnjem zmanjševanju vrednosti, kapitalske potrebe ING Insurance ter poslabšanje razmerja med dolgom in kapitalom ING Groep. Kot navaja Nizozemska, bi ING brez kapitalskega vložka sicer preživela, vendar bi se morala spopasti z nadaljnjim zmanjšanjem zaupanja in povečanim likvidnostnim tveganjem.

| (33) | Cena ob izdaji za vložek 10 milijard EUR temeljnega kapitala prvega reda je bila 10 EUR na vrednostni papir. Na pobudo družbe ING se lahko vrednostni papirji ponovno odkupijo za 15 EUR na vrednostni papir (50-odstotna odkupna premija glede na ceno ob izdaji), lahko pa se po treh letih pretvorijo v navadne delnice v razmerju ena proti ena. Če ING sproži možnost pretvorbe, lahko Nizozemska izbere nadomestni odkup vrednostnih papirjev po ceni 10 EUR na vrednostni papir, ki se ji prištejejo natečene obresti. Kupon bo Nizozemski izplačan samo, če bo izplačana dividenda od navadnih delnic. |
| --- | --- |

(33)

Cena ob izdaji za vložek 10 milijard EUR temeljnega kapitala prvega reda je bila 10 EUR na vrednostni papir. Na pobudo družbe ING se lahko vrednostni papirji ponovno odkupijo za 15 EUR na vrednostni papir (50-odstotna odkupna premija glede na ceno ob izdaji), lahko pa se po treh letih pretvorijo v navadne delnice v razmerju ena proti ena. Če ING sproži možnost pretvorbe, lahko Nizozemska izbere nadomestni odkup vrednostnih papirjev po ceni 10 EUR na vrednostni papir, ki se ji prištejejo natečene obresti. Kupon bo Nizozemski izplačan samo, če bo izplačana dividenda od navadnih delnic.

| (34) | V sklopu načrta prestrukturiranja je Nizozemska predložila spremembo dogovora o poplačilu vrednostnih papirjev prvega reda, ki jih je izdala ING. V skladu s spremenjenimi pogoji lahko ING ponovno odkupi do 50 % temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda po ceni, kakršna je bila ob izdaji (10 EUR), ki se ji prištejejo natečene obresti, povezane z 8,5-odstotnim letnim kuponom (približno 253 milijonov EUR), in kazen za predčasno poplačilo, ko cena delnice družbe ING preseže 10 EUR. Kazen za predčasni odkup se povečuje s ceno delnice družbe ING. Za namen izračuna premije predčasnega odkupa je dvig cene delnice omejen na 12,45 EUR. (12) Na tej ravni znaša kazen 13 % na leto. Kazen za predčasni odkup lahko doseže največ 705 milijonov EUR, če se 5 milijard EUR poplača več kot 400 dni po datumu izdaje. Poleg tega ima kazenska premija spodnji prag 340 milijonov EUR, ki Nizozemski zagotavlja najmanj 15-odstotno notranjo stopnjo donosa. Drugače povedano, glede na to, da bi morala ING v običajnih okoliščinah plačati odkupno premijo 2,5 milijarde EUR, bi ta sprememba povzročila dodatno korist za družbo ING v vrednosti od 1,79 do 2,2 milijarde EUR, odvisno od tržne cene delnic družbe ING. Nizozemska je pojasnila, da je bil razlog za spremembo omogočiti družbi ING podobne izhodne pogoje, kot so bili odobreni družbama SNS
   (13) in Aegon
   (14) za kapitalska vložka, ki sta ju prejeli od Nizozemske. Ti pogoji za predčasno poplačilo se lahko uporabijo samo za poplačilo 5 milijard EUR (to je 50 % začetnega kapitalskega vložka). |
| --- | --- |

(34)

V sklopu načrta prestrukturiranja je Nizozemska predložila spremembo dogovora o poplačilu vrednostnih papirjev prvega reda, ki jih je izdala ING. V skladu s spremenjenimi pogoji lahko ING ponovno odkupi do 50 % temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda po ceni, kakršna je bila ob izdaji (10 EUR), ki se ji prištejejo natečene obresti, povezane z 8,5-odstotnim letnim kuponom (približno 253 milijonov EUR), in kazen za predčasno poplačilo, ko cena delnice družbe ING preseže 10 EUR. Kazen za predčasni odkup se povečuje s ceno delnice družbe ING. Za namen izračuna premije predčasnega odkupa je dvig cene delnice omejen na 12,45 EUR. (12) Na tej ravni znaša kazen 13 % na leto. Kazen za predčasni odkup lahko doseže največ 705 milijonov EUR, če se 5 milijard EUR poplača več kot 400 dni po datumu izdaje. Poleg tega ima kazenska premija spodnji prag 340 milijonov EUR, ki Nizozemski zagotavlja najmanj 15-odstotno notranjo stopnjo donosa. Drugače povedano, glede na to, da bi morala ING v običajnih okoliščinah plačati odkupno premijo 2,5 milijarde EUR, bi ta sprememba povzročila dodatno korist za družbo ING v vrednosti od 1,79 do 2,2 milijarde EUR, odvisno od tržne cene delnic družbe ING. Nizozemska je pojasnila, da je bil razlog za spremembo omogočiti družbi ING podobne izhodne pogoje, kot so bili odobreni družbama SNS
   (13) in Aegon
   (14) za kapitalska vložka, ki sta ju prejeli od Nizozemske. Ti pogoji za predčasno poplačilo se lahko uporabijo samo za poplačilo 5 milijard EUR (to je 50 % začetnega kapitalskega vložka).

| (35) | ING se lahko odloči za možnost ponovnega odkupa pred 31. januarjem 2010, vendar se lahko ta rok po dogovoru z Nizozemsko zaradi izjemnih tržnih razmer podaljša do 1. aprila 2010, če lahko ING dokaže, da pred tem pridobitev zadostnega temeljnega kapitala prvega reda, potrebnega za ponovni odkup 5 milijard EUR, ni bila ekonomsko izvedljiva. Tako podaljšanje bi nato morala odobriti Komisija. ING namerava izkoristiti možnost ponovnega odkupa pred 1. januarjem 2010. Možnosti poplačila in pretvorbe za preostalih 50 % ostanejo nespremenjene. |
| --- | --- |

(35)

ING se lahko odloči za možnost ponovnega odkupa pred 31. januarjem 2010, vendar se lahko ta rok po dogovoru z Nizozemsko zaradi izjemnih tržnih razmer podaljša do 1. aprila 2010, če lahko ING dokaže, da pred tem pridobitev zadostnega temeljnega kapitala prvega reda, potrebnega za ponovni odkup 5 milijard EUR, ni bila ekonomsko izvedljiva. Tako podaljšanje bi nato morala odobriti Komisija. ING namerava izkoristiti možnost ponovnega odkupa pred 1. januarjem 2010. Možnosti poplačila in pretvorbe za preostalih 50 % ostanejo nespremenjene.

2.3.2   Ukrep za oslabljena sredstva

| (36) | Drugi ukrep pomoči je bil ukrep OS v zvezi s portfeljem Atl-A, katerega vrednost je znatno padla in s tem obremenila negativne revalorizacijske rezerve. Nizozemski organi so zaprosili za odobritev ukrepa pred 31. marcem 2009 zaradi finančne stabilnosti. Če bi bil ukrep bistveno spremenjen, bi ING poleg tega imela veliko računovodsko izgubo. |
| --- | --- |

(36)

Drugi ukrep pomoči je bil ukrep OS v zvezi s portfeljem Atl-A, katerega vrednost je znatno padla in s tem obremenila negativne revalorizacijske rezerve. Nizozemski organi so zaprosili za odobritev ukrepa pred 31. marcem 2009 zaradi finančne stabilnosti. Če bi bil ukrep bistveno spremenjen, bi ING poleg tega imela veliko računovodsko izgubo.

| (37) | Ukrep OS je bil podrobno opisan v odločitvi o začetku postopka z dne 31. marca 2009. Struktura ukrepa je opisana samo na kratko, preden so pojasnjene glavne spremembe v strukturi nadomestil in provizij. |
| --- | --- |

(37)

Ukrep OS je bil podrobno opisan v odločitvi o začetku postopka z dne 31. marca 2009. Struktura ukrepa je opisana samo na kratko, preden so pojasnjene glavne spremembe v strukturi nadomestil in provizij.

| (38) | Nizozemska je od 26. januarja 2009 od družbe ING (ki jo v spodnjem grafikonu prikazuje tok 4, skupaj s provizijo za jamstvo (tok 5)) prejela 80 % vseh denarnih tokov iz oslabljenega portfelja RMBS Alt-A iz ZDA (v nadaljnjem besedilu: portfelj). ING v zameno od Nizozemske prejme naslednje denarne tokove, ki ne vključujejo tveganja:






  — | zajamčeno vrednost, ki predstavlja denarne tokove plačil glavnice v skupnem znesku 28 milijard USD, kar ustreza 90 % (kupnina ali prenosna cena) od 80 % portfelja, to je 72 % portfelja (tok 1). Ti denarni tokovi se plačujejo mesečno v življenjski dobi portfelja, |
| --- | --- | --- |

(38)

Nizozemska je od 26. januarja 2009 od družbe ING (ki jo v spodnjem grafikonu prikazuje tok 4, skupaj s provizijo za jamstvo (tok 5)) prejela 80 % vseh denarnih tokov iz oslabljenega portfelja RMBS Alt-A iz ZDA (v nadaljnjem besedilu: portfelj). ING v zameno od Nizozemske prejme naslednje denarne tokove, ki ne vključujejo tveganja:

—

zajamčeno vrednost, ki predstavlja denarne tokove plačil glavnice v skupnem znesku 28 milijard USD, kar ustreza 90 % (kupnina ali prenosna cena) od 80 % portfelja, to je 72 % portfelja (tok 1). Ti denarni tokovi se plačujejo mesečno v življenjski dobi portfelja,

| — | provizijo za financiranje (tok 2), |
| --- | --- |

—

provizijo za financiranje (tok 2),

| — | provizijo za upravljanje (tok 3). |
| --- | --- |

—

provizijo za upravljanje (tok 3).

| (39) | Denarni tokovi, ki izhajajo iz preostalih 20 % portfelja, ne spadajo v okvir izmenjave denarnih tokov, zato jih ING zadrži. |
| --- | --- |

(39)

Denarni tokovi, ki izhajajo iz preostalih 20 % portfelja, ne spadajo v okvir izmenjave denarnih tokov, zato jih ING zadrži.

| (40) | ING se je strinjala z vrsto dodatnih plačil Nizozemski, kar je s prilagoditvami provizij, opisanimi v uvodnih izjavah 41, 42 in 43, povzročilo precejšnje zvišanje nadomestila, ki ga za ukrep OS prejme država: |
| --- | --- |

(40)

ING se je strinjala z vrsto dodatnih plačil Nizozemski, kar je s prilagoditvami provizij, opisanimi v uvodnih izjavah 41, 42 in 43, povzročilo precejšnje zvišanje nadomestila, ki ga za ukrep OS prejme država:

Image

| (41) | Prvič, Nizozemska bo od 25. oktobra 2009 znižala provizijo za financiranje za 57 % (vrednostni papirji s fiksno obrestno mero) od 72 % portfelja za 50 bazičnih točk (v nadaljnjem besedilu: BT) na leto s 3,5 % (15) na 3 % na leto; poleg tega bo znižala provizijo za financiranje za 43 % (vrednostni papirji s spremenljivo obrestno mero) od 72 % portfelja za 50 BT na leto glede na obrestno mero LIBOR + 50 BT na leto na čisto obrestno mero LIBOR (LIBOR flat). |
| --- | --- |

(41)

Prvič, Nizozemska bo od 25. oktobra 2009 znižala provizijo za financiranje za 57 % (vrednostni papirji s fiksno obrestno mero) od 72 % portfelja za 50 bazičnih točk (v nadaljnjem besedilu: BT) na leto s 3,5 % (15) na 3 % na leto; poleg tega bo znižala provizijo za financiranje za 43 % (vrednostni papirji s spremenljivo obrestno mero) od 72 % portfelja za 50 BT na leto glede na obrestno mero LIBOR + 50 BT na leto na čisto obrestno mero LIBOR (LIBOR flat).

| (42) | Drugič, provizija za upravljanje (ki jo Nizozemska plačuje družbi ING), ki znaša 25 BT na leto na 80 % neporavnanega zneska portfelja, se bo znižala za 15 BT na 10 BT prek zvišanja provizije za jamstvo (kot je navedeno v uvodni izjavi 43 spodaj). |
| --- | --- |

(42)

Drugič, provizija za upravljanje (ki jo Nizozemska plačuje družbi ING), ki znaša 25 BT na leto na 80 % neporavnanega zneska portfelja, se bo znižala za 15 BT na 10 BT prek zvišanja provizije za jamstvo (kot je navedeno v uvodni izjavi 43 spodaj).

| (43) | Tretjič, ING bo od 25. oktobra 2009 zvišala provizijo za jamstvo s 55 BT na leto za neporavnani znesek prenesenega portfelja za nadaljnjih 82,6 BT na leto in tako celotno provizijo na jamstvo zvišala na 137,6 BT. Od zvišanja za 82,6 BT je 67 BT nadomestilo za znižanje provizije za upravljanje (ki jo Nizozemska plačuje družbi ING) za 15 BT in spremembo cene prenosa portfelja za 52 BT (kar ustreza znižanju prenosne cene z 90 % na približno 87 %). 15,6 BT je prilagoditev povrnitve sredstev za obdobje od 26. januarja 2009 (ko je nastopil začetni ukrep) do 25. oktobra 2009. (16) |
| --- | --- |

(43)

Tretjič, ING bo od 25. oktobra 2009 zvišala provizijo za jamstvo s 55 BT na leto za neporavnani znesek prenesenega portfelja za nadaljnjih 82,6 BT na leto in tako celotno provizijo na jamstvo zvišala na 137,6 BT. Od zvišanja za 82,6 BT je 67 BT nadomestilo za znižanje provizije za upravljanje (ki jo Nizozemska plačuje družbi ING) za 15 BT in spremembo cene prenosa portfelja za 52 BT (kar ustreza znižanju prenosne cene z 90 % na približno 87 %). 15,6 BT je prilagoditev povrnitve sredstev za obdobje od 26. januarja 2009 (ko je nastopil začetni ukrep) do 25. oktobra 2009. (16)

| (44) | Če se začetni ukrep med Nizozemsko in družbo ING odpravi (17), bo še vedno treba plačati neporavnano dodatno plačilo, ki se nanaša na obdobje med 26. januarjem 2009 in 25. oktobrom 2009 (to je 15,6 BT, vključene v prilagoditev v zvezi s provizijo za jamstvo). Če se začetni ukrep delno odpravi, se plača sorazmerni del takega zneska. |
| --- | --- |

(44)

Če se začetni ukrep med Nizozemsko in družbo ING odpravi (17), bo še vedno treba plačati neporavnano dodatno plačilo, ki se nanaša na obdobje med 26. januarjem 2009 in 25. oktobrom 2009 (to je 15,6 BT, vključene v prilagoditev v zvezi s provizijo za jamstvo). Če se začetni ukrep delno odpravi, se plača sorazmerni del takega zneska.

| (45) | Te spremembe, uvedene oktobra 2009, bodo izvedene z ločenim dogovorom med družbo ING in Nizozemsko, da bi začetni ukrep ostal nespremenjen. Nizozemska se zavezuje, da bo Komisijo obvestila o vsaki celotni ali delni odpravi začetnega ukrepa. |
| --- | --- |

(45)

Te spremembe, uvedene oktobra 2009, bodo izvedene z ločenim dogovorom med družbo ING in Nizozemsko, da bi začetni ukrep ostal nespremenjen. Nizozemska se zavezuje, da bo Komisijo obvestila o vsaki celotni ali delni odpravi začetnega ukrepa.

2.3.3   Jamstva

| (46) | Nizozemska je na podlagi nizozemske sheme kreditnih jamstev (zadeva N 524/08) družbi ING zagotovila tudi jamstva za srednjeročne obveznosti v višini (i) 9 milijard USD (od katerih je bilo 8,25 milijarde USD že izdanih) in (ii) 5 milijard EUR (od katerih je bilo 4,15 milijarde EUR že izdanih). ING plača povprečno 84 BT provizije za jamstvo na zajamčeni znesek. |
| --- | --- |

(46)

Nizozemska je na podlagi nizozemske sheme kreditnih jamstev (zadeva N 524/08) družbi ING zagotovila tudi jamstva za srednjeročne obveznosti v višini (i) 9 milijard USD (od katerih je bilo 8,25 milijarde USD že izdanih) in (ii) 5 milijard EUR (od katerih je bilo 4,15 milijarde EUR že izdanih). ING plača povprečno 84 BT provizije za jamstvo na zajamčeni znesek.

| (47) | Nizozemska potrjuje, da bo vsako dodatno jamstvo, ki ga odobri družbi ING, priglašeno posamično. Jamstvo do [...] milijard EUR, k zagotovitvi katerega se je Nizozemska zavezala v okviru izvajanja načrta prestrukturiranja za financiranje Westland Utrecht Hypotheekbank (WUH)/Interadvies, kot je navedeno v uvodnih izjavah 55 in 85, bo Komisiji prav tako priglašeno ločeno. Ta jamstva v višini do [...] milijard EUR so sestavni del načrta prestrukturiranja, na katerega se nanaša ta odločba, vendar mora Nizozemska še opredeliti nujnost teh jamstev in nadomestilo zanje, to pa bo Komisija ocenila v posebni odločitvi, ko ji bo ukrep posebej priglašen. |
| --- | --- |

(47)

Nizozemska potrjuje, da bo vsako dodatno jamstvo, ki ga odobri družbi ING, priglašeno posamično. Jamstvo do [...] milijard EUR, k zagotovitvi katerega se je Nizozemska zavezala v okviru izvajanja načrta prestrukturiranja za financiranje Westland Utrecht Hypotheekbank (WUH)/Interadvies, kot je navedeno v uvodnih izjavah 55 in 85, bo Komisiji prav tako priglašeno ločeno. Ta jamstva v višini do [...] milijard EUR so sestavni del načrta prestrukturiranja, na katerega se nanaša ta odločba, vendar mora Nizozemska še opredeliti nujnost teh jamstev in nadomestilo zanje, to pa bo Komisija ocenila v posebni odločitvi, ko ji bo ukrep posebej priglašen.

3.   NAČRT PRESTRUKTURIRANJA

3.1   Ukrepi, predvideni v načrtu

| (48) | ING namerava poenostaviti strukturo ING Groep, znižati stroške in zmanjšati tveganje, izvesti več odsvojitev, razviti trajnostno plačno politiko, prilagoditi strukturo kapitala, določiti nove cilje za notranje količnike kapitalske ustreznosti in povečati dolgoročno nedepozitno financiranje. Načrt prestrukturiranja je treba začeti izvajati v petih letih. |
| --- | --- |

(48)

ING namerava poenostaviti strukturo ING Groep, znižati stroške in zmanjšati tveganje, izvesti več odsvojitev, razviti trajnostno plačno politiko, prilagoditi strukturo kapitala, določiti nove cilje za notranje količnike kapitalske ustreznosti in povečati dolgoročno nedepozitno financiranje. Načrt prestrukturiranja je treba začeti izvajati v petih letih.

| (49) | Da bi ING poenostavila strukturo ING Groep, je prerazporedila svojih šest poslovnih področij v dva oddelka – bančništvo in zavarovalništvo. Vsak del je postal odgovoren za svoje izvajanje strategije in upravljanje bilance. V načrtu prestrukturiranja se predvideva, da bo ING dejavna le v bančništvu, medtem ko bo zavarovalništvo sčasoma odsvojeno. |
| --- | --- |

(49)

Da bi ING poenostavila strukturo ING Groep, je prerazporedila svojih šest poslovnih področij v dva oddelka – bančništvo in zavarovalništvo. Vsak del je postal odgovoren za svoje izvajanje strategije in upravljanje bilance. V načrtu prestrukturiranja se predvideva, da bo ING dejavna le v bančništvu, medtem ko bo zavarovalništvo sčasoma odsvojeno.

| (50) | Bančne dejavnosti bodo osredotočene predvsem na Evropo in selektivne priložnosti za rast v drugih delih sveta. ING se namerava strateško osredotočiti na ustaljeno profitno bančno poslovanje s prebivalstvom na zrelih trgih, selektivne priložnosti za rast bančnega poslovanja s prebivalstvom v Srednji in Vzhodni Evropi ter na Evropo osredotočeno komercialno bančništvo, usklajeno s poslovanjem s prebivalstvom in posebnim finančnim poslovanjem. Banka bo poslovala na podlagi standardiziranih produktov in visoke ravni avtomatizacije. Namesto pridobivanja naložb, kot so s premoženjem zavarovani vrednostni papirji (asset backed securities), bo ING Groep vse bolj ustvarjala lastna sredstva. |
| --- | --- |

(50)

Bančne dejavnosti bodo osredotočene predvsem na Evropo in selektivne priložnosti za rast v drugih delih sveta. ING se namerava strateško osredotočiti na ustaljeno profitno bančno poslovanje s prebivalstvom na zrelih trgih, selektivne priložnosti za rast bančnega poslovanja s prebivalstvom v Srednji in Vzhodni Evropi ter na Evropo osredotočeno komercialno bančništvo, usklajeno s poslovanjem s prebivalstvom in posebnim finančnim poslovanjem. Banka bo poslovala na podlagi standardiziranih produktov in visoke ravni avtomatizacije. Namesto pridobivanja naložb, kot so s premoženjem zavarovani vrednostni papirji (asset backed securities), bo ING Groep vse bolj ustvarjala lastna sredstva.

| (51) | Za leto 2009 se načrtuje znižanje stroškov za 1,3 milijarde EUR. 35 % tega znižanja bo doseženega z znižanjem stroškov, povezanih z ekvivalenti polnega delovnega časa, 65 % pa z zmanjšanjem drugih izdatkov, vključno s stroški za zunanje osebje, trženje in Formulo 1. Uprava prispeva k znižanju stroškov. Od avgusta 2009 so se stroški znižali že za več kot 800 milijonov EUR. Da bi ING dosegla načrtovano znižanje stroškov, je določila rezervacijo za reorganiziranje v višini približno 450 milijard EUR po obračunu davkov. |
| --- | --- |

(51)

Za leto 2009 se načrtuje znižanje stroškov za 1,3 milijarde EUR. 35 % tega znižanja bo doseženega z znižanjem stroškov, povezanih z ekvivalenti polnega delovnega časa, 65 % pa z zmanjšanjem drugih izdatkov, vključno s stroški za zunanje osebje, trženje in Formulo 1. Uprava prispeva k znižanju stroškov. Od avgusta 2009 so se stroški znižali že za več kot 800 milijonov EUR. Da bi ING dosegla načrtovano znižanje stroškov, je določila rezervacijo za reorganiziranje v višini približno 450 milijard EUR po obračunu davkov.

| (52) | ING načrtuje tudi številne ukrepe za zmanjšanje tveganja, kot so programi za zavarovanje pred tveganji, zmanjševanje, zapiranje in odprava tveganih položajev ter zmanjšanje neposredne izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov. Kar zadeva investicijski portfelj družbe ING, je ta od Nizozemske prejela ukrep za varovanje sredstev v obliki ukrepa OS v zvezi s portfeljem Alt-A. Nadaljnji ukrepi družbe ING vključujejo prerazporeditev številnih s premoženjem zavarovanih vrednostnih papirjev iz kategorije „na voljo za prodajo“ v kategorijo „v posesti do zapadlosti plačila“, s čimer se omejuje nestanovitnost negativnih revalorizacijskih rezerv. ING bo zmanjšala izpostavljenost sredstvom iz razredov z večjim tveganjem v okviru vrednostnih papirjev CMBS in RMBS iz ZDA. Poleg tega ne bo začenjala novih pobud za povečevanje svoje neposredne izpostavljenosti na trgu nepremičnin. |
| --- | --- |

(52)

ING načrtuje tudi številne ukrepe za zmanjšanje tveganja, kot so programi za zavarovanje pred tveganji, zmanjševanje, zapiranje in odprava tveganih položajev ter zmanjšanje neposredne izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov. Kar zadeva investicijski portfelj družbe ING, je ta od Nizozemske prejela ukrep za varovanje sredstev v obliki ukrepa OS v zvezi s portfeljem Alt-A. Nadaljnji ukrepi družbe ING vključujejo prerazporeditev številnih s premoženjem zavarovanih vrednostnih papirjev iz kategorije „na voljo za prodajo“ v kategorijo „v posesti do zapadlosti plačila“, s čimer se omejuje nestanovitnost negativnih revalorizacijskih rezerv. ING bo zmanjšala izpostavljenost sredstvom iz razredov z večjim tveganjem v okviru vrednostnih papirjev CMBS in RMBS iz ZDA. Poleg tega ne bo začenjala novih pobud za povečevanje svoje neposredne izpostavljenosti na trgu nepremičnin.

| (53) | Komisija razume, da bo ING sprejela [previdno] poslovno strategijo, zlasti glede ING Direct, glede na to, da želi ING opreti svoje poslovanje [...] na pošteno določanje cen [...] (18), in da ne bo narekovala cen. |
| --- | --- |

(53)

Komisija razume, da bo ING sprejela [previdno] poslovno strategijo, zlasti glede ING Direct, glede na to, da želi ING opreti svoje poslovanje [...] na pošteno določanje cen [...] (18), in da ne bo narekovala cen.

| (54) | ING v skladu s svojo novo poslovno strategijo izvaja številne odsvojitve, ki bodo pomembno vplivale na njeno bilanco. Ukrepi prestrukturiranja, ki jih je ING predstavila v popravljenem načrtu prestrukturiranja, bodo povzročili pričakovano zmanjšanje bilance za 616 milijard EUR glede na velikost enot 30. septembra 2008. Zmanjšanje bilance za 616 milijard EUR je sestavljeno iz pobud za razdolževanje banke in integracijo bilance (približno [...] milijard EUR), bančnih odsvojitev (v višini približno [...] milijard EUR) in odsvojitve celotne ING Insurance (v višini približno [...] milijard EUR). Čeprav ima zavarovalniška dejavnost manjšo bilanco od bančne, je pred krizo za družbo ING pomenila približno 50 % njenega dobička (19). V primerjavi z bilanco v tretjem četrtletju 2008 (to je 1 376 milijard EUR) se je bilančna vsota zmanjšala za približno 45 %. |
| --- | --- |

(54)

ING v skladu s svojo novo poslovno strategijo izvaja številne odsvojitve, ki bodo pomembno vplivale na njeno bilanco. Ukrepi prestrukturiranja, ki jih je ING predstavila v popravljenem načrtu prestrukturiranja, bodo povzročili pričakovano zmanjšanje bilance za 616 milijard EUR glede na velikost enot 30. septembra 2008. Zmanjšanje bilance za 616 milijard EUR je sestavljeno iz pobud za razdolževanje banke in integracijo bilance (približno [...] milijard EUR), bančnih odsvojitev (v višini približno [...] milijard EUR) in odsvojitve celotne ING Insurance (v višini približno [...] milijard EUR). Čeprav ima zavarovalniška dejavnost manjšo bilanco od bančne, je pred krizo za družbo ING pomenila približno 50 % njenega dobička (19). V primerjavi z bilanco v tretjem četrtletju 2008 (to je 1 376 milijard EUR) se je bilančna vsota zmanjšala za približno 45 %.

| (55) | V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo ING v okviru odsvojitev delno izčlenila polno delujočo in za odsvojitev pripravljeno družbo za bančno poslovanje s prebivalstvom na Nizozemskem (za podrobnosti glej uvodno izjavo 85 spodaj), sestavljeno iz sedanje Interadvies (Westland Utrecht Hypotheekbank, Westland Utrecht Effectenbank in Nationale Nederlanden Financiële Diensten), ki ji bo priključen portfelj potrošniških posojil nekdanje Postbank. ING si bo prizadevala za delno izčlenitev družbe Interadvies (v nadaljnjem besedilu: WUH/Interadvies) [na podlagi podrobnega časovnega razporeda]. Bilančna vsota tega subjekta bo približno [25–50] milijard EUR. |
| --- | --- |

(55)

V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo ING v okviru odsvojitev delno izčlenila polno delujočo in za odsvojitev pripravljeno družbo za bančno poslovanje s prebivalstvom na Nizozemskem (za podrobnosti glej uvodno izjavo 85 spodaj), sestavljeno iz sedanje Interadvies (Westland Utrecht Hypotheekbank, Westland Utrecht Effectenbank in Nationale Nederlanden Financiële Diensten), ki ji bo priključen portfelj potrošniških posojil nekdanje Postbank. ING si bo prizadevala za delno izčlenitev družbe Interadvies (v nadaljnjem besedilu: WUH/Interadvies) [na podlagi podrobnega časovnega razporeda]. Bilančna vsota tega subjekta bo približno [25–50] milijard EUR.

| (56) | [...] glede odsvojitve WUH/Interadvies se niso pojavila vprašanja tveganja finančne stabilnosti, so nizozemski organi naročili študijo o nizozemskem trgu bančnega poslovanja s prebivalstvom, ki jo je pripravil neodvisni strokovnjak in ki je pokazala, da se na splošno tekoči računi sicer štejejo za temeljne produkte, ki na področju bančnega poslovanja s prebivalstvom omogočajo navzkrižno prodajo, vendar niso bistveni za prodajo hipotekarnih posojil in drugih bančnih produktov na Nizozemskem, zlasti v primeru družbe ING. Poleg tega študija kaže na pomen interneta kot distribucijskega kanala na Nizozemskem, saj zmanjšuje potrebo po mreži podružnic za prodajo bančnih produktov. Kot navajajo nizozemski organi, se lahko hipotekarnim produktom, ki jih ponuja WUH/Interadvies, priključijo tudi drugi produkti. Zlasti preneseni portfelj potrošniških posojil je lahko vstopna točka za druge tržne produkte. |
| --- | --- |

(56)

[...] glede odsvojitve WUH/Interadvies se niso pojavila vprašanja tveganja finančne stabilnosti, so nizozemski organi naročili študijo o nizozemskem trgu bančnega poslovanja s prebivalstvom, ki jo je pripravil neodvisni strokovnjak in ki je pokazala, da se na splošno tekoči računi sicer štejejo za temeljne produkte, ki na področju bančnega poslovanja s prebivalstvom omogočajo navzkrižno prodajo, vendar niso bistveni za prodajo hipotekarnih posojil in drugih bančnih produktov na Nizozemskem, zlasti v primeru družbe ING. Poleg tega študija kaže na pomen interneta kot distribucijskega kanala na Nizozemskem, saj zmanjšuje potrebo po mreži podružnic za prodajo bančnih produktov. Kot navajajo nizozemski organi, se lahko hipotekarnim produktom, ki jih ponuja WUH/Interadvies, priključijo tudi drugi produkti. Zlasti preneseni portfelj potrošniških posojil je lahko vstopna točka za druge tržne produkte.

| (57) | Bolj podrobno, ING načrtuje prodajo ali odsvojitev naslednjih družb, dejavnosti ali produktov:






  — | ING Life Taiwan (končano), |
| --- | --- | --- |

(57)

Bolj podrobno, ING načrtuje prodajo ali odsvojitev naslednjih družb, dejavnosti ali produktov:

—

ING Life Taiwan (končano),

| — | prenehanje prodaje rentnih zavarovanj z enkratnim plačilom premije in spremenljivim donosom (Single Premium Variable Annuities) na Japonskem (končano), |
| --- | --- |

—

prenehanje prodaje rentnih zavarovanj z enkratnim plačilom premije in spremenljivim donosom (Single Premium Variable Annuities) na Japonskem (končano),

| — | likvidacija obstoječega programa rentnih zavarovanj s spremenljivim donosom v ZDA, |
| --- | --- |

—

likvidacija obstoječega programa rentnih zavarovanj s spremenljivim donosom v ZDA,

| — | likvidacija dejavnosti finančnih produktov v ZDA, |
| --- | --- |

—

likvidacija dejavnosti finančnih produktov v ZDA,

| — | prenehanje načrtovanega odprtja ING Direct Japan (končano), |
| --- | --- |

—

prenehanje načrtovanega odprtja ING Direct Japan (končano),

| — | odsvojitev Non-life Insurance Canada (končano), |
| --- | --- |

—

odsvojitev Non-life Insurance Canada (končano),

| — | odsvojitev dejavnosti rentnih zavarovanj in hipotekarnih posojil v Čilu (končano), |
| --- | --- |

—

odsvojitev dejavnosti rentnih zavarovanj in hipotekarnih posojil v Čilu (končano),

| — | odsvojitev Insurance Russia — nedržavni pokojninski sklad (končano), |
| --- | --- |

—

odsvojitev Insurance Russia — nedržavni pokojninski sklad (končano),

| — | odsvojitev Insurance Argentina — Origines Seg. De Retiro (končano), |
| --- | --- |

—

odsvojitev Insurance Argentina — Origines Seg. De Retiro (končano),

| — | odsvojitev Insurance Asia — storitve hongkonške platforme (končano), |
| --- | --- |

—

odsvojitev Insurance Asia — storitve hongkonške platforme (končano),

| — | odsvojitev Private Banking Asia in Switzerland (podpisano), |
| --- | --- |

—

odsvojitev Private Banking Asia in Switzerland (podpisano),

| — | odsvojitev US Group Re Insurance (podpisano), |
| --- | --- |

—

odsvojitev US Group Re Insurance (podpisano),

| — | odsvojitev Insurance Asia/Pacific (Avstralija (podpisano), Nova Zelandija (podpisano), Japonska, Koreja, Hongkong, Indija, Tajska, Malezija), |
| --- | --- |

—

odsvojitev Insurance Asia/Pacific (Avstralija (podpisano), Nova Zelandija (podpisano), Japonska, Koreja, Hongkong, Indija, Tajska, Malezija),

| — | odsvojitev Asset Management Asia/Pacific, |
| --- | --- |

—

odsvojitev Asset Management Asia/Pacific,

| — | odsvojitev US Employee Benefits, |
| --- | --- |

—

odsvojitev US Employee Benefits,

| — | odsvojitev Insurance US (US Retirement Services, US FA, Traditional Life), |
| --- | --- |

—

odsvojitev Insurance US (US Retirement Services, US FA, Traditional Life),

| — | odsvojitev Asset Management US, |
| --- | --- |

—

odsvojitev Asset Management US,

| — | odsvojitev ING Direct US, |
| --- | --- |

—

odsvojitev ING Direct US,

| — | odsvojitev Insurance Latin America (Brazilija, Čile, Mehika, Peru, Kolumbija, Urugvaj), |
| --- | --- |

—

odsvojitev Insurance Latin America (Brazilija, Čile, Mehika, Peru, Kolumbija, Urugvaj),

| — | odsvojitev Asset Management Latin America, |
| --- | --- |

—

odsvojitev Asset Management Latin America,

| — | odsvojitev Insurance Central Europe (Bolgarija, Češka, Grčija, Madžarska, Poljska, Romunija, Slovaška, Španija), |
| --- | --- |

—

odsvojitev Insurance Central Europe (Bolgarija, Češka, Grčija, Madžarska, Poljska, Romunija, Slovaška, Španija),

| — | odsvojitev Asset Management Europe, |
| --- | --- |

—

odsvojitev Asset Management Europe,

| — | odsvojitev Insurance Benelux (Nationale Nederlanden Insurance, RVS, Retail Insurance Netherlands (nekdanja Postbank Insurance), Insurance Belgium, Insurance Luxembourg), |
| --- | --- |

—

odsvojitev Insurance Benelux (Nationale Nederlanden Insurance, RVS, Retail Insurance Netherlands (nekdanja Postbank Insurance), Insurance Belgium, Insurance Luxembourg),

| — | odsvojitev družbe Interadvies (Westland Utrecht Hypotheekbank, Westland Utrecht Effectenbank, Nationale Nederlanden, Hypotheekbedrijf, Nationale Nederlanden Financiële Diensten), vključno s portfeljem potrošniških posojil nekdanje Postbank (za podrobnosti glej zaveze Nizozemske). |
| --- | --- |

—

odsvojitev družbe Interadvies (Westland Utrecht Hypotheekbank, Westland Utrecht Effectenbank, Nationale Nederlanden, Hypotheekbedrijf, Nationale Nederlanden Financiële Diensten), vključno s portfeljem potrošniških posojil nekdanje Postbank (za podrobnosti glej zaveze Nizozemske).

| (58) | ING napoveduje notranjo rast bančne bilance za približno [...] % na leto v obdobju prestrukturiranja [...] ING namerava doseči večino te rasti s posojili realnemu gospodarstvu (gospodinjstvom in družbam). |
| --- | --- |

(58)

ING napoveduje notranjo rast bančne bilance za približno [...] % na leto v obdobju prestrukturiranja [...] ING namerava doseči večino te rasti s posojili realnemu gospodarstvu (gospodinjstvom in družbam).

| (59) | ING uvaja tudi novo plačno politiko, s katero se je nadzorni svet družbe ING zavezal k razvoju trajnostne plačne politike za izvršni odbor in višje vodstvo. Navedene spodbujevalne sheme bodo vezane na ustvarjanje dolgoročne vrednosti, upoštevanje tveganja in omejevanje možnosti za „nagrajevanje neuspeha“. |
| --- | --- |

(59)

ING uvaja tudi novo plačno politiko, s katero se je nadzorni svet družbe ING zavezal k razvoju trajnostne plačne politike za izvršni odbor in višje vodstvo. Navedene spodbujevalne sheme bodo vezane na ustvarjanje dolgoročne vrednosti, upoštevanje tveganja in omejevanje možnosti za „nagrajevanje neuspeha“.

| (60) | ING se zavezuje k čimprejšnji odpravi dvojnega vzvoda, najpozneje pa do [...] |
| --- | --- |

(60)

ING se zavezuje k čimprejšnji odpravi dvojnega vzvoda, najpozneje pa do [...]

3.2   Zmožnost doseganja rentabilnosti po osnovnem scenariju in izjemnem scenariju

| (61) | ING je predložila osnovni scenarij in izjemni scenarij, da bi dokazala svojo zmožnost doseganja dolgoročne rentabilnosti. |
| --- | --- |

(61)

ING je predložila osnovni scenarij in izjemni scenarij, da bi dokazala svojo zmožnost doseganja dolgoročne rentabilnosti.

| (62) | ING bi po osnovnem scenariju [...]. Poleg tega se predvideva, da bodo trgi lastniških vrednostnih papirjev [...]. |
| --- | --- |

(62)

ING bi po osnovnem scenariju [...]. Poleg tega se predvideva, da bodo trgi lastniških vrednostnih papirjev [...].

| (63) | Po predvidenem osnovnem scenariju bi neto prihodki ING Groep znašali [...]. Skupni dobiček ING Groep [...]. Donos na kapital (return on equity, v nadaljnjem besedilu: RoE) bi znašal [...]. Zavarovalniška panoga ING bi [...]. |
| --- | --- |

(63)

Po predvidenem osnovnem scenariju bi neto prihodki ING Groep znašali [...]. Skupni dobiček ING Groep [...]. Donos na kapital (return on equity, v nadaljnjem besedilu: RoE) bi znašal [...]. Zavarovalniška panoga ING bi [...].

| (64) | V zvezi z banko ING pričakuje povečanje tveganju prilagojene aktive (risk weighted assets, v nadaljnjem besedilu: RWA) v višini približno [...] na leto (pred odsvojitvami), delno zaradi [...]. Pričakuje se, da bodo prihodki (brez sprememb poštene vrednosti in oslabitev) [...] komercialno bančništvo naj bi [...] bančno poslovanje s prebivalstvom pa [...]. |
| --- | --- |

(64)

V zvezi z banko ING pričakuje povečanje tveganju prilagojene aktive (risk weighted assets, v nadaljnjem besedilu: RWA) v višini približno [...] na leto (pred odsvojitvami), delno zaradi [...]. Pričakuje se, da bodo prihodki (brez sprememb poštene vrednosti in oslabitev) [...] komercialno bančništvo naj bi [...] bančno poslovanje s prebivalstvom pa [...].

| (65) | ING Bank pričakuje, da bo dosegla cilje za notranji kapital v celotnem obdobju, zajetem v napovedi. ING je določila nove cilje za notranji kapital, in sicer [...]-odstotni količnik kapitalske ustreznosti za kapital prvega reda in [...]-odstotni količnik kapitalske ustreznosti za temeljni kapital prvega reda. Za ING Insurance ostaja ciljni koeficient kapitalske pokritosti nespremenjen, to je 150 %. |
| --- | --- |

(65)

ING Bank pričakuje, da bo dosegla cilje za notranji kapital v celotnem obdobju, zajetem v napovedi. ING je določila nove cilje za notranji kapital, in sicer [...]-odstotni količnik kapitalske ustreznosti za kapital prvega reda in [...]-odstotni količnik kapitalske ustreznosti za temeljni kapital prvega reda. Za ING Insurance ostaja ciljni koeficient kapitalske pokritosti nespremenjen, to je 150 %.

| (66) | Po osnovnem scenariju bi skupna stopnja solventnosti (skupni kapital v razmerju do RWA) v celotnem obdobju prestrukturiranja znašala približno [...], najmanj pa [...]. |
| --- | --- |

(66)

Po osnovnem scenariju bi skupna stopnja solventnosti (skupni kapital v razmerju do RWA) v celotnem obdobju prestrukturiranja znašala približno [...], najmanj pa [...].

| (67) | ING Insurance bo odsvojena v obdobju prestrukturiranja [...]. Pri osnovnem scenariju naj bi se z odsvojitvami ustvarili neto prihodki [...] EUR. |
| --- | --- |

(67)

ING Insurance bo odsvojena v obdobju prestrukturiranja [...]. Pri osnovnem scenariju naj bi se z odsvojitvami ustvarili neto prihodki [...] EUR.

| (68) | Pri nadomestnem scenariju, po katerem se zavarovalništvo odsvoji [...], ING pričakuje ustrezno večje neto prihodke [...]. |
| --- | --- |

(68)

Pri nadomestnem scenariju, po katerem se zavarovalništvo odsvoji [...], ING pričakuje ustrezno večje neto prihodke [...].

| (69) | ING je predložila tudi izjemni scenarij [...]. |
| --- | --- |

(69)

ING je predložila tudi izjemni scenarij [...].

| (70) | [...]. Poleg tega se domneva, da se bo njena verjetnost neplačila znatno povečala. Po predvidevanjih družbe ING bodo višje tudi stopnje izgube ob neplačilu (loss given default, v nadaljnjem besedilu: LGD). |
| --- | --- |

(70)

[...]. Poleg tega se domneva, da se bo njena verjetnost neplačila znatno povečala. Po predvidevanjih družbe ING bodo višje tudi stopnje izgube ob neplačilu (loss given default, v nadaljnjem besedilu: LGD).

| (71) | Po izjemnem scenariju bi osnovni poslovni rezultat ING Groep znašal [...]. |
| --- | --- |

(71)

Po izjemnem scenariju bi osnovni poslovni rezultat ING Groep znašal [...].

| (72) | Kljub navedenim predpostavkam pri izjemnem scenariju bi kapitalizacija družbe ING zadoščala za njeno nadaljnje izpolnjevanje zakonskih zahtev. [...]. |
| --- | --- |

(72)

Kljub navedenim predpostavkam pri izjemnem scenariju bi kapitalizacija družbe ING zadoščala za njeno nadaljnje izpolnjevanje zakonskih zahtev. [...].

| (73) | Nizozemska v zvezi s tem navaja, da je ING uporabila modele LGD v izjemnem scenariju za izračun stopenj LGD svojih kreditnih portfeljev, ki jih je odobril finančni nadzorni organ, De Nederlandsche Bank (nizozemska centralna banka, v nadaljnjem besedilu: DNB) [...]. |
| --- | --- |

(73)

Nizozemska v zvezi s tem navaja, da je ING uporabila modele LGD v izjemnem scenariju za izračun stopenj LGD svojih kreditnih portfeljev, ki jih je odobril finančni nadzorni organ, De Nederlandsche Bank (nizozemska centralna banka, v nadaljnjem besedilu: DNB) [...].

| (74) | Poleg tega je ING uporabila dodatne strožje izjemne predpostavke in s tem znatno presegla predstavljeni izjemni scenarij za nizozemska hipotekarna posojila prebivalstvu (20) [...]. Tudi s temi predpostavkami kapitalizacija družbe ING zadošča za njeno nadaljnje izpolnjevanje zakonskih zahtev in ji omogoča celo zadržanje precejšnje dodatne kapitalske rezerve. |
| --- | --- |

(74)

Poleg tega je ING uporabila dodatne strožje izjemne predpostavke in s tem znatno presegla predstavljeni izjemni scenarij za nizozemska hipotekarna posojila prebivalstvu (20) [...]. Tudi s temi predpostavkami kapitalizacija družbe ING zadošča za njeno nadaljnje izpolnjevanje zakonskih zahtev in ji omogoča celo zadržanje precejšnje dodatne kapitalske rezerve.

| (75) | Nizozemska navaja, da je banka v zvezi z likvidnostjo uspešno prestala vse teste poslovanja v izjemnih situacijah, ki jih je opravil nadzorni organ. [...]. |
| --- | --- |

(75)

Nizozemska navaja, da je banka v zvezi z likvidnostjo uspešno prestala vse teste poslovanja v izjemnih situacijah, ki jih je opravil nadzorni organ. [...].

3.3   Izhodna strategija

| (76) | Po osnovnem scenariju načrta prestrukturiranja bo ING ponovno odkupila temeljne vrednostne papirje prvega reda na naslednji podlagi:






  (a) | okrog 17. decembra 2009 se namerava ponovno odkupiti prva tranša v višini 5 milijard EUR nominalnega zneska po najnižji ceni 5,75 milijarde EUR. Ta predpostavljena cena zagotavlja Nizozemski 15-odstotno notranjo stopnjo donosa (internal rate of return, v nadaljnjem besedilu: IRR) in vključuje 8,5-odstotni osnovni donos ter dodatno premijo, ki znaša od najmanj 340 milijonov EUR do 705 milijonov EUR (21), kar kaže na možnost za rast cene delnice družbe ING. Natančna cena ponovnega odkupa bo odvisna od cene delnice družbe ING; |
| --- | --- | --- |

(76)

Po osnovnem scenariju načrta prestrukturiranja bo ING ponovno odkupila temeljne vrednostne papirje prvega reda na naslednji podlagi:

(a)

okrog 17. decembra 2009 se namerava ponovno odkupiti prva tranša v višini 5 milijard EUR nominalnega zneska po najnižji ceni 5,75 milijarde EUR. Ta predpostavljena cena zagotavlja Nizozemski 15-odstotno notranjo stopnjo donosa (internal rate of return, v nadaljnjem besedilu: IRR) in vključuje 8,5-odstotni osnovni donos ter dodatno premijo, ki znaša od najmanj 340 milijonov EUR do 705 milijonov EUR (21), kar kaže na možnost za rast cene delnice družbe ING. Natančna cena ponovnega odkupa bo odvisna od cene delnice družbe ING;

| (b) | [preostala] tranša v višini [...] milijarde EUR nominalnega zneska bo ponovno odkupljena [...] po predpostavljeni ceni [...] milijard EUR. V tej ceni se predpostavlja ponovni odkup po 150 % nominalne vrednosti (15 EUR na delnico) z 8,5 % natečenih obresti za eno leto v skladu s prvotnimi pogoji dogovora o temeljnih vrednostnih papirjih prvega reda. V okviru druge možnosti bi lahko ING [po] letu 2011 [...] ponovno odkupila to tranšo in nato uporabila svojo možnost pretvorbe, pri čemer bi Nizozemska prejela [...] milijonov navadnih delnic družbe ING ali denarna sredstva v višini [...] milijard EUR ter približno [...] milijonov EUR natečenih obresti; |
| --- | --- |

(b)

[preostala] tranša v višini [...] milijarde EUR nominalnega zneska bo ponovno odkupljena [...] po predpostavljeni ceni [...] milijard EUR. V tej ceni se predpostavlja ponovni odkup po 150 % nominalne vrednosti (15 EUR na delnico) z 8,5 % natečenih obresti za eno leto v skladu s prvotnimi pogoji dogovora o temeljnih vrednostnih papirjih prvega reda. V okviru druge možnosti bi lahko ING [po] letu 2011 [...] ponovno odkupila to tranšo in nato uporabila svojo možnost pretvorbe, pri čemer bi Nizozemska prejela [...] milijonov navadnih delnic družbe ING ali denarna sredstva v višini [...] milijard EUR ter približno [...] milijonov EUR natečenih obresti;

| (c) | [...]. |
| --- | --- |

(c)

[...].

| (77) | Nizozemski bo skupno s [...] transakcijami okvirno zagotovljena [15–25]-odstotna IRR. Nizozemska mora Komisiji priglasiti vsako spremembo dogovora o odkupu vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(77)

Nizozemski bo skupno s [...] transakcijami okvirno zagotovljena [15–25]-odstotna IRR. Nizozemska mora Komisiji priglasiti vsako spremembo dogovora o odkupu vrednostnih papirjev.

| (78) | ING do danes ni odložila nobenega plačila kuponov na hibridne instrumente prvega reda, ki jih je izdala ING Groep. |
| --- | --- |

(78)

ING do danes ni odložila nobenega plačila kuponov na hibridne instrumente prvega reda, ki jih je izdala ING Groep.

| (79) | ING je 14. oktobra 2009 uporabila nakupno opcijo za obveznico nižjega drugega reda (Tier 2). Komisijo je obvestila, da to obžaluje, in zatrdila, da je bil to nesporazum [...]. Poleg tega Nizozemska ponavlja, da se zaveda, da Komisija načelno šteje nakup kapitalskih instrumentov prvega/drugega reda za neprimeren za banke v postopku prestrukturiranja, in se strinja s tem, da naj se v prihodnosti vsak tak nakup obravnava posebej in je odvisen od odobritve Komisije, kar naj velja tri leta od datuma sprejetja te odločbe ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej. |
| --- | --- |

(79)

ING je 14. oktobra 2009 uporabila nakupno opcijo za obveznico nižjega drugega reda (Tier 2). Komisijo je obvestila, da to obžaluje, in zatrdila, da je bil to nesporazum [...]. Poleg tega Nizozemska ponavlja, da se zaveda, da Komisija načelno šteje nakup kapitalskih instrumentov prvega/drugega reda za neprimeren za banke v postopku prestrukturiranja, in se strinja s tem, da naj se v prihodnosti vsak tak nakup obravnava posebej in je odvisen od odobritve Komisije, kar naj velja tri leta od datuma sprejetja te odločbe ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej.

| (80) | Za ukrep OS ni predvidenih enostranskih izhodov in Nizozemska se zavezuje, da bo Komisiji priglasila vsako prenehanje izvajanja ukrepa OS na podlagi dogovora. Vendar se v načrtu prestrukturiranja po osnovnem scenariju predvideva, da se bo ta ukrep izvajal še po letu 2013. |
| --- | --- |

(80)

Za ukrep OS ni predvidenih enostranskih izhodov in Nizozemska se zavezuje, da bo Komisiji priglasila vsako prenehanje izvajanja ukrepa OS na podlagi dogovora. Vendar se v načrtu prestrukturiranja po osnovnem scenariju predvideva, da se bo ta ukrep izvajal še po letu 2013.

3.4   Zaveze Nizozemske

| (81) | V zvezi z ukrepom OS (to je „rezervna kreditna linija za nelikvidna sredstva“ ali IABF) se Nizozemska zavezuje:






  — | ING Groep bo od 25. oktobra 2009 Nizozemski zagotavljala dodatna plačila, ki ustrezajo prilagoditvi nadomestila Alt-A v višini –50 BT na provizijo za financiranje, ki jo ING prejema, in + 82,6 BT na provizijo za jamstvo, ki jo ING plačuje. Prilagoditev v zvezi s provizijo za jamstvo vključuje 15,6 BT prilagoditve za obdobje od 26. januarja 2009, ko se je začel izvajati ukrep IABF (22) (to je ukrep OS), do 25. oktobra 2009. Dodatna plačila se bodo izvajala v obsegu iz dogovora o IABF in dokler bo ta dogovor veljal, |
| --- | --- | --- |

(81)

V zvezi z ukrepom OS (to je „rezervna kreditna linija za nelikvidna sredstva“ ali IABF) se Nizozemska zavezuje:

—

ING Groep bo od 25. oktobra 2009 Nizozemski zagotavljala dodatna plačila, ki ustrezajo prilagoditvi nadomestila Alt-A v višini –50 BT na provizijo za financiranje, ki jo ING prejema, in + 82,6 BT na provizijo za jamstvo, ki jo ING plačuje. Prilagoditev v zvezi s provizijo za jamstvo vključuje 15,6 BT prilagoditve za obdobje od 26. januarja 2009, ko se je začel izvajati ukrep IABF (22) (to je ukrep OS), do 25. oktobra 2009. Dodatna plačila se bodo izvajala v obsegu iz dogovora o IABF in dokler bo ta dogovor veljal,

| — | dodatna plačila se bodo izvajala v obliki ločenega dogovora med ING Groep in Nizozemsko, da bi prvotni ukrep IABF ostal nespremenjen, |
| --- | --- |

—

dodatna plačila se bodo izvajala v obliki ločenega dogovora med ING Groep in Nizozemsko, da bi prvotni ukrep IABF ostal nespremenjen,

| — | v primeru predčasne odprave ukrepa IABF ni poravnave preostalih sredstev za dodatna plačila, razen za del, ki se nanaša na obdobje od 26. januarja 2009 do 25. oktobra 2009 (to je 15,6 BT, vključene v prilagoditev v zvezi s provizijo za jamstvo). Znesek neporavnanih dodatnih plačil, ki se nanaša na obdobje od 26. januarja 2009 do 25. oktobra 2009 (to je 15,6 BT, vključene v prilagoditev v zvezi s provizijo za jamstvo), zapade v plačilo v primeru delne ali celotne odprave prvotne transakcije. Če se ukrep IABF delno odpravi, je ta poravnava za predčasni odkup sorazmerna, |
| --- | --- |

—

v primeru predčasne odprave ukrepa IABF ni poravnave preostalih sredstev za dodatna plačila, razen za del, ki se nanaša na obdobje od 26. januarja 2009 do 25. oktobra 2009 (to je 15,6 BT, vključene v prilagoditev v zvezi s provizijo za jamstvo). Znesek neporavnanih dodatnih plačil, ki se nanaša na obdobje od 26. januarja 2009 do 25. oktobra 2009 (to je 15,6 BT, vključene v prilagoditev v zvezi s provizijo za jamstvo), zapade v plačilo v primeru delne ali celotne odprave prvotne transakcije. Če se ukrep IABF delno odpravi, je ta poravnava za predčasni odkup sorazmerna,

| — | Nizozemska se zavezuje, da bo Komisiji priglasila vsak ukrep predčasne celotne ali delne odprave ukrepa OS. |
| --- | --- |

—

Nizozemska se zavezuje, da bo Komisiji priglasila vsak ukrep predčasne celotne ali delne odprave ukrepa OS.

| (82) | V zvezi z zmanjšanjem bilance, zavezo za odsvojitev zavarovalništva ter tem, da je treba ING Direct US in druge enote odsvojiti do konca leta 2013, se Nizozemska zavezuje:






  — | ING bo do konca leta 2013 v primerjavi s 30. septembrom 2008 za 45 % zmanjšala bilanco in odsvojila enote s seznama iz uvodne izjave 57, zlasti zavarovalništvo in ING Direct US [...], |
| --- | --- | --- |

(82)

V zvezi z zmanjšanjem bilance, zavezo za odsvojitev zavarovalništva ter tem, da je treba ING Direct US in druge enote odsvojiti do konca leta 2013, se Nizozemska zavezuje:

—

ING bo do konca leta 2013 v primerjavi s 30. septembrom 2008 za 45 % zmanjšala bilanco in odsvojila enote s seznama iz uvodne izjave 57, zlasti zavarovalništvo in ING Direct US [...],

| — | te številke se nanašajo na napovedi, v katerih se ne upošteva mogoči učinek notranje rasti in ki izključujejo dodatna povečanja zaradi morebitnih novih zakonskih zahtev, na primer če bi morale banke v skladu z (novimi) predpisi, veljavnimi v vsej EU, vzdrževati znatno večje likvidnostne rezerve. Zaradi takih zahtev bi se lahko bilanca povečala precej bolj, kot je predvideno v sedanjih napovedih notranje rasti, |
| --- | --- |

—

te številke se nanašajo na napovedi, v katerih se ne upošteva mogoči učinek notranje rasti in ki izključujejo dodatna povečanja zaradi morebitnih novih zakonskih zahtev, na primer če bi morale banke v skladu z (novimi) predpisi, veljavnimi v vsej EU, vzdrževati znatno večje likvidnostne rezerve. Zaradi takih zahtev bi se lahko bilanca povečala precej bolj, kot je predvideno v sedanjih napovedih notranje rasti,

| — | ING ne bo omejena glede notranje rasti (to je rasti, ki ni povezana s prevzemi) bilanc svojih dejavnosti. [...]. V prihodnje bo splošna politika družbe ING, da uporabi svojo rast skladov, ki so ji jih zaupale stranke, predvsem za širjenje na področju posojil realnemu gospodarstvu (podjetjem in potrošnikom) in zmanjševanje izpostavljenosti sredstvom iz razredov z večjim tveganjem v okviru vrednostnih papirjev CMBS in RMBS iz ZDA. [...] (23), |
| --- | --- |

—

ING ne bo omejena glede notranje rasti (to je rasti, ki ni povezana s prevzemi) bilanc svojih dejavnosti. [...]. V prihodnje bo splošna politika družbe ING, da uporabi svojo rast skladov, ki so ji jih zaupale stranke, predvsem za širjenje na področju posojil realnemu gospodarstvu (podjetjem in potrošnikom) in zmanjševanje izpostavljenosti sredstvom iz razredov z večjim tveganjem v okviru vrednostnih papirjev CMBS in RMBS iz ZDA. [...] (23),

| — | če odsvojitev katere koli enote, ki se jo ING zaveže prodati (kot so navedene v uvodni izjavi 57), ni izvedena do 31. decembra 2013 (na primer na podlagi sklenitve dokončne in zavezujoče pogodbe o prodaji), lahko Komisija, če je to primerno ali zaradi izjemnih okoliščin, v odgovor na zahtevo Nizozemske odobri podaljšanje tega obdobja. (24) Komisija lahko v takem primeru tudi (i) zahteva, naj Nizozemska imenuje enega ali več (odsvojitvenih) fiduciarjev (25), ki jih je predhodno izbrala in predlagala ING (ter odobrila Komisija) [...], |
| --- | --- |

—

če odsvojitev katere koli enote, ki se jo ING zaveže prodati (kot so navedene v uvodni izjavi 57), ni izvedena do 31. decembra 2013 (na primer na podlagi sklenitve dokončne in zavezujoče pogodbe o prodaji), lahko Komisija, če je to primerno ali zaradi izjemnih okoliščin, v odgovor na zahtevo Nizozemske odobri podaljšanje tega obdobja. (24) Komisija lahko v takem primeru tudi (i) zahteva, naj Nizozemska imenuje enega ali več (odsvojitvenih) fiduciarjev (25), ki jih je predhodno izbrala in predlagala ING (ter odobrila Komisija) [...],

| — | kadar želi Nizozemska podaljšati obdobje, predloži Komisiji najpozneje en mesec pred iztekom navedenega obdobja zahtevo, ki vsebuje upravičen razlog za podaljšanje. V izjemnih okoliščinah lahko Nizozemska zahteva podaljšanje v zadnjem mesecu obdobja. |
| --- | --- |

—

kadar želi Nizozemska podaljšati obdobje, predloži Komisiji najpozneje en mesec pred iztekom navedenega obdobja zahtevo, ki vsebuje upravičen razlog za podaljšanje. V izjemnih okoliščinah lahko Nizozemska zahteva podaljšanje v zadnjem mesecu obdobja.

| (83) | Poleg tega se Nizozemska zavezuje, da bo ING spoštovala prepoved prevzemov:






  — | ING se bo v opredeljenem obdobju vzdržala prevzemov finančnih institucij. To obdobje traja tri leta od datuma sprejetja te odločbe Komisije ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej. ING se bo v istem obdobju vzdržala tudi vseh (drugih) prevzemov družb, ki bi upočasnili poplačilo temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda Nizozemski, |
| --- | --- | --- |

(83)

Poleg tega se Nizozemska zavezuje, da bo ING spoštovala prepoved prevzemov:

—

ING se bo v opredeljenem obdobju vzdržala prevzemov finančnih institucij. To obdobje traja tri leta od datuma sprejetja te odločbe Komisije ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej. ING se bo v istem obdobju vzdržala tudi vseh (drugih) prevzemov družb, ki bi upočasnili poplačilo temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda Nizozemski,

| — | ne glede na to prepoved lahko ING po odobritvi Komisije prevzema družbe, zlasti če je to bistveno za varovanje njene finančne stabilnosti ali konkurence na zadevnih trgih. |
| --- | --- |

—

ne glede na to prepoved lahko ING po odobritvi Komisije prevzema družbe, zlasti če je to bistveno za varovanje njene finančne stabilnosti ali konkurence na zadevnih trgih.

| (84) | Poleg tega se Nizozemska zavezuje, da bo ING spoštovala prepoved narekovanja cen:






  — | ING brez predhodne odobritve Komisije za svoje standardizirane produkte (na spodaj opredeljenih trgih) ne bo ponujala ugodnejših cen kot trije njeni cenovno najugodnejši neposredni konkurenti, in sicer na trgih EU, na katerih ima ING več kot 5-odstotni tržni delež, |
| --- | --- | --- |

(84)

Poleg tega se Nizozemska zavezuje, da bo ING spoštovala prepoved narekovanja cen:

—

ING brez predhodne odobritve Komisije za svoje standardizirane produkte (na spodaj opredeljenih trgih) ne bo ponujala ugodnejših cen kot trije njeni cenovno najugodnejši neposredni konkurenti, in sicer na trgih EU, na katerih ima ING več kot 5-odstotni tržni delež,

| — | ta pogoj je omejen na standardizirane produkte družbe ING na naslednjih trgih produktov: (i) trgu varčevanja zasebnikov, (ii) trgu hipotekarnih posojil za prebivalstvo, (iii) zasebnem bančništvu, če vključuje hipotekarne ali varčevalne proizvode, ali (iv) vlogah za MPS (MPS se opredelijo v skladu z opredelitvijo MSP, ki jo ING navadno/trenutno uporablja pri dejavnostih v zadevni državi). Ko ING ugotovi, da za svoje produkte ponuja ugodnejše cene kot trije njeni cenovno najugodnejši konkurenti, čim prej in brez nepotrebnega odlašanja prilagodi svoje cene ravni, ki je v skladu s to zavezo, |
| --- | --- |

—

ta pogoj je omejen na standardizirane produkte družbe ING na naslednjih trgih produktov: (i) trgu varčevanja zasebnikov, (ii) trgu hipotekarnih posojil za prebivalstvo, (iii) zasebnem bančništvu, če vključuje hipotekarne ali varčevalne proizvode, ali (iv) vlogah za MPS (MPS se opredelijo v skladu z opredelitvijo MSP, ki jo ING navadno/trenutno uporablja pri dejavnostih v zadevni državi). Ko ING ugotovi, da za svoje produkte ponuja ugodnejše cene kot trije njeni cenovno najugodnejši konkurenti, čim prej in brez nepotrebnega odlašanja prilagodi svoje cene ravni, ki je v skladu s to zavezo,

| — | ta pogoj velja tri leta od datuma sprejetja te odločbe ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej. Nizozemska bo za nadzor nad izpolnjevanjem tega pogoja imenovala nadzornega fiduciarja, ki ga bo predhodno izbrala in predlagala ING. Nadzornega fiduciarja mora odobriti Komisija, |
| --- | --- |

—

ta pogoj velja tri leta od datuma sprejetja te odločbe ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej. Nizozemska bo za nadzor nad izpolnjevanjem tega pogoja imenovala nadzornega fiduciarja, ki ga bo predhodno izbrala in predlagala ING. Nadzornega fiduciarja mora odobriti Komisija,

| — | poleg tega se bo ING Direct, da bi podprla dolgoročno rentabilnost družbe ING, brez predhodne odobritve Komisije vzdržala narekovanja cen standardiziranih produktov družbe ING na trgih hipotekarnih posojil za prebivalstvo in varčevanja zasebnikov v EU, in sicer tri leta od datuma sprejetja te odločbe ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej. Ko ING ugotovi, da je začela narekovati cene na trgih hipotekarnih posojil za prebivalstvo in varčevanja zasebnikov v EU, čim prej in brez nepotrebnega odlašanja prilagodi svoje cene ravni, ki je v skladu s to zavezo, |
| --- | --- |

—

poleg tega se bo ING Direct, da bi podprla dolgoročno rentabilnost družbe ING, brez predhodne odobritve Komisije vzdržala narekovanja cen standardiziranih produktov družbe ING na trgih hipotekarnih posojil za prebivalstvo in varčevanja zasebnikov v EU, in sicer tri leta od datuma sprejetja te odločbe ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej. Ko ING ugotovi, da je začela narekovati cene na trgih hipotekarnih posojil za prebivalstvo in varčevanja zasebnikov v EU, čim prej in brez nepotrebnega odlašanja prilagodi svoje cene ravni, ki je v skladu s to zavezo,

| — | Nizozemska bo za nadzor nad izpolnjevanjem tega pogoja imenovala nadzornega fiduciarja, ki ga bo predhodno izbrala in predlagala ING. Nadzornega fiduciarja mora odobriti Komisija. |
| --- | --- |

—

Nizozemska bo za nadzor nad izpolnjevanjem tega pogoja imenovala nadzornega fiduciarja, ki ga bo predhodno izbrala in predlagala ING. Nadzornega fiduciarja mora odobriti Komisija.

| (85) | Nizozemska se zavezuje k številnim podrobnim določbam glede delne izčlenitve WUH/Interadvies:






  — | ING bo na Nizozemskem ustanovila novo družbo za odsvojitev, ki bo delno izčlenjena iz sedanje nizozemske dejavnosti družbe ING za bančno poslovanje s prebivalstvom. Rezultat mora biti delno izčlenjena, rentabilna in konkurenčna družba, ki je neodvisna in ločena od dejavnosti, ki jih ING zadrži, ter ki jo je mogoče prenesti na ustreznega kupca. Ta nova družba bo vključevala dejavnosti bančnega oddelka WUH/Interadvies, ki je zdaj del nizozemskih zavarovalniških dejavnosti, in portfelj potrošniških posojil družbe ING Bank. WUH/Interadvies je poslovna enota družbe ING pod okriljem enote Nationale Nederlanden Insurance. Nova družba je (pretežno) hipotekarna banka, ki deluje na podlagi lastnih bančnih dovoljenj. Je rentabilna in samostojna družba, ki ima lastno prodajno osebje za opravljanje storitev, in neodvisna organizacija s stabilnim osnovnim prihodkom. Delna izčlenitev bo izvedena pod nadzorom nadzornega fiduciarja in v sodelovanju s poslovodjo odsvojene družbe. V tem okviru lahko nadzorni fiduciar v obdobju delne izčlenitve družbi ING daje priporočila glede vključitve opredmetenih in neopredmetenih sredstev (povezanih z odsvojeno dejavnostjo) v odsvojeno družbo, za katera meni, da so objektivno potrebna za zagotovitev polne skladnosti z zgoraj navedenimi, v rezultate usmerjenimi obveznostmi družbe ING, zlasti glede rentabilnosti in konkurenčnosti odsvojene družbe. Če se ING z nadzornim fiduciarjem ne strinja glede objektivne potrebe po vključitvi takih opredmetenih ali neopredmetenih sredstev, da bi se zagotovili rentabilnost in konkurenčnost odsvojene družbe, o tem pisno obvesti nadzornega fiduciarja. V takem primeru se uprava družbe ING in nadzorni fiduciar v [...] sestaneta, da bi dosegla soglasje. Če soglasje ni doseženo, ING in nadzorni fiduciar skupaj nemudoma imenujeta neodvisno tretjo osebo s strokovnim znanjem in izkušnjami na področju financ (v nadaljnjem besedilu: strokovnjak), ki preuči trditve strank in posreduje pri iskanju rešitve. Če taka rešitev ni dosežena, strokovnjak v [...] od svojega imenovanja odloči o objektivni potrebi po vključitvi zadevnih opredmetenih ali neopredmetenih sredstev v odsvojeno družbo, da se zagotovita njena rentabilnost in konkurenčnost, stranki pa sprejmeta njegovo odločitev in ravnata v skladu z njo. Vprašanja v zvezi z nesoglasji se navedejo v poročilu nadzornega fiduciarja Komisiji, |
| --- | --- | --- |

(85)

Nizozemska se zavezuje k številnim podrobnim določbam glede delne izčlenitve WUH/Interadvies:

—

ING bo na Nizozemskem ustanovila novo družbo za odsvojitev, ki bo delno izčlenjena iz sedanje nizozemske dejavnosti družbe ING za bančno poslovanje s prebivalstvom. Rezultat mora biti delno izčlenjena, rentabilna in konkurenčna družba, ki je neodvisna in ločena od dejavnosti, ki jih ING zadrži, ter ki jo je mogoče prenesti na ustreznega kupca. Ta nova družba bo vključevala dejavnosti bančnega oddelka WUH/Interadvies, ki je zdaj del nizozemskih zavarovalniških dejavnosti, in portfelj potrošniških posojil družbe ING Bank. WUH/Interadvies je poslovna enota družbe ING pod okriljem enote Nationale Nederlanden Insurance. Nova družba je (pretežno) hipotekarna banka, ki deluje na podlagi lastnih bančnih dovoljenj. Je rentabilna in samostojna družba, ki ima lastno prodajno osebje za opravljanje storitev, in neodvisna organizacija s stabilnim osnovnim prihodkom. Delna izčlenitev bo izvedena pod nadzorom nadzornega fiduciarja in v sodelovanju s poslovodjo odsvojene družbe. V tem okviru lahko nadzorni fiduciar v obdobju delne izčlenitve družbi ING daje priporočila glede vključitve opredmetenih in neopredmetenih sredstev (povezanih z odsvojeno dejavnostjo) v odsvojeno družbo, za katera meni, da so objektivno potrebna za zagotovitev polne skladnosti z zgoraj navedenimi, v rezultate usmerjenimi obveznostmi družbe ING, zlasti glede rentabilnosti in konkurenčnosti odsvojene družbe. Če se ING z nadzornim fiduciarjem ne strinja glede objektivne potrebe po vključitvi takih opredmetenih ali neopredmetenih sredstev, da bi se zagotovili rentabilnost in konkurenčnost odsvojene družbe, o tem pisno obvesti nadzornega fiduciarja. V takem primeru se uprava družbe ING in nadzorni fiduciar v [...] sestaneta, da bi dosegla soglasje. Če soglasje ni doseženo, ING in nadzorni fiduciar skupaj nemudoma imenujeta neodvisno tretjo osebo s strokovnim znanjem in izkušnjami na področju financ (v nadaljnjem besedilu: strokovnjak), ki preuči trditve strank in posreduje pri iskanju rešitve. Če taka rešitev ni dosežena, strokovnjak v [...] od svojega imenovanja odloči o objektivni potrebi po vključitvi zadevnih opredmetenih ali neopredmetenih sredstev v odsvojeno družbo, da se zagotovita njena rentabilnost in konkurenčnost, stranki pa sprejmeta njegovo odločitev in ravnata v skladu z njo. Vprašanja v zvezi z nesoglasji se navedejo v poročilu nadzornega fiduciarja Komisiji,

| — | ING se zavezuje, da bo s pripravo poslovnega načrta, vzpostavitvijo internetne platforme in dodelitvijo prodajnih zmogljivosti za delno izčlenjeno družbo zagotovila optimalne pogoje za odsvojitev. Če bo kupec to zahteval, bo novi družbi zagotovila tudi plačilno sposobnost (po tržnih pogojih). Poleg tega bo pomagala pri oblikovanju zakladniške funkcije in zagotovila financiranje za dve leti po odsvojitvi, ki se bo v tem času postopno zmanjševalo. Finančna podpora, ki jo bo ING zagotovila družbi WUH, bo temeljila na notranjih prenosnih cenah za financiranje. ING [...] za financiranje družbe WUH zaprosi Nizozemsko za državno zajamčeno pomoč do [...] milijarde EUR. V tem primeru se nizozemski organi zavezujejo, da bodo ta ukrep priglasili posebej, |
| --- | --- |

—

ING se zavezuje, da bo s pripravo poslovnega načrta, vzpostavitvijo internetne platforme in dodelitvijo prodajnih zmogljivosti za delno izčlenjeno družbo zagotovila optimalne pogoje za odsvojitev. Če bo kupec to zahteval, bo novi družbi zagotovila tudi plačilno sposobnost (po tržnih pogojih). Poleg tega bo pomagala pri oblikovanju zakladniške funkcije in zagotovila financiranje za dve leti po odsvojitvi, ki se bo v tem času postopno zmanjševalo. Finančna podpora, ki jo bo ING zagotovila družbi WUH, bo temeljila na notranjih prenosnih cenah za financiranje. ING [...] za financiranje družbe WUH zaprosi Nizozemsko za državno zajamčeno pomoč do [...] milijarde EUR. V tem primeru se nizozemski organi zavezujejo, da bodo ta ukrep priglasili posebej,

| — | poleg tega se bo ING v vmesnem obdobju [...] vzdržala dejavnega pridobivanja strank družbe WUH za nakup produktov, ki jih WUH zagotavlja tem strankam na dan sprejetja te odločbe, |
| --- | --- |

—

poleg tega se bo ING v vmesnem obdobju [...] vzdržala dejavnega pridobivanja strank družbe WUH za nakup produktov, ki jih WUH zagotavlja tem strankam na dan sprejetja te odločbe,

| — | ING si bo prizadevala, da bi končala postopek delne izčlenitve družbe WUH v [...]. Po obdobju delne izčlenitve [...] bo ING poskrbela, da bo družba WUH delovala ločeno, in si prizadevala za odsvojitev te družbe [...] (26), |
| --- | --- |

—

ING si bo prizadevala, da bi končala postopek delne izčlenitve družbe WUH v [...]. Po obdobju delne izčlenitve [...] bo ING poskrbela, da bo družba WUH delovala ločeno, in si prizadevala za odsvojitev te družbe [...] (26),

| — | nadzorni fiduciar in poslovodja odsvojene družbe bosta imenovana v [...] od datuma sprejetja te odločbe Komisije, odsvojitveni fiduciar pa bo imenovan v [...]. Vse fiduciarje bo imenovala Nizozemska, ING pa jih bo predhodno izbrala in predlagala. Fiduciarje mora odobriti Komisija. |
| --- | --- |

—

nadzorni fiduciar in poslovodja odsvojene družbe bosta imenovana v [...] od datuma sprejetja te odločbe Komisije, odsvojitveni fiduciar pa bo imenovan v [...]. Vse fiduciarje bo imenovala Nizozemska, ING pa jih bo predhodno izbrala in predlagala. Fiduciarje mora odobriti Komisija.

| (86) | Stroške za vse fiduciarje, imenovane v postopku prestrukturiranja, bo nosila ING. |
| --- | --- |

(86)

Stroške za vse fiduciarje, imenovane v postopku prestrukturiranja, bo nosila ING.

| (87) | Nizozemska se zavezuje, da bo ING za ponovno vzpostavitev rentabilnosti spoštovala naslednje:






  — | ING se zavezuje, da bo svoje nedepozitno financiranje po umiritvi tržnih razmer usmerila v dolgoročnejše financiranje z izdajanjem več dolžniških instrumentov z zapadlostjo, daljšo od enega leta [...], |
| --- | --- | --- |

(87)

Nizozemska se zavezuje, da bo ING za ponovno vzpostavitev rentabilnosti spoštovala naslednje:

—

ING se zavezuje, da bo svoje nedepozitno financiranje po umiritvi tržnih razmer usmerila v dolgoročnejše financiranje z izdajanjem več dolžniških instrumentov z zapadlostjo, daljšo od enega leta [...],

| — | ING si bo prizadevala za čimprejšnjo odpravo svojega dvojnega vzvoda (z uporabo osnovnega dolga kot lastniškega kapitala v svojih odvisnih družbah) in se zavezuje, da bo to storila najpozneje do [...]. Dvojni vzvod se samodejno odpravi, če in ko ING Groep spet postane regulirana banka. |
| --- | --- |

—

ING si bo prizadevala za čimprejšnjo odpravo svojega dvojnega vzvoda (z uporabo osnovnega dolga kot lastniškega kapitala v svojih odvisnih družbah) in se zavezuje, da bo to storila najpozneje do [...]. Dvojni vzvod se samodejno odpravi, če in ko ING Groep spet postane regulirana banka.

| (88) | V zvezi z odlogom plačila kuponov in nakupom vrednostnih papirjev prvega in drugega reda se Nizozemska zavezuje, da bo ING spoštovala naslednje:






  — | če je potrebna nova izdaja delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje za poplačilo 50 % temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda, vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi in provizijami izhodnih premij, družbi ING ne bo treba odložiti plačil kuponov na hibridne instrumente, predvidenih za 8. in 15. december 2009, (27) ali katerega koli plačila kupona na hibridne instrumente po tem, |
| --- | --- | --- |

(88)

V zvezi z odlogom plačila kuponov in nakupom vrednostnih papirjev prvega in drugega reda se Nizozemska zavezuje, da bo ING spoštovala naslednje:

—

če je potrebna nova izdaja delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje za poplačilo 50 % temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda, vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi in provizijami izhodnih premij, družbi ING ne bo treba odložiti plačil kuponov na hibridne instrumente, predvidenih za 8. in 15. december 2009, (27) ali katerega koli plačila kupona na hibridne instrumente po tem,

| — | če nova izdaja delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje ne bo izvedena in je ING v predhodnem letu ustvarila izgubo, bo morala ING odložiti plačila kuponov na hibridne instrumente, če bo imela diskrecijsko pravico za to, in sicer za tri leta od datuma sprejetja te odločbe Komisije ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej, |
| --- | --- |

—

če nova izdaja delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje ne bo izvedena in je ING v predhodnem letu ustvarila izgubo, bo morala ING odložiti plačila kuponov na hibridne instrumente, če bo imela diskrecijsko pravico za to, in sicer za tri leta od datuma sprejetja te odločbe Komisije ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej,

| — | nizozemski organi se zavedajo, da Komisija nasprotuje temu, da prejemniki državne pomoči to uporabljajo za nadomestila za lastna sredstva (lastniški kapital in podrejeni dolg), če njihove dejavnosti ne ustvarjajo zadostnih dobičkov (28), ter da Komisija v tem okviru načelno nasprotuje nakupu kapitala drugega reda in hibridnih instrumentov prvega reda. ING obžaluje nesporazum v zvezi z nakupom obveznice nižjega drugega reda 14. oktobra 2009. Nakup kapitala drugega reda in hibridnih instrumentov prvega reda bo v prihodnje Komisiji predložen v odobritev za vsak primer posebej, in sicer v obdobju treh let od datuma sprejetja te odločbe ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej. |
| --- | --- |

—

nizozemski organi se zavedajo, da Komisija nasprotuje temu, da prejemniki državne pomoči to uporabljajo za nadomestila za lastna sredstva (lastniški kapital in podrejeni dolg), če njihove dejavnosti ne ustvarjajo zadostnih dobičkov (28), ter da Komisija v tem okviru načelno nasprotuje nakupu kapitala drugega reda in hibridnih instrumentov prvega reda. ING obžaluje nesporazum v zvezi z nakupom obveznice nižjega drugega reda 14. oktobra 2009. Nakup kapitala drugega reda in hibridnih instrumentov prvega reda bo v prihodnje Komisiji predložen v odobritev za vsak primer posebej, in sicer v obdobju treh let od datuma sprejetja te odločbe ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej.

| (89) | Nizozemska se zavezuje, da se bo ING vzdržala množičnega trženja, pri katerem bi se sklicevala na državno pomoč kot na konkurenčno prednost. |
| --- | --- |

(89)

Nizozemska se zavezuje, da se bo ING vzdržala množičnega trženja, pri katerem bi se sklicevala na državno pomoč kot na konkurenčno prednost.

| (90) | Nizozemska se zavezuje, da bo ING ohranila omejitve svoje plačne politike in tržnih dejavnosti, kot se je predhodno zavezala v dogovorih o temeljnih vrednostnih papirjih prvega reda in rezervni kreditni liniji nelikvidnih sredstev. |
| --- | --- |

(90)

Nizozemska se zavezuje, da bo ING ohranila omejitve svoje plačne politike in tržnih dejavnosti, kot se je predhodno zavezala v dogovorih o temeljnih vrednostnih papirjih prvega reda in rezervni kreditni liniji nelikvidnih sredstev.

| (91) | ING in Nizozemska se zavezujeta, da bosta Komisiji od datuma sprejetja te odločbe vsakih šest mesecev predložili poročilo o izvajanju načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(91)

ING in Nizozemska se zavezujeta, da bosta Komisiji od datuma sprejetja te odločbe vsakih šest mesecev predložili poročilo o izvajanju načrta prestrukturiranja.

| (92) | Nizozemski organi se zavezujejo, da bo celotno prestrukturiranje družbe ING končano pred koncem leta 2013. |
| --- | --- |

(92)

Nizozemski organi se zavezujejo, da bo celotno prestrukturiranje družbe ING končano pred koncem leta 2013.

4.   RAZLOGI ZA ZAČETEK PREISKAVE

| (93) | Komisija je v odločitvi o začetku postopka izrazila dvome o skladnosti začetnega ukrepa s sporočilom o oslabljenih sredstvih, zlasti glede vrednotenja in porazdelitve bremena. Vendar je Komisija ugotovila, da je ukrep skladen s pogoji o upravičenih sredstvih, ureditvi upravljanja sredstev, preglednosti in razkritju ter proviziji za jamstvo, kot so določeni v sporočilu o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je v odločitvi o začetku postopka izrazila dvome o skladnosti začetnega ukrepa s sporočilom o oslabljenih sredstvih, zlasti glede vrednotenja in porazdelitve bremena. Vendar je Komisija ugotovila, da je ukrep skladen s pogoji o upravičenih sredstvih, ureditvi upravljanja sredstev, preglednosti in razkritju ter proviziji za jamstvo, kot so določeni v sporočilu o oslabljenih sredstvih.

| (94) | Glede vrednotenja je Nizozemska zatrdila, da je realna ekonomska vrednost (v nadaljnjem besedilu: REV) portfelja 97,3 % nominalne vrednosti v primeru osnovnega scenarija in 88,8 % nominalne vrednosti v primeru izjemnega scenarija. Na tej podlagi je bil portfelj prenesen na Nizozemsko pri 90 % nominalne vrednosti. Komisija je izrazila dvome o oceni REV, zlasti o izbiri diskontne stopnje, predpostavkah glede cen stanovanj, ravneh izboljšanja kreditne kvalitete in drugih vprašanjih vrednotenja. |
| --- | --- |

(94)

Glede vrednotenja je Nizozemska zatrdila, da je realna ekonomska vrednost (v nadaljnjem besedilu: REV) portfelja 97,3 % nominalne vrednosti v primeru osnovnega scenarija in 88,8 % nominalne vrednosti v primeru izjemnega scenarija. Na tej podlagi je bil portfelj prenesen na Nizozemsko pri 90 % nominalne vrednosti. Komisija je izrazila dvome o oceni REV, zlasti o izbiri diskontne stopnje, predpostavkah glede cen stanovanj, ravneh izboljšanja kreditne kvalitete in drugih vprašanjih vrednotenja.

| (95) | V zvezi s porazdelitvijo bremena je Komisija izrazila dvome o stopnji provizije za financiranje in ustreznosti provizije za upravljanje, ki ju Nizozemska plačuje družbi ING. Poleg tega bi lahko glede na to, da je Komisija dvomila o vrednotenju portfelja, vsaka negativna ugotovitev pri pregledu vrednotenja neposredno vplivala na oceno provizije za jamstvo. |
| --- | --- |

(95)

V zvezi s porazdelitvijo bremena je Komisija izrazila dvome o stopnji provizije za financiranje in ustreznosti provizije za upravljanje, ki ju Nizozemska plačuje družbi ING. Poleg tega bi lahko glede na to, da je Komisija dvomila o vrednotenju portfelja, vsaka negativna ugotovitev pri pregledu vrednotenja neposredno vplivala na oceno provizije za jamstvo.

5.   OCENA POMOČI

5.1   Obstoj pomoči

| (96) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(96)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (97) | Komisija je v odločitvi o začetku postopka že ugotovila, da dokapitalizacija družbe ING pomeni državno pomoč, ki ustreza vsoti vloženega kapitala, to je 10 milijardam EUR. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je v odločitvi o začetku postopka že ugotovila, da dokapitalizacija družbe ING pomeni državno pomoč, ki ustreza vsoti vloženega kapitala, to je 10 milijardam EUR.

| (98) | Sprememba odkupne premije je prav tako državna pomoč, če se država odpove pravicam do prihodkov. Ker je ING že pristala na 150-odstotno odkupno premijo, je vsako znižanje v resnici prihodek, ki se mu država odpove. Posledica spremembe pogojev poplačila za nizozemski kapitalski vložek je dodatna korist za družbo ING. To je dodatna pomoč v višini približno 2 milijard EUR, kot je navedeno v uvodni izjavi 34 zgoraj. |
| --- | --- |

(98)

Sprememba odkupne premije je prav tako državna pomoč, če se država odpove pravicam do prihodkov. Ker je ING že pristala na 150-odstotno odkupno premijo, je vsako znižanje v resnici prihodek, ki se mu država odpove. Posledica spremembe pogojev poplačila za nizozemski kapitalski vložek je dodatna korist za družbo ING. To je dodatna pomoč v višini približno 2 milijard EUR, kot je navedeno v uvodni izjavi 34 zgoraj.

| (99) | Glede ukrepa OS je Komisija v odločitvi o začetku postopka ugotovila, da ta ukrep pomeni pomoč. Znesek pomoči, ki izhaja iz ukrepa OS, se izračuna kot razlika med prenosno ceno (na podlagi REV) in tržno ceno prenesenega portfelja. V skladu z informacijami, ki so jih predložili nizozemski organi, je bila 31. decembra 2008 skupna nominalna vrednost portfelja Alt-A 39 milijard USD. 80 % portfelja je bilo prenesenih na Nizozemsko pri 87 % nominalne vrednosti (na podlagi spremenjenega ukrepa), kar znaša 27,1 milijarde USD. V skladu z informacijami, ki so jih predložili nizozemski organi, je bila 31. decembra 2008 skupna tržna vrednost portfelja Alt-A 25,8 milijarde USD, 80 % tega portfelja (20,6 milijarde USD) pa je bilo prenesenih na Nizozemsko. Posledično znaša razlika med prenosno in tržno ceno prenesenega portfelja 6,5 milijarde USD, kar je približno 5 milijard EUR. (29) Torej se šteje, da je znesek pomoči, ki izhaja iz ukrepa OS, 5 milijard EUR. |
| --- | --- |

(99)

Glede ukrepa OS je Komisija v odločitvi o začetku postopka ugotovila, da ta ukrep pomeni pomoč. Znesek pomoči, ki izhaja iz ukrepa OS, se izračuna kot razlika med prenosno ceno (na podlagi REV) in tržno ceno prenesenega portfelja. V skladu z informacijami, ki so jih predložili nizozemski organi, je bila 31. decembra 2008 skupna nominalna vrednost portfelja Alt-A 39 milijard USD. 80 % portfelja je bilo prenesenih na Nizozemsko pri 87 % nominalne vrednosti (na podlagi spremenjenega ukrepa), kar znaša 27,1 milijarde USD. V skladu z informacijami, ki so jih predložili nizozemski organi, je bila 31. decembra 2008 skupna tržna vrednost portfelja Alt-A 25,8 milijarde USD, 80 % tega portfelja (20,6 milijarde USD) pa je bilo prenesenih na Nizozemsko. Posledično znaša razlika med prenosno in tržno ceno prenesenega portfelja 6,5 milijarde USD, kar je približno 5 milijard EUR. (29) Torej se šteje, da je znesek pomoči, ki izhaja iz ukrepa OS, 5 milijard EUR.

| (100) | Kapitalski vložek 10 milijard EUR je bil v ING Groep prvotno razporejen tako: 5 milijard EUR za ING Bank, 4 milijarde EUR za ING Insurance in 1 milijarda EUR na ravni holdinga. ING lahko znesek kapitalskega vložka kadar koli prenese med ING Bank, ING Insurance in ravnjo holdinga. |
| --- | --- |

(100)

Kapitalski vložek 10 milijard EUR je bil v ING Groep prvotno razporejen tako: 5 milijard EUR za ING Bank, 4 milijarde EUR za ING Insurance in 1 milijarda EUR na ravni holdinga. ING lahko znesek kapitalskega vložka kadar koli prenese med ING Bank, ING Insurance in ravnjo holdinga.

| (101) | Poleg tega je 85 % denarnih tokov, prenesenih na Nizozemsko v okviru ukrepa OS, zajemalo sredstva ING Bank, 15 % pa sredstva ING Insurance. Torej je treba od skupnega zneska pomoči, ki izhaja iz ukrepa OS (5 milijard EUR), 4,25 milijarde EUR pripisati ING Bank, 0,75 milijarde EUR pa ING Insurance. |
| --- | --- |

(101)

Poleg tega je 85 % denarnih tokov, prenesenih na Nizozemsko v okviru ukrepa OS, zajemalo sredstva ING Bank, 15 % pa sredstva ING Insurance. Torej je treba od skupnega zneska pomoči, ki izhaja iz ukrepa OS (5 milijard EUR), 4,25 milijarde EUR pripisati ING Bank, 0,75 milijarde EUR pa ING Insurance.

| (102) | Iz tega sledi, da skupni znesek pomoči za ING Bank znaša 9,25 milijarde EUR (to je 2,7 % RWA ING Bank (30)), skupni znesek pomoči za ING Insurance 4,75 milijarde EUR (to je 50 % zahtevane kapitalske ustreznosti ING Insurance (31)), 1 milijarda EUR pa ostane na ravni holdinga. |
| --- | --- |

(102)

Iz tega sledi, da skupni znesek pomoči za ING Bank znaša 9,25 milijarde EUR (to je 2,7 % RWA ING Bank (30)), skupni znesek pomoči za ING Insurance 4,75 milijarde EUR (to je 50 % zahtevane kapitalske ustreznosti ING Insurance (31)), 1 milijarda EUR pa ostane na ravni holdinga.

| (103) | Zaradi poenostavitve in usklajenosti s pogoji, uporabljenimi v sporočilu o oslabljenih sredstvih, je mogoče skupni znesek pomoči izraziti tudi v RWA samo ING Bank. Če se tako seštejejo oba ukrepa in dodatna pomoč 2 milijard EUR zaradi znižanja odkupne premije, je rezultat znesek pomoči v višini približno 17 milijard EUR, kar je približno 5 % tveganju prilagojene aktive ING Bank. |
| --- | --- |

(103)

Zaradi poenostavitve in usklajenosti s pogoji, uporabljenimi v sporočilu o oslabljenih sredstvih, je mogoče skupni znesek pomoči izraziti tudi v RWA samo ING Bank. Če se tako seštejejo oba ukrepa in dodatna pomoč 2 milijard EUR zaradi znižanja odkupne premije, je rezultat znesek pomoči v višini približno 17 milijard EUR, kar je približno 5 % tveganju prilagojene aktive ING Bank.

| (104) | Poleg tega je ING prejela 5 milijard EUR in 9 milijard USD pomoči iz nizozemske jamstvene sheme. Na podlagi prevladujočega menjalnega tečaja EUR/USD, ki je ob odobritvi teh ukrepov znašal 1,3, je znesek odobrenih jamstev približno 12 milijard EUR, kar je približno 1 % bilančne vsote ING Groep. Jamstva so bila odobrena v času, ko so se tržne razmere slabšale in so banke težko dobile finančno podporo. Torej vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi zagotovil teh jamstev, ki zato pomenijo dodatno pomoč, po možnosti v višini do nominalnega zneska. (32) |
| --- | --- |

(104)

Poleg tega je ING prejela 5 milijard EUR in 9 milijard USD pomoči iz nizozemske jamstvene sheme. Na podlagi prevladujočega menjalnega tečaja EUR/USD, ki je ob odobritvi teh ukrepov znašal 1,3, je znesek odobrenih jamstev približno 12 milijard EUR, kar je približno 1 % bilančne vsote ING Groep. Jamstva so bila odobrena v času, ko so se tržne razmere slabšale in so banke težko dobile finančno podporo. Torej vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi zagotovil teh jamstev, ki zato pomenijo dodatno pomoč, po možnosti v višini do nominalnega zneska. (32)

| (105) | Nadalje, Nizozemska trdi, da bo ING od Nizozemske [...] dodatnih [...] milijard EUR jamstev za delno izčlenitev subjekta WUH/Interadvies za bančno poslovanje s prebivalstvom, ki še niso bila odobrena in za katera je treba še ugotoviti, ali so potrebna. Nizozemska ta jamstva obravnava kot dodatno pomoč za prestrukturiranje upravičencu, ki bo priglašena pozneje. Komisija načelno ne nasprotuje taki pomoči, če je omejena na najmanjši potrebni znesek za prestrukturiranje družbe ING (33) in če se zadovoljivo nadomesti. |
| --- | --- |

(105)

Nadalje, Nizozemska trdi, da bo ING od Nizozemske [...] dodatnih [...] milijard EUR jamstev za delno izčlenitev subjekta WUH/Interadvies za bančno poslovanje s prebivalstvom, ki še niso bila odobrena in za katera je treba še ugotoviti, ali so potrebna. Nizozemska ta jamstva obravnava kot dodatno pomoč za prestrukturiranje upravičencu, ki bo priglašena pozneje. Komisija načelno ne nasprotuje taki pomoči, če je omejena na najmanjši potrebni znesek za prestrukturiranje družbe ING (33) in če se zadovoljivo nadomesti.

| (106) | ING bo torej skupno prejela pomoč za prestrukturiranje do [12–22] milijard EUR v obliki likvidnostnih jamstev in drugo pomoč v višini približno 17 milijard EUR, kar ustreza približno 5 % RWA banke. |
| --- | --- |

(106)

ING bo torej skupno prejela pomoč za prestrukturiranje do [12–22] milijard EUR v obliki likvidnostnih jamstev in drugo pomoč v višini približno 17 milijard EUR, kar ustreza približno 5 % RWA banke.

5.2   Združljivost

5.2.1   Uporaba člena 87(3)(b) Pogodbe

| (107) | V skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe lahko Komisija odloči, da je pomoč združljiva s skupnim trgom, če se uporablja „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. Komisija je v nedavni odobritvi podaljšanja nizozemske jamstvene sheme (34) potrdila, da na splošno nevarnost resne motnje v nizozemskem gospodarstvu ostaja in da so ukrepi v podporo bankam primerni za odpravljanje te nevarnosti. |
| --- | --- |

(107)

V skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe lahko Komisija odloči, da je pomoč združljiva s skupnim trgom, če se uporablja „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. Komisija je v nedavni odobritvi podaljšanja nizozemske jamstvene sheme (34) potrdila, da na splošno nevarnost resne motnje v nizozemskem gospodarstvu ostaja in da so ukrepi v podporo bankam primerni za odpravljanje te nevarnosti.

| (108) | Glede na pomembnost posojilnih dejavnosti družbe ING za posamezne regionalne trge, njeno čezmejno prisotnost ter njeno povezanost in sodelovanje z drugimi bankami Komisija priznava, da je to sistemsko pomembna banka. [...]. Zato se sklene, da bi imel tak propad resne posledice za nizozemski finančni sektor in realno gospodarstvo. Torej je treba pomoč oceniti na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(108)

Glede na pomembnost posojilnih dejavnosti družbe ING za posamezne regionalne trge, njeno čezmejno prisotnost ter njeno povezanost in sodelovanje z drugimi bankami Komisija priznava, da je to sistemsko pomembna banka. [...]. Zato se sklene, da bi imel tak propad resne posledice za nizozemski finančni sektor in realno gospodarstvo. Torej je treba pomoč oceniti na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe.

5.2.2   Združljivost ukrepa OS

| (109) | Kako države članice upravljajo ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe, se oceni na podlagi sporočila o oslabljenih sredstvih. To sporočilo določa načela, ki jih je treba upoštevati pri vsakem ukrepu finančne pomoči za oslabljena sredstva. |
| --- | --- |

(109)

Kako države članice upravljajo ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe, se oceni na podlagi sporočila o oslabljenih sredstvih. To sporočilo določa načela, ki jih je treba upoštevati pri vsakem ukrepu finančne pomoči za oslabljena sredstva.

| (110) | Dvomi, ki so bili izraženi v odločitvi o začetku postopka, da ukrep IA ne izpolnjuje pogojev za združljivost finančne pomoči za oslabljena sredstva, kot so določeni v sporočilu o oslabljenih sredstvih, so odpravljeni. |
| --- | --- |

(110)

Dvomi, ki so bili izraženi v odločitvi o začetku postopka, da ukrep IA ne izpolnjuje pogojev za združljivost finančne pomoči za oslabljena sredstva, kot so določeni v sporočilu o oslabljenih sredstvih, so odpravljeni.

| (111) | Nizozemski organi so se zavezali k spremembi ukrepa z zvišanjem provizije za jamstvo, ki jo ING plačuje Nizozemski, za 82,6 (35) BT na leto, s čimer se spremenita s tem povezana prenosna cena ukrepa in struktura provizij. Poleg tega je bila provizija za financiranje znižana za 50 BT na leto. |
| --- | --- |

(111)

Nizozemski organi so se zavezali k spremembi ukrepa z zvišanjem provizije za jamstvo, ki jo ING plačuje Nizozemski, za 82,6 (35) BT na leto, s čimer se spremenita s tem povezana prenosna cena ukrepa in struktura provizij. Poleg tega je bila provizija za financiranje znižana za 50 BT na leto.

| (112) | Kot prvo, od zvišanja provizije za jamstvo za 82,6 BT na leto je 52 BT na leto namenjenih znižanju prenosne cene za sredstva portfelja z 90 % nominalne vrednosti na 87 % nominalne vrednosti. S spremembo prenosne cene se ta uskladi z ocenami REV za portfelj, ki bi izhajale iz uporabe razumnih predpostavk. Nizozemski organi so na podlagi odločitve o začetku postopka predložili spremenjeno vrednotenje portfelja. Potem, ko je Komisija izrazila dvome o predpostavkah glede cen stanovanj in diskontnih stopnjah, ki jih je družba Dynamic Credit Partners uporabila v prvotnem vrednotenju portfelja, so nizozemski organi Komisiji predložili rezultate vrednotenja, dobljene z isto metodologijo vrednotenja, vendar na podlagi previdnejših predpostavk glede cen stanovanj in diskontnih stopenj. Komisija je po posvetovanju s svojimi zunanjimi strokovnjaki rezultate prilagodila dodatnim dejavnikom. Na podlagi te analize se sklene, da je REV, ocenjena na 87 %, sprejemljiva z vidika zahtev sporočila o oslabljenih sredstvih, kar zadeva metodologijo vrednotenja in preudarne predpostavke, ki so bile navedene v odločitvi o začetku postopka. S prilagoditvijo REV na 87 % so bili začetni dvomi Komisije odpravljeni. |
| --- | --- |

(112)

Kot prvo, od zvišanja provizije za jamstvo za 82,6 BT na leto je 52 BT na leto namenjenih znižanju prenosne cene za sredstva portfelja z 90 % nominalne vrednosti na 87 % nominalne vrednosti. S spremembo prenosne cene se ta uskladi z ocenami REV za portfelj, ki bi izhajale iz uporabe razumnih predpostavk. Nizozemski organi so na podlagi odločitve o začetku postopka predložili spremenjeno vrednotenje portfelja. Potem, ko je Komisija izrazila dvome o predpostavkah glede cen stanovanj in diskontnih stopnjah, ki jih je družba Dynamic Credit Partners uporabila v prvotnem vrednotenju portfelja, so nizozemski organi Komisiji predložili rezultate vrednotenja, dobljene z isto metodologijo vrednotenja, vendar na podlagi previdnejših predpostavk glede cen stanovanj in diskontnih stopenj. Komisija je po posvetovanju s svojimi zunanjimi strokovnjaki rezultate prilagodila dodatnim dejavnikom. Na podlagi te analize se sklene, da je REV, ocenjena na 87 %, sprejemljiva z vidika zahtev sporočila o oslabljenih sredstvih, kar zadeva metodologijo vrednotenja in preudarne predpostavke, ki so bile navedene v odločitvi o začetku postopka. S prilagoditvijo REV na 87 % so bili začetni dvomi Komisije odpravljeni.

| (113) | Komisija je v odločitvi o začetku postopka izrazila dvome o ravni provizije za upravljanje, ki je bila prvotno določena na 25 BT na leto. Z zvišanjem provizije za jamstvo za 15 BT na leto (poleg 52 BT na leto za prilagoditev vrednotenja in 15,6 BT na leto za časovno prilagoditev) se provizija za upravljanje zniža na 10 BT na leto, kar je sprejemljiva raven glede na velikost upravljanega porfelja. Poleg tega je bila pozornost namenjena tudi dvomom o proviziji za financiranje, ki jih je Komisija izrazila v odločitvi o začetku postopka, saj je bila ta provizija znižana za 50 BT na leto. Tako se provizija za financiranje uskladi s stroški financiranja Nizozemske, kot so jih Komisiji predstavili nizozemski organi (36). Torej so bili začetni dvomi Komisije o provizijah za upravljanje in financiranje odpravljeni. |
| --- | --- |

(113)

Komisija je v odločitvi o začetku postopka izrazila dvome o ravni provizije za upravljanje, ki je bila prvotno določena na 25 BT na leto. Z zvišanjem provizije za jamstvo za 15 BT na leto (poleg 52 BT na leto za prilagoditev vrednotenja in 15,6 BT na leto za časovno prilagoditev) se provizija za upravljanje zniža na 10 BT na leto, kar je sprejemljiva raven glede na velikost upravljanega porfelja. Poleg tega je bila pozornost namenjena tudi dvomom o proviziji za financiranje, ki jih je Komisija izrazila v odločitvi o začetku postopka, saj je bila ta provizija znižana za 50 BT na leto. Tako se provizija za financiranje uskladi s stroški financiranja Nizozemske, kot so jih Komisiji predstavili nizozemski organi (36). Torej so bili začetni dvomi Komisije o provizijah za upravljanje in financiranje odpravljeni.

| (114) | V zvezi s porazdelitvijo bremena je v oddelku 5.2 sporočila o oslabljenih sredstvih navedeno splošno načelo, da bi morale banke v čim večjem obsegu kriti izgube, povezane z oslabljenimi sredstvi. Komisija meni, da je mogoče ustrezno raven porazdelitve bremena doseči samo, če se oslabljena sredstva prenesejo na državo po prenosni ceni, ki ne presega REV. (37) Komisijo je v zvezi s tem prepričala spremenjena prenosna cena, kot je navedena v uvodni izjavi 112 zgoraj. |
| --- | --- |

(114)

V zvezi s porazdelitvijo bremena je v oddelku 5.2 sporočila o oslabljenih sredstvih navedeno splošno načelo, da bi morale banke v čim večjem obsegu kriti izgube, povezane z oslabljenimi sredstvi. Komisija meni, da je mogoče ustrezno raven porazdelitve bremena doseči samo, če se oslabljena sredstva prenesejo na državo po prenosni ceni, ki ne presega REV. (37) Komisijo je v zvezi s tem prepričala spremenjena prenosna cena, kot je navedena v uvodni izjavi 112 zgoraj.

| (115) | Prilagoditev prenosne cene se v tem primeru doseže z zvišanjem provizije za jamstvo za 52 BT na leto, kar v neto sedanji vrednosti ustreza razliki med 90 % in 87 % nominalne vrednosti. To je v skladu z odločitvijo o začetku postopka, v kateri je Komisija sprejela dogovor o izmenjavi denarnih tokov in menila, da se bo vrednotenje prilagodilo s spremembo provizije za jamstvo. Ukrep OS torej izpolnjuje pogoje v zvezi z ustrezno porazdelitvijo bremena. |
| --- | --- |

(115)

Prilagoditev prenosne cene se v tem primeru doseže z zvišanjem provizije za jamstvo za 52 BT na leto, kar v neto sedanji vrednosti ustreza razliki med 90 % in 87 % nominalne vrednosti. To je v skladu z odločitvijo o začetku postopka, v kateri je Komisija sprejela dogovor o izmenjavi denarnih tokov in menila, da se bo vrednotenje prilagodilo s spremembo provizije za jamstvo. Ukrep OS torej izpolnjuje pogoje v zvezi z ustrezno porazdelitvijo bremena.

| (116) | Nazadnje, spremenjeni ukrep OS začne veljati 25. oktobra 2009, medtem ko so se plačila od 26. januarja 2009 do 25. oktobra 2009 izvajala na podlagi strukture provizij prvotne transakcije, ki je bila za družbo ING ugodnejša. Da bi se nadomestila plačila družbe ING državi, ki se jim je država v navedenem obdobju odpovedala, je bila provizija za jamstvo zvišana za dodatnih 15,6 BT na leto. Ta sprememba je potrebna, da bi se ukrep štel za združljivega s sporočilom o oslabljenih sredstvih od 26. januarja 2009. Vendar se s tem zvišanjem ne poveča vrednotenje portfelja ali izboljša porazdelitev bremena, saj se z njim samo zagotavlja uporaba sporočila o oslabljenih sredstvih od datuma začetka veljavnosti ukrepa OS, tj. za nazaj. |
| --- | --- |

(116)

Nazadnje, spremenjeni ukrep OS začne veljati 25. oktobra 2009, medtem ko so se plačila od 26. januarja 2009 do 25. oktobra 2009 izvajala na podlagi strukture provizij prvotne transakcije, ki je bila za družbo ING ugodnejša. Da bi se nadomestila plačila družbe ING državi, ki se jim je država v navedenem obdobju odpovedala, je bila provizija za jamstvo zvišana za dodatnih 15,6 BT na leto. Ta sprememba je potrebna, da bi se ukrep štel za združljivega s sporočilom o oslabljenih sredstvih od 26. januarja 2009. Vendar se s tem zvišanjem ne poveča vrednotenje portfelja ali izboljša porazdelitev bremena, saj se z njim samo zagotavlja uporaba sporočila o oslabljenih sredstvih od datuma začetka veljavnosti ukrepa OS, tj. za nazaj.

5.2.3   Združljivost pomoči za prestrukturiranje

| (117) | Komisija mora oceniti nadaljevanje vseh predhodnih ukrepov nujne pomoči kot pomoč za prestrukturiranje. Združljivost pomoči za prestrukturiranje se oceni na podlagi načrta za prestrukturiranje v okviru Sporočila Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (38) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju). Tudi če so prejšnje odločitve vsebovale sklice na Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (39), je Komisija v točki 49 sporočila o prestrukturiranju pojasnila, da bo vsako pomoč, ki ji bo priglašena do 31. decembra 2010, ocenila kot pomoč za prestrukturiranje bankam na podlagi sporočila o prestrukturiranju in ne na podlagi Smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. |
| --- | --- |

(117)

Komisija mora oceniti nadaljevanje vseh predhodnih ukrepov nujne pomoči kot pomoč za prestrukturiranje. Združljivost pomoči za prestrukturiranje se oceni na podlagi načrta za prestrukturiranje v okviru Sporočila Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (38) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju). Tudi če so prejšnje odločitve vsebovale sklice na Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (39), je Komisija v točki 49 sporočila o prestrukturiranju pojasnila, da bo vsako pomoč, ki ji bo priglašena do 31. decembra 2010, ocenila kot pomoč za prestrukturiranje bankam na podlagi sporočila o prestrukturiranju in ne na podlagi Smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah.

| (118) | Sporočilo o prestrukturiranju ne določa pogojev, pod katerimi bi morala banka predložiti načrt prestrukturiranja, temveč se sklicuje na predhodna sporočila. |
| --- | --- |

(118)

Sporočilo o prestrukturiranju ne določa pogojev, pod katerimi bi morala banka predložiti načrt prestrukturiranja, temveč se sklicuje na predhodna sporočila.

| (119) | Komisija meni, da bi ING potrebovala poglobljeno prestrukturiranje, zlasti ker je upravičenec že prejel državno pomoč, ki prispeva h kritju izgub ali preprečevanju njihovega nastanka in ki skupaj presega 2 % skupne RWA banke. To stališče je v skladu s točko 4 sporočila o prestrukturiranju in točko 55 sporočila o oslabljenih sredstvih ter s prejšnjimi zavezami družbe ING (40). |
| --- | --- |

(119)

Komisija meni, da bi ING potrebovala poglobljeno prestrukturiranje, zlasti ker je upravičenec že prejel državno pomoč, ki prispeva h kritju izgub ali preprečevanju njihovega nastanka in ki skupaj presega 2 % skupne RWA banke. To stališče je v skladu s točko 4 sporočila o prestrukturiranju in točko 55 sporočila o oslabljenih sredstvih ter s prejšnjimi zavezami družbe ING (40).

| (120) | Komisija se pri ocenjevanju načrta prestrukturiranja prepriča, da je banka zmožna ponovno vzpostaviti dolgoročno rentabilnost brez državne pomoči (oddelek 2 sporočila o prestrukturiranju). |
| --- | --- |

(120)

Komisija se pri ocenjevanju načrta prestrukturiranja prepriča, da je banka zmožna ponovno vzpostaviti dolgoročno rentabilnost brez državne pomoči (oddelek 2 sporočila o prestrukturiranju).

| (121) | V sporočilu o prestrukturiranju je v tem okviru navedeno, da so države izvajale dokapitalizacije bank pod pogoji, ki so bili izbrani predvsem za ohranjanje finančne stabilnosti in ne toliko za ponovno vzpostavitev rentabilnosti. Dolgoročna rentabilnost zato zahteva, da se vsaka prejeta državna pomoč sčasoma odplača, kot je predvideno ob dodelitvi pomoči, ali pa se zanjo plača nadomestilo po običajnih tržnih pogojih, s čimer se zagotovi prenehanje vseh oblik dodatne državne pomoči. V načrtu prestrukturiranja je zasnovana prepričljiva strategija za poplačilo kapitala Nizozemski, ki se bo začela izvajati še pred izdajo te odločbe. |
| --- | --- |

(121)

V sporočilu o prestrukturiranju je v tem okviru navedeno, da so države izvajale dokapitalizacije bank pod pogoji, ki so bili izbrani predvsem za ohranjanje finančne stabilnosti in ne toliko za ponovno vzpostavitev rentabilnosti. Dolgoročna rentabilnost zato zahteva, da se vsaka prejeta državna pomoč sčasoma odplača, kot je predvideno ob dodelitvi pomoči, ali pa se zanjo plača nadomestilo po običajnih tržnih pogojih, s čimer se zagotovi prenehanje vseh oblik dodatne državne pomoči. V načrtu prestrukturiranja je zasnovana prepričljiva strategija za poplačilo kapitala Nizozemski, ki se bo začela izvajati še pred izdajo te odločbe.

| (122) | V načrtu prestrukturiranja je pojasnjeno, da se dolgoročna rentabilnost doseže, ko je banka sposobna kriti vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami, ter zagotoviti ustrezen RoE ob upoštevanju profila tveganja banke. Kot je navedeno v uvodni izjavi 65, je v načrtu prestrukturiranja navedeno, kako bo ING prikazala ustrezno donosnost za kritje vseh svojih stroškov, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami, ter zagotovila ustrezen RoE ob upoštevanju profila tveganja banke. |
| --- | --- |

(122)

V načrtu prestrukturiranja je pojasnjeno, da se dolgoročna rentabilnost doseže, ko je banka sposobna kriti vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami, ter zagotoviti ustrezen RoE ob upoštevanju profila tveganja banke. Kot je navedeno v uvodni izjavi 65, je v načrtu prestrukturiranja navedeno, kako bo ING prikazala ustrezno donosnost za kritje vseh svojih stroškov, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami, ter zagotovila ustrezen RoE ob upoštevanju profila tveganja banke.

| (123) | Načrt prestrukturiranja kaže, da je ING zmožna izpolniti zadevne zakonske zahteve tudi v izjemnem scenariju z dolgotrajno svetovno recesijo, kot se zahteva s točko 13 sporočila o prestrukturiranju. Informacije, ki so jih predložili nizozemski organi, kažejo, da bi bila ING rentabilna tudi v izjemnih scenarijih s previdnimi predpostavkami, ki jih je pregledala Komisija. Komisija je seznanjena s tem, da je modele, ki jih je ING uporabila za stopnje LGD nizozemskega portfelja hipotekarnih posojil za prebivalstvo, odobril DNB – nizozemski nadzorni organ. Glede kakovosti nizozemskega portfelja hipotekarnih posojil družbe ING so bile uporabljene dodatne izjemne predpostavke za nizozemski trg hipotek. Ob dodatnih izjemnih predpostavkah bi ING glede na informacije, ki so jih predložili nizozemski organi, še vedno izpolnjevala kapitalske zahteve. |
| --- | --- |

(123)

Načrt prestrukturiranja kaže, da je ING zmožna izpolniti zadevne zakonske zahteve tudi v izjemnem scenariju z dolgotrajno svetovno recesijo, kot se zahteva s točko 13 sporočila o prestrukturiranju. Informacije, ki so jih predložili nizozemski organi, kažejo, da bi bila ING rentabilna tudi v izjemnih scenarijih s previdnimi predpostavkami, ki jih je pregledala Komisija. Komisija je seznanjena s tem, da je modele, ki jih je ING uporabila za stopnje LGD nizozemskega portfelja hipotekarnih posojil za prebivalstvo, odobril DNB – nizozemski nadzorni organ. Glede kakovosti nizozemskega portfelja hipotekarnih posojil družbe ING so bile uporabljene dodatne izjemne predpostavke za nizozemski trg hipotek. Ob dodatnih izjemnih predpostavkah bi ING glede na informacije, ki so jih predložili nizozemski organi, še vedno izpolnjevala kapitalske zahteve.

| (124) | Načrtovane odsvojitve bodo sčasoma ustvarile presežni kapital, ki bi moral dodatno okrepiti kapitalsko osnovo družbe ING. |
| --- | --- |

(124)

Načrtovane odsvojitve bodo sčasoma ustvarile presežni kapital, ki bi moral dodatno okrepiti kapitalsko osnovo družbe ING.

| (125) | Poleg tega so v načrtu v skladu s točko 10 sporočila o prestrukturiranju opredeljeni vzroki za težave banke in njene slabosti ter opisani načini, kako bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja pripomogli k reševanju preteklih težav. V ta namen je v načrtu prestrukturiranja navedeno, da bo upravičenec izboljšal svojo strukturo kapitala z odpravo dvojnega vzvoda in izboljšanjem količnika kapitalske ustreznosti temeljnega kapitala. Torej bo ING v boljšem položaju za spopadanje z morebitnim neugodnim gospodarskim dogajanjem v prihodnosti in bo lahko krila nepričakovane izgube tudi po poplačilu kapitala, ki ga je prejela od Nizozemske. |
| --- | --- |

(125)

Poleg tega so v načrtu v skladu s točko 10 sporočila o prestrukturiranju opredeljeni vzroki za težave banke in njene slabosti ter opisani načini, kako bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja pripomogli k reševanju preteklih težav. V ta namen je v načrtu prestrukturiranja navedeno, da bo upravičenec izboljšal svojo strukturo kapitala z odpravo dvojnega vzvoda in izboljšanjem količnika kapitalske ustreznosti temeljnega kapitala. Torej bo ING v boljšem položaju za spopadanje z morebitnim neugodnim gospodarskim dogajanjem v prihodnosti in bo lahko krila nepričakovane izgube tudi po poplačilu kapitala, ki ga je prejela od Nizozemske.

| (126) | Portfelj Alt-A je bil opredeljen kot glavni razlog za ponovno potrebo po državni podpori. Pomisleki na trgu glede morebitnih zmanjšanj vrednosti portfelja Alt-A so bili eden od povodov za dokapitalizacijo, preden je bil za portfelj uveden ukrep OS. Taki pomisleki na trgu so bili z ukrepom OS odpravljeni. [...]. V tem pogledu je bil s predvideno odsvojitvijo ING Direct US, kot je bila predstavljena v načrtu prestrukturiranja, odpravljen glavni vir težav, ki so povzročile poseg države. |
| --- | --- |

(126)

Portfelj Alt-A je bil opredeljen kot glavni razlog za ponovno potrebo po državni podpori. Pomisleki na trgu glede morebitnih zmanjšanj vrednosti portfelja Alt-A so bili eden od povodov za dokapitalizacijo, preden je bil za portfelj uveden ukrep OS. Taki pomisleki na trgu so bili z ukrepom OS odpravljeni. [...]. V tem pogledu je bil s predvideno odsvojitvijo ING Direct US, kot je bila predstavljena v načrtu prestrukturiranja, odpravljen glavni vir težav, ki so povzročile poseg države.

| (127) | ING bo dodatno zmanjšala svojo izpostavljenost sredstvom iz razredov z večjim tveganjem in ne bo poskušala povečati svoje izpostavljenosti na trgu nepremičnin. Prav tako bo ING prodala druge tvegane dejavnosti in sredstva ali zmanjšala izpostavljenost tem elementom. |
| --- | --- |

(127)

ING bo dodatno zmanjšala svojo izpostavljenost sredstvom iz razredov z večjim tveganjem in ne bo poskušala povečati svoje izpostavljenosti na trgu nepremičnin. Prav tako bo ING prodala druge tvegane dejavnosti in sredstva ali zmanjšala izpostavljenost tem elementom.

| (128) | Poleg tega je ING začela izvajati širšo politiko zmanjševanja tveganj in program za zniževanje stroškov, ki je usmerjen tudi v odpravljanje zapletene sestave ING Groep, in sicer najprej z oblikovanjem bančnega in zavarovalniškega dela, pozneje pa z odsvojitvijo celotne zavarovalniške dejavnosti. Načrt kaže, da bo zlasti ING Direct prilagodila [preudarno] poslovno strategijo in se vzdržala [...] določanja cen, kar je poudarjeno s prepovedjo narekovanja cen, kot je navedeno v uvodnih izjavah 53 in 84. |
| --- | --- |

(128)

Poleg tega je ING začela izvajati širšo politiko zmanjševanja tveganj in program za zniževanje stroškov, ki je usmerjen tudi v odpravljanje zapletene sestave ING Groep, in sicer najprej z oblikovanjem bančnega in zavarovalniškega dela, pozneje pa z odsvojitvijo celotne zavarovalniške dejavnosti. Načrt kaže, da bo zlasti ING Direct prilagodila [preudarno] poslovno strategijo in se vzdržala [...] določanja cen, kar je poudarjeno s prepovedjo narekovanja cen, kot je navedeno v uvodnih izjavah 53 in 84.

| (129) | Nadalje, načrt kaže, da se ING v skladu s točko 11 sporočila o prestrukturiranju prilagaja novim spoznanjem, ki jih je pridobila s krizo. V načrtu je na primer pojasnjeno, da namerava ING spremeniti plačno politiko, da bi banko umerila v dolgoročnejše dosežke in tako preprečila nagrajevanje neuspeha. [...]. |
| --- | --- |

(129)

Nadalje, načrt kaže, da se ING v skladu s točko 11 sporočila o prestrukturiranju prilagaja novim spoznanjem, ki jih je pridobila s krizo. V načrtu je na primer pojasnjeno, da namerava ING spremeniti plačno politiko, da bi banko umerila v dolgoročnejše dosežke in tako preprečila nagrajevanje neuspeha. [...].

| (130) | Zato se sklene, da je načrt prestrukturiranja primeren za ponovno vzpostavitev dolgoročne rentabilnosti družbe ING. |
| --- | --- |

(130)

Zato se sklene, da je načrt prestrukturiranja primeren za ponovno vzpostavitev dolgoročne rentabilnosti družbe ING.

| (131) | Poleg tega je v načrtu prestrukturiranja predviden ustrezen lastni prispevek k stroškom prestrukturiranja (oddelek 3 sporočila o prestrukturiranju). Načrt prestrukturiranja kaže, da ING v skladu s sporočilom o prestrukturiranju zagotovi ustrezno porazdelitev bremena, ki je pomembna za zmanjšanje moralnega tveganja. |
| --- | --- |

(131)

Poleg tega je v načrtu prestrukturiranja predviden ustrezen lastni prispevek k stroškom prestrukturiranja (oddelek 3 sporočila o prestrukturiranju). Načrt prestrukturiranja kaže, da ING v skladu s sporočilom o prestrukturiranju zagotovi ustrezno porazdelitev bremena, ki je pomembna za zmanjšanje moralnega tveganja.

| (132) | Prvič, Nizozemska se je zavezala, da bo prilagodila pogoje ukrepa OS, s čimer se ta ukrep uskladi z zahtevami, določenimi v sporočilu o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

(132)

Prvič, Nizozemska se je zavezala, da bo prilagodila pogoje ukrepa OS, s čimer se ta ukrep uskladi z zahtevami, določenimi v sporočilu o oslabljenih sredstvih.

| (133) | Drugič, ING bo za pridobljeni kapitalski vložek plačala ustrezno nadomestilo v skladu s sporočilom o dokapitalizaciji finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (41) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o dokapitalizaciji). Ta ocena se ne spremeni s spremembo pogojev poplačila, saj ti zadevajo premijo predčasnega odkupa. Ta premija pomeni spremembo odločitve o dokapitalizaciji. Premija predčasnega odkupa je sprejemljiva, ker Komisija spodbuja predčasno poplačilo. Take spodbude za odkup so utemeljene tako, da se z njim odpravijo trajni učinki koristi državne pomoči za banko. Enak pristop je bil uporabljen v odločitvah Komisije, sprejetih na podlagi sporočila o dokapitalizaciji, kot sta SNS in Aegon (glej uvodno izjavo 33), in ga je treba smiselno uporabiti tudi v tem primeru. Poleg tega se zdi znižanje odkupne premije glede na to, da bo kapitalski vložek Nizozemski zagotovil 15-odstotno IRR, upravičeno tudi samo po sebi, saj je taka IRR ustrezno nadomestilo v smislu sporočila o dokapitalizaciji. Zato je treba znižanje odkupne premije obravnavati kot združljivo pomoč za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(133)

Drugič, ING bo za pridobljeni kapitalski vložek plačala ustrezno nadomestilo v skladu s sporočilom o dokapitalizaciji finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (41) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o dokapitalizaciji). Ta ocena se ne spremeni s spremembo pogojev poplačila, saj ti zadevajo premijo predčasnega odkupa. Ta premija pomeni spremembo odločitve o dokapitalizaciji. Premija predčasnega odkupa je sprejemljiva, ker Komisija spodbuja predčasno poplačilo. Take spodbude za odkup so utemeljene tako, da se z njim odpravijo trajni učinki koristi državne pomoči za banko. Enak pristop je bil uporabljen v odločitvah Komisije, sprejetih na podlagi sporočila o dokapitalizaciji, kot sta SNS in Aegon (glej uvodno izjavo 33), in ga je treba smiselno uporabiti tudi v tem primeru. Poleg tega se zdi znižanje odkupne premije glede na to, da bo kapitalski vložek Nizozemski zagotovil 15-odstotno IRR, upravičeno tudi samo po sebi, saj je taka IRR ustrezno nadomestilo v smislu sporočila o dokapitalizaciji. Zato je treba znižanje odkupne premije obravnavati kot združljivo pomoč za prestrukturiranje.

| (134) | Tretjič, ING bo za pridobljena jamstva za srednjeročne obveznosti plačala ustrezno nadomestilo v skladu z nizozemsko jamstveno shemo, ki je po drugi strani v skladu s sporočilom o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (42). |
| --- | --- |

(134)

Tretjič, ING bo za pridobljena jamstva za srednjeročne obveznosti plačala ustrezno nadomestilo v skladu z nizozemsko jamstveno shemo, ki je po drugi strani v skladu s sporočilom o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (42).

| (135) | Nizozemska se je tudi zavezala k številnim načrtovanim odsvojitvam svetovnih zavarovalniških dejavnostih družbe ING, njene dejavnosti upravljanja premoženja ter njenih dejavnosti zasebnega bančništva v Švici in zunaj Evrope, kar prispeva h kritju stroškov prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(135)

Nizozemska se je tudi zavezala k številnim načrtovanim odsvojitvam svetovnih zavarovalniških dejavnostih družbe ING, njene dejavnosti upravljanja premoženja ter njenih dejavnosti zasebnega bančništva v Švici in zunaj Evrope, kar prispeva h kritju stroškov prestrukturiranja.

| (136) | Poleg tega je v načrtu prestrukturiranja predvideno, da bo ING zbrala 5 milijard EUR kapitala s ponudbo delnic v letu 2009, katere posledica bo razvodenitev pravic obstoječih delničarjev. To se lahko šteje za precejšnji lastni prispevek obstoječih ponudnikov kapitala. |
| --- | --- |

(136)

Poleg tega je v načrtu prestrukturiranja predvideno, da bo ING zbrala 5 milijard EUR kapitala s ponudbo delnic v letu 2009, katere posledica bo razvodenitev pravic obstoječih delničarjev. To se lahko šteje za precejšnji lastni prispevek obstoječih ponudnikov kapitala.

| (137) | Omejitev pomoči na najmanjšo potrebno zagotavlja tudi zaveza Nizozemske, da upravičenec ne bo prevzemal drugih finančnih institucij na splošno ali drugih družb, če bi to upočasnilo poplačilo kapitala Nizozemski. S tem se zagotavlja, da se bo banka vzdržala vseh prevzemov [...]. |
| --- | --- |

(137)

Omejitev pomoči na najmanjšo potrebno zagotavlja tudi zaveza Nizozemske, da upravičenec ne bo prevzemal drugih finančnih institucij na splošno ali drugih družb, če bi to upočasnilo poplačilo kapitala Nizozemski. S tem se zagotavlja, da se bo banka vzdržala vseh prevzemov [...].

| (138) | ING v preteklosti ni spoštovala politike Komisije glede kapitalskih instrumentov prvega in drugega reda, kot je določena v točki 26 sporočila o prestrukturiranju (43). Komisija je v navedeni točki pojasnila, da v okviru prestrukturiranja diskrecijska izravnava izgub s strani bank upravičenk (npr. s sprostitvijo rezerv ali zmanjšanjem lastniškega kapitala), da bi zagotovile izplačilo dividend in kuponov na neodplačani podrejeni dolg, načeloma ni združljiva s ciljem porazdelitve bremena. Čeprav Komisija razume, da ING ne bo več kupovala instrumentov prvega in drugega reda brez uradne odobritve Komisije, pa pri nakupu z dne 14. oktobra 2009 to načelo ni bilo spoštovano, kar je treba popraviti z dodatnimi ukrepi za omilitev izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(138)

ING v preteklosti ni spoštovala politike Komisije glede kapitalskih instrumentov prvega in drugega reda, kot je določena v točki 26 sporočila o prestrukturiranju (43). Komisija je v navedeni točki pojasnila, da v okviru prestrukturiranja diskrecijska izravnava izgub s strani bank upravičenk (npr. s sprostitvijo rezerv ali zmanjšanjem lastniškega kapitala), da bi zagotovile izplačilo dividend in kuponov na neodplačani podrejeni dolg, načeloma ni združljiva s ciljem porazdelitve bremena. Čeprav Komisija razume, da ING ne bo več kupovala instrumentov prvega in drugega reda brez uradne odobritve Komisije, pa pri nakupu z dne 14. oktobra 2009 to načelo ni bilo spoštovano, kar je treba popraviti z dodatnimi ukrepi za omilitev izkrivljanja konkurence.

| (139) | Žal je ING leta 2009 podobno izvedla diskrecijska plačila kuponov brez kakršne koli primerne utemeljitve, čeprav je v letu 2008 ustvarila izgubo. Čeprav Komisija meni, da je prepoved kuponov načelno potrebna tudi v primeru ING, pa ugotavlja, da se taka prepoved v tem primeru ne bi več smela zahtevati, če ING poplača 5 milijard EUR pred 31. januarjem 2010. To bi vključevalo plačili kupona z dne 8. in 15. decembra 2009. Predčasno poplačilo znatnega dela državne pomoči, dodeljene Nizozemski, odpravlja obstoječe pomisleke Komisije, da taka plačila kuponov preprečujejo družbi ING, da bi dosegla dolgoročno rentabilnost brez državne pomoči. Če lahko banka na trgu zbere toliko kapitala in ima jasno srednjeročno strategijo, ne bi več smela biti omejena pri uporabi svojega kapitala, če in kadar to ne ogroža izvajanja njenega načrta prestrukturiranja. To je bilo prikazano v načrtu prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(139)

Žal je ING leta 2009 podobno izvedla diskrecijska plačila kuponov brez kakršne koli primerne utemeljitve, čeprav je v letu 2008 ustvarila izgubo. Čeprav Komisija meni, da je prepoved kuponov načelno potrebna tudi v primeru ING, pa ugotavlja, da se taka prepoved v tem primeru ne bi več smela zahtevati, če ING poplača 5 milijard EUR pred 31. januarjem 2010. To bi vključevalo plačili kupona z dne 8. in 15. decembra 2009. Predčasno poplačilo znatnega dela državne pomoči, dodeljene Nizozemski, odpravlja obstoječe pomisleke Komisije, da taka plačila kuponov preprečujejo družbi ING, da bi dosegla dolgoročno rentabilnost brez državne pomoči. Če lahko banka na trgu zbere toliko kapitala in ima jasno srednjeročno strategijo, ne bi več smela biti omejena pri uporabi svojega kapitala, če in kadar to ne ogroža izvajanja njenega načrta prestrukturiranja. To je bilo prikazano v načrtu prestrukturiranja.

| (140) | Načrt prestrukturiranja vsebuje tudi zadostne strukturne ukrepe in ukrepe v zvezi z ravnanjem za odpravljanje izkrivljanja konkurence. V sporočilu o prestrukturiranju je pojasnjeno, da se lahko izkrivljanje konkurence pojavi, kadar nekatere banke konkurirajo na podlagi kakovosti svojih produktov in storitev, druge pa poslujejo pretirano tvegano in/ali uporabljajo nezanesljive poslovne modele. Državna pomoč podaljšuje taka izkrivljanja konkurence, saj umetno podpira prisotnost upravičencev na trgu. Na ta način lahko ustvarja moralno tveganje v bančnem sistemu, hkrati pa slabi spodbude za konkurenčno ravnanje, naložbe in inovacije bank, ki niso upravičene do pomoči. Z ustvarjanjem ovir za vstop in zmanjševanjem spodbud za čezmejne dejavnosti lahko tudi oslabi enotni trg. |
| --- | --- |

(140)

Načrt prestrukturiranja vsebuje tudi zadostne strukturne ukrepe in ukrepe v zvezi z ravnanjem za odpravljanje izkrivljanja konkurence. V sporočilu o prestrukturiranju je pojasnjeno, da se lahko izkrivljanje konkurence pojavi, kadar nekatere banke konkurirajo na podlagi kakovosti svojih produktov in storitev, druge pa poslujejo pretirano tvegano in/ali uporabljajo nezanesljive poslovne modele. Državna pomoč podaljšuje taka izkrivljanja konkurence, saj umetno podpira prisotnost upravičencev na trgu. Na ta način lahko ustvarja moralno tveganje v bančnem sistemu, hkrati pa slabi spodbude za konkurenčno ravnanje, naložbe in inovacije bank, ki niso upravičene do pomoči. Z ustvarjanjem ovir za vstop in zmanjševanjem spodbud za čezmejne dejavnosti lahko tudi oslabi enotni trg.

| (141) | V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija pri ocenjevanju zneska pomoči in izkrivljanja, ki nastane zaradi pomoči, upoštevati absolutni in relativni znesek prejete državne pomoči. Glede na to je ING prejela precejšnji znesek pomoči, ki pomeni 5 % RWA, če je izražena v RWA ING Bank. Ta raven je precej nad „sprožitveno ravnjo“ 2 % RWA (44). Poleg tega je ING pridobila precejšnji znesek jamstev, zaradi katerih pa ni treba sprejeti ukrepov za omilitev izkrivljanja konkurence v skladu s točko 31 sporočila o prestrukturiranju, saj ING ni imela težave s financiranjem (jamstva so navadno namenjena odpravljanju te težave), temveč jo je Nizozemska spodbudila, naj sprejme jamstva, da bo lahko dajala posojila realnemu gospodarstvu. Prav tako ni videti razloga, zakaj bi na tej stopnji dodatna jamstva, v načrtu prestrukturiranja predvidena za delno izčlenitev WUH/Interadvies, zahtevala dodatne ukrepe za omilitev izkrivljanja konkurence. Navedeni ukrep je sam po sebi namenjen odpravljanju izkrivljanja trga, saj je predviden samo zato, da se omogoči delna izčlenitev WUH/Interadvies. |
| --- | --- |

(141)

V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija pri ocenjevanju zneska pomoči in izkrivljanja, ki nastane zaradi pomoči, upoštevati absolutni in relativni znesek prejete državne pomoči. Glede na to je ING prejela precejšnji znesek pomoči, ki pomeni 5 % RWA, če je izražena v RWA ING Bank. Ta raven je precej nad „sprožitveno ravnjo“ 2 % RWA (44). Poleg tega je ING pridobila precejšnji znesek jamstev, zaradi katerih pa ni treba sprejeti ukrepov za omilitev izkrivljanja konkurence v skladu s točko 31 sporočila o prestrukturiranju, saj ING ni imela težave s financiranjem (jamstva so navadno namenjena odpravljanju te težave), temveč jo je Nizozemska spodbudila, naj sprejme jamstva, da bo lahko dajala posojila realnemu gospodarstvu. Prav tako ni videti razloga, zakaj bi na tej stopnji dodatna jamstva, v načrtu prestrukturiranja predvidena za delno izčlenitev WUH/Interadvies, zahtevala dodatne ukrepe za omilitev izkrivljanja konkurence. Navedeni ukrep je sam po sebi namenjen odpravljanju izkrivljanja trga, saj je predviden samo zato, da se omogoči delna izčlenitev WUH/Interadvies.

| (142) | Torej se sklene, da je upravičenec prejel velik znesek pomoči. Zato so potrebni znatni ukrepi, da se odpravi izkrivljanje konkurence. Ukrepe za omilitev izkrivljanja konkurence je treba okrepiti v skladu s točko 31 sporočila o prestrukturiranju zaradi nezadostne porazdelitve bremena, ki izhaja iz nespoštovanja politike Komisije glede instrumentov prvega in drugega reda, določene v točki 26 sporočila o prestrukturiranju, kot je podrobneje pojasnjena v uvodni izjavi 138 in naslednjih te odločbe. (45) |
| --- | --- |

(142)

Torej se sklene, da je upravičenec prejel velik znesek pomoči. Zato so potrebni znatni ukrepi, da se odpravi izkrivljanje konkurence. Ukrepe za omilitev izkrivljanja konkurence je treba okrepiti v skladu s točko 31 sporočila o prestrukturiranju zaradi nezadostne porazdelitve bremena, ki izhaja iz nespoštovanja politike Komisije glede instrumentov prvega in drugega reda, določene v točki 26 sporočila o prestrukturiranju, kot je podrobneje pojasnjena v uvodni izjavi 138 in naslednjih te odločbe. (45)

| (143) | Komisija meni, da je ING sprejela potrebne ukrepe za odpravo zelo obsežnega izkrivljanja konkurence, saj so v načrtu prestrukturiranja predvidene številne odsvojitve, s katerimi se bo zmanjšala prisotnost upravičenke na trgu. Upravičenec bo tako pred koncem leta 2013 svojo bilanco zmanjšal za 45 % glede na bilanco z dne 30. septembra 2008. Navedeni ukrepi so samo v zelo omejenem obsegu posledica razdolževanja in vključujejo predvsem odsvojitev celotne zavarovalniške dejavnosti družbe ING, dejavnosti upravljanja premoženja in bančnega poslovanja s prebivalstvom na Nizozemskem, zasebnega bančništva v Švici in bančnih dejavnosti zunaj Evrope. Obseg predlaganih odsvojitev je ustrezen za omilitev izkrivljanja konkurence, tudi ob upoštevanju oteževalnih okoliščin iz uvodnih izjav 138 in 139. |
| --- | --- |

(143)

Komisija meni, da je ING sprejela potrebne ukrepe za odpravo zelo obsežnega izkrivljanja konkurence, saj so v načrtu prestrukturiranja predvidene številne odsvojitve, s katerimi se bo zmanjšala prisotnost upravičenke na trgu. Upravičenec bo tako pred koncem leta 2013 svojo bilanco zmanjšal za 45 % glede na bilanco z dne 30. septembra 2008. Navedeni ukrepi so samo v zelo omejenem obsegu posledica razdolževanja in vključujejo predvsem odsvojitev celotne zavarovalniške dejavnosti družbe ING, dejavnosti upravljanja premoženja in bančnega poslovanja s prebivalstvom na Nizozemskem, zasebnega bančništva v Švici in bančnih dejavnosti zunaj Evrope. Obseg predlaganih odsvojitev je ustrezen za omilitev izkrivljanja konkurence, tudi ob upoštevanju oteževalnih okoliščin iz uvodnih izjav 138 in 139.

| (144) | Poleg tega se z načrtom prestrukturiranja tudi spodbuja učinkovita konkurenca ter preprečujejo tržna moč in ovire za čezmejno poslovanje v skladu s točko 32 sporočila o prestrukturiranju, saj bo v skladu z njim od dejavnosti družbe ING na nizozemskem trgu bančnega poslovanja s prebivalstvom izvedena delna izčlenitev subjekta. Komisija je ugotovila take tržne razmere zlasti na Nizozemskem, kjer je trg bančnega poslovanja s prebivalstvom močno koncentriran, ING pa je med vodilnimi udeleženci na trgu in lahko z državno pomočjo ohrani velik tržni delež. Družba WUH/Interadvies je primerna, ker se lahko v prihodnosti razvije v rentabilno družbo, ki lahko konkurira pri bančnem poslovanju s prebivalstvom na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(144)

Poleg tega se z načrtom prestrukturiranja tudi spodbuja učinkovita konkurenca ter preprečujejo tržna moč in ovire za čezmejno poslovanje v skladu s točko 32 sporočila o prestrukturiranju, saj bo v skladu z njim od dejavnosti družbe ING na nizozemskem trgu bančnega poslovanja s prebivalstvom izvedena delna izčlenitev subjekta. Komisija je ugotovila take tržne razmere zlasti na Nizozemskem, kjer je trg bančnega poslovanja s prebivalstvom močno koncentriran, ING pa je med vodilnimi udeleženci na trgu in lahko z državno pomočjo ohrani velik tržni delež. Družba WUH/Interadvies je primerna, ker se lahko v prihodnosti razvije v rentabilno družbo, ki lahko konkurira pri bančnem poslovanju s prebivalstvom na Nizozemskem.

| (145) | Kot navaja Nizozemska, bi morala delna izčlenitev povečati konkurenco na močno koncentriranem trgu, saj ima družba znaten tržni delež na področju hipotekarnih in potrošniških posojil ter pri nekaterih dejavnostih na področju varčevanja. Poleg tega bo subjekt celovita bančna družba z dobro opremljeno zaledno službo in dobro razvitim internetnim vmesnikom s plačilnim sistemom, financirala pa ga bo ING. Neobstoječo mrežo podružnic, ki je navadno pomembna infrastruktura za bančno dejavnost v večini držav članic, vsaj delno nadomešča internetno bančništvo, ki je prav tako pomemben distribucijski kanal za bančne produkte na Nizozemskem. Vloge se lahko položijo pri WUH/Interadvies prek internetne platforme, ki jo bo dobila ta družba. Novi subjekt bo lahko zaradi strokovnega znanja in izkušenj ter človeških virov, ki mu bodo zagotovljeni, tudi nadalje razvijal svojo obstoječo poslovno dejavnost in morda ustanovil podružnice. |
| --- | --- |

(145)

Kot navaja Nizozemska, bi morala delna izčlenitev povečati konkurenco na močno koncentriranem trgu, saj ima družba znaten tržni delež na področju hipotekarnih in potrošniških posojil ter pri nekaterih dejavnostih na področju varčevanja. Poleg tega bo subjekt celovita bančna družba z dobro opremljeno zaledno službo in dobro razvitim internetnim vmesnikom s plačilnim sistemom, financirala pa ga bo ING. Neobstoječo mrežo podružnic, ki je navadno pomembna infrastruktura za bančno dejavnost v večini držav članic, vsaj delno nadomešča internetno bančništvo, ki je prav tako pomemben distribucijski kanal za bančne produkte na Nizozemskem. Vloge se lahko položijo pri WUH/Interadvies prek internetne platforme, ki jo bo dobila ta družba. Novi subjekt bo lahko zaradi strokovnega znanja in izkušenj ter človeških virov, ki mu bodo zagotovljeni, tudi nadalje razvijal svojo obstoječo poslovno dejavnost in morda ustanovil podružnice.

| (146) | Poleg tega Komisija upošteva trditev nizozemskih organov iz uvodne izjave 56, da so produkti tekočih računov na Nizozemskem razmeroma manj pomembni za navzkrižno prodajo drugih produktov s področja bančnega poslovanja s prebivalstvom. Glede tega in ker ni nasprotnih kazalnikov, se Komisija strinja, da so lahko produkti tekočih računov na Nizozemskem razmeroma nepomembni za navzkrižno prodajo drugih produktov s področja bančnega poslovanja s prebivalstvom. |
| --- | --- |

(146)

Poleg tega Komisija upošteva trditev nizozemskih organov iz uvodne izjave 56, da so produkti tekočih računov na Nizozemskem razmeroma manj pomembni za navzkrižno prodajo drugih produktov s področja bančnega poslovanja s prebivalstvom. Glede tega in ker ni nasprotnih kazalnikov, se Komisija strinja, da so lahko produkti tekočih računov na Nizozemskem razmeroma nepomembni za navzkrižno prodajo drugih produktov s področja bančnega poslovanja s prebivalstvom.

| (147) | Komisija upošteva tudi to, da se je ING večkrat zavezala k zagotavljanju rentabilnega poslovanja, na primer z imenovanjem poslovodje odsvojene družbe in nadzornega fiduciarja. Oba morata zagotoviti, da so pravice ter druga opredmetena in neopredmetena sredstva družbe (ki bo delno izčlenjena) zavarovani in zaščiteni pred družbo ING. Tudi vzpostavljeni arbitražni mehanizem, v skladu s katerim mora novi subjekt prejeti vse potrebno za zagotovitev njegove rentabilnosti, bo zagotovil, da ING izpolnjuje svoje zaveze iz te odločbe. Poleg tega se ING ne bo usmerjala na stranke delno izčlenjenega subjekta pri produktih, prenesenih WUH/Interadvies, tudi če ima ING s temi strankami še vedno vzpostavljene odnose. ING bo tudi zagotovila financiranje za WUH/Interadvies za [...] po naložbi, vendar se bo to financiranje v navedenem obdobju postopno zmanjševalo. Poleg tega bo Komisija [...] zagotovila, da se družba proda s pomočjo odsvojitvenega fiduciarja [...]. Vsi navedeni elementi zagotavljajo, da bo subjekt rentabilen, in tako povečujejo konkurenco na nizozemskem trgu bančnega poslovanja s prebivalstvom. Komisija se zato strinja, da lahko odsvojitev WUH/Interadvies novemu konkurentu omogoči, da razvije poslovno dejavnost na trgu bančnega poslovanja s prebivalstvom na Nizozemskem in nanj prinese novo konkurenčno silo. |
| --- | --- |

(147)

Komisija upošteva tudi to, da se je ING večkrat zavezala k zagotavljanju rentabilnega poslovanja, na primer z imenovanjem poslovodje odsvojene družbe in nadzornega fiduciarja. Oba morata zagotoviti, da so pravice ter druga opredmetena in neopredmetena sredstva družbe (ki bo delno izčlenjena) zavarovani in zaščiteni pred družbo ING. Tudi vzpostavljeni arbitražni mehanizem, v skladu s katerim mora novi subjekt prejeti vse potrebno za zagotovitev njegove rentabilnosti, bo zagotovil, da ING izpolnjuje svoje zaveze iz te odločbe. Poleg tega se ING ne bo usmerjala na stranke delno izčlenjenega subjekta pri produktih, prenesenih WUH/Interadvies, tudi če ima ING s temi strankami še vedno vzpostavljene odnose. ING bo tudi zagotovila financiranje za WUH/Interadvies za [...] po naložbi, vendar se bo to financiranje v navedenem obdobju postopno zmanjševalo. Poleg tega bo Komisija [...] zagotovila, da se družba proda s pomočjo odsvojitvenega fiduciarja [...]. Vsi navedeni elementi zagotavljajo, da bo subjekt rentabilen, in tako povečujejo konkurenco na nizozemskem trgu bančnega poslovanja s prebivalstvom. Komisija se zato strinja, da lahko odsvojitev WUH/Interadvies novemu konkurentu omogoči, da razvije poslovno dejavnost na trgu bančnega poslovanja s prebivalstvom na Nizozemskem in nanj prinese novo konkurenčno silo.

| (148) | Nizozemska se je tudi zavezala k spoštovanju prepovedi prevzemov, ki družbi ING prepoveduje prevzem privlačnih družb, ki bodo verjetno vstopile na trg zaradi splošnih prestrukturiranj finančnih podjetij in celotnega sektorja (46). To preprečuje nenotranjo rast ING, drugim podjetjem, ki niso prejela državne pomoči, pa omogoča nakup takih družb. |
| --- | --- |

(148)

Nizozemska se je tudi zavezala k spoštovanju prepovedi prevzemov, ki družbi ING prepoveduje prevzem privlačnih družb, ki bodo verjetno vstopile na trg zaradi splošnih prestrukturiranj finančnih podjetij in celotnega sektorja (46). To preprečuje nenotranjo rast ING, drugim podjetjem, ki niso prejela državne pomoči, pa omogoča nakup takih družb.

| (149) | Poleg tega je zaveza družbe ING o spoštovanju prepovedi narekovanja cen po mnenju Komisije v skladu z zahtevami sporočila o prestrukturiranju, da se zagotovi, da se državna pomoč ne more uporabiti za ponujanje pogojev, ki jih konkurenti, ki ne prejemajo državne pomoči, ne morejo ponuditi (uvodna izjava 44). V skladu s točko 32 sporočila o prestrukturiranju zaveza glede narekovanja cen morda ni potrebna na trgih, na katerih so bile zagotovljene znatne strukturne zaveze. Odvisno od posebnosti posameznega primera ima lahko prepoved različne oblike, pri čemer je cilj najti najustreznejše ravnovesje med individualno obravnavo pomoči, ki izkrivlja konkurenco, in konkurenčnimi tržnimi pogoji. (47) |
| --- | --- |

(149)

Poleg tega je zaveza družbe ING o spoštovanju prepovedi narekovanja cen po mnenju Komisije v skladu z zahtevami sporočila o prestrukturiranju, da se zagotovi, da se državna pomoč ne more uporabiti za ponujanje pogojev, ki jih konkurenti, ki ne prejemajo državne pomoči, ne morejo ponuditi (uvodna izjava 44). V skladu s točko 32 sporočila o prestrukturiranju zaveza glede narekovanja cen morda ni potrebna na trgih, na katerih so bile zagotovljene znatne strukturne zaveze. Odvisno od posebnosti posameznega primera ima lahko prepoved različne oblike, pri čemer je cilj najti najustreznejše ravnovesje med individualno obravnavo pomoči, ki izkrivlja konkurenco, in konkurenčnimi tržnimi pogoji. (47)

| (150) | Nizozemska se je odločila za splošno prepoved narekovanja cen za družbo ING, v skladu s katero ING ne bo ponujala ugodnejših cen kot trije njeni cenovno najugodnejši konkurenti. Zaveza je ustrezna, saj je usmerjena na vse trge, na katerih ima banka vsaj 5-odstotni tržni delež. (48) Poleg tega so ING in nizozemski organi sprejeli zavezo glede prepovedi narekovanja cen neodvisno od tržnega deleža družbe ING Direct Europe. To upravičujejo informacije, ki jih je dobila Komisija in ki kažejo na agresivno poslovno ravnanje. Učinek prepovedi bi moral biti, da [...], bo ING konkurirala predvsem na podlagi kakovosti svojih produktov in storitev. To bi moralo odpraviti pomisleke v informacijah, ki so bile naslovljene na Komisijo in ki so v zvezi s tem navedene v uvodni izjavi 6 zgoraj. |
| --- | --- |

(150)

Nizozemska se je odločila za splošno prepoved narekovanja cen za družbo ING, v skladu s katero ING ne bo ponujala ugodnejših cen kot trije njeni cenovno najugodnejši konkurenti. Zaveza je ustrezna, saj je usmerjena na vse trge, na katerih ima banka vsaj 5-odstotni tržni delež. (48) Poleg tega so ING in nizozemski organi sprejeli zavezo glede prepovedi narekovanja cen neodvisno od tržnega deleža družbe ING Direct Europe. To upravičujejo informacije, ki jih je dobila Komisija in ki kažejo na agresivno poslovno ravnanje. Učinek prepovedi bi moral biti, da [...], bo ING konkurirala predvsem na podlagi kakovosti svojih produktov in storitev. To bi moralo odpraviti pomisleke v informacijah, ki so bile naslovljene na Komisijo in ki so v zvezi s tem navedene v uvodni izjavi 6 zgoraj.

| (151) | Nizozemska se tako zavezuje, da se bo ING vzdržala množičnega trženja, pri katerem bi se sklicevala na državno pomoč kot na konkurenčno prednost. |
| --- | --- |

(151)

Nizozemska se tako zavezuje, da se bo ING vzdržala množičnega trženja, pri katerem bi se sklicevala na državno pomoč kot na konkurenčno prednost.

| (152) | Vendar v skladu s sporočilom o prestrukturiranju ni več razloga za vztrajanje pri začasni omejitvi bilance, kot je določena v odločitvi N 528/08. |
| --- | --- |

(152)

Vendar v skladu s sporočilom o prestrukturiranju ni več razloga za vztrajanje pri začasni omejitvi bilance, kot je določena v odločitvi N 528/08.

5.2.4   Spremljanje

| (153) | Načrt prestrukturiranja, ki ga je predstavila Nizozemska, bo treba pravilno izvesti. Da se zagotovi pravilna izvedba, bo Nizozemska dvakrat na leto Komisiji predložila poročilo o spremljanju. Poleg tega je v načrtu prestrukturiranja in zavezah Nizozemske predvidenih več fiduciarjev, ki bodo Komisiji pomagali spremljati izvajanje načrta prestrukturiranja in različnih določb v njem. |
| --- | --- |

(153)

Načrt prestrukturiranja, ki ga je predstavila Nizozemska, bo treba pravilno izvesti. Da se zagotovi pravilna izvedba, bo Nizozemska dvakrat na leto Komisiji predložila poročilo o spremljanju. Poleg tega je v načrtu prestrukturiranja in zavezah Nizozemske predvidenih več fiduciarjev, ki bodo Komisiji pomagali spremljati izvajanje načrta prestrukturiranja in različnih določb v njem.

| (154) | Običajna praksa Komisije je, da državam članicam dovoli, da v izjemnih okoliščinah prilagodijo zaveze. (49) Če bo to primerno, bo zato Komisija v odgovor na zahtevo Nizozemske, ki vsebuje upravičen razlog, uvedla spremembe, če so utemeljene, in (i) odobrila podaljšanje obdobja ukrepov, h katerim se je Nizozemska zavezala v tej odločbi, ali (ii) odstopila od enega ali več vidikov katere koli zaveze Nizozemske v tej odločbi, ga spremenila ali nadomestila. |
| --- | --- |

(154)

Običajna praksa Komisije je, da državam članicam dovoli, da v izjemnih okoliščinah prilagodijo zaveze. (49) Če bo to primerno, bo zato Komisija v odgovor na zahtevo Nizozemske, ki vsebuje upravičen razlog, uvedla spremembe, če so utemeljene, in (i) odobrila podaljšanje obdobja ukrepov, h katerim se je Nizozemska zavezala v tej odločbi, ali (ii) odstopila od enega ali več vidikov katere koli zaveze Nizozemske v tej odločbi, ga spremenila ali nadomestila.

6.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (155) | Prvič, na podlagi sprememb, ki jih je Nizozemska predstavila 20. oktobra 2009, se sklene, da je ukrep OS v skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih in ga je zato treba razglasiti za združljivega s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(155)

Prvič, na podlagi sprememb, ki jih je Nizozemska predstavila 20. oktobra 2009, se sklene, da je ukrep OS v skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih in ga je zato treba razglasiti za združljivega s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe.

| (156) | Drugič, sklene se, da ukrepi prestrukturiranja omogočajo družbi ING, da ponovno vzpostavi dolgoročno rentabilnost, da so zadostni z vidika porazdelitve bremena ter primerni in sorazmerni za izničenje učinkov, ki izhajajo iz zadevnih ukrepov pomoči in izkrivljajo konkurenco. Predloženi načrt prestrukturiranja izpolnjuje merila iz sporočila o prestrukturiranju in ga je zato treba šteti za združljivega s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe. Ukrepi, ki zadevajo kapitalski vložek, in že odobrena jamstva se torej lahko podaljšajo v skladu z načrtom prestrukturiranja. Začasne omejitve bilance, določene v odločitvi N 528/08, pa je treba odpraviti. |
| --- | --- |

(156)

Drugič, sklene se, da ukrepi prestrukturiranja omogočajo družbi ING, da ponovno vzpostavi dolgoročno rentabilnost, da so zadostni z vidika porazdelitve bremena ter primerni in sorazmerni za izničenje učinkov, ki izhajajo iz zadevnih ukrepov pomoči in izkrivljajo konkurenco. Predloženi načrt prestrukturiranja izpolnjuje merila iz sporočila o prestrukturiranju in ga je zato treba šteti za združljivega s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe. Ukrepi, ki zadevajo kapitalski vložek, in že odobrena jamstva se torej lahko podaljšajo v skladu z načrtom prestrukturiranja. Začasne omejitve bilance, določene v odločitvi N 528/08, pa je treba odpraviti.

| (157) | Tretjič, sklene se, da je treba tudi ukrepe dodatne pomoči, predstavljene v okviru načrta prestrukturiranja, tj. spremembo pogojev za ponovni odkup temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda od Nizozemske in predvidena jamstva za obveznosti, glede na pomembnost ukrepov za odpravljanje izkrivljanja trga, predstavljenih v načrtu za prestrukturiranje, in dejstvo, da pomoč pomaga upravičenki pri krepitvi njene rentabilnosti, razglasiti za združljive s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe. To zadeva tudi pomoč, ki izhaja iz spremenjenih pogojev za poplačilo kapitala, ki ga je dodelila Nizozemska – |
| --- | --- |

(157)

Tretjič, sklene se, da je treba tudi ukrepe dodatne pomoči, predstavljene v okviru načrta prestrukturiranja, tj. spremembo pogojev za ponovni odkup temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda od Nizozemske in predvidena jamstva za obveznosti, glede na pomembnost ukrepov za odpravljanje izkrivljanja trga, predstavljenih v načrtu za prestrukturiranje, in dejstvo, da pomoč pomaga upravičenki pri krepitvi njene rentabilnosti, razglasiti za združljive s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe. To zadeva tudi pomoč, ki izhaja iz spremenjenih pogojev za poplačilo kapitala, ki ga je dodelila Nizozemska –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ukrep za oslabljena sredstva, ki ga je Nizozemska zagotovila za tako imenovani portfelj Alt-A družbe ING, pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

Pomoč je združljiva s skupnim trgom ob upoštevanju zavez iz Priloge I.

Člen 2

Pomoč za prestrukturiranje, ki jo je Nizozemska zagotovila družbi ING, pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

Pomoč je združljiva s skupnim trgom ob upoštevanju zavez iz Priloge II.

Začasna omejitev rasti bilance, določena v odločitvi Komisije z dne 12. decembra 2008 o ukrepu dokapitalizacije za družbo ING, se odpravi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 18. novembra 2009

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  Odločitev Komisije v zadevi C 10/09 (ex N 138/09), ING, UL C 158, 11.7.2009, str. 13.

1

(2)  Odločitev Komisije v zadevi N 528/08, ING, UL C 328, 23.12.2008, str. 10.

2

(3)  Odločitev Komisije v zadevi C 10/09 (ex N 138/09), ING, UL C 158, 11.7.2009, str. 13.

3

(4)  UL C 72, 26.3.2009, str. 1.

4

(5)  Glej opombo 1.

5

(6)  Še neobjavljena.

6

(7)  Še neobjavljena odločitev Komisije z dne 7. julija 2009 v zadevah N 379/09 in NN 16-2009.

7

(8)  Tržni deleži na nizozemskem trgu iz uvodnih izjav 19 in 24 temeljijo na javno dostopnih podatkih v Odločbi Komisije v zadevi št. Comp/M.4844, Fortis/ABN Amro Assets. Tržni delež se nekoliko razlikuje od posodobljenih podatkov, ki jih je predložila Nizozemska. Ker pa te razlike niso bistvene za odločitev, Komisija zaradi usklajenosti navaja preverjene podatke.

8

(9)  Deli tega besedila so bili spremenjeni, da se ne razkrijejo zaupne informacije. Ti deli so navedeni v oglatih oklepajih in označeni z zvezdico.

9

(10)  Deli tega besedila so bili izpuščeni, da se ne razkrijejo zaupne informacije. Ti deli so označeni s tremi pikami v oglatih oklepajih in označeni z dvema zvezdicama.

10

(11)  Ta ukrep je podrobno opisan v odločitvi Komisije N 528/08 z dne 12. novembra 2008.

11

(12)  Kazen za predčasno poplačilo se izračuna tako: 650 000 000 EUR * (število ponovno odkupljenih vrednostnih papirjev/500 000 000) * (dnevi od izdaje)/365) * (prevladujoča cena – 10)/(12,5 – 10), kjer je prevladujoča cena povprečje tržne cene zadnjih petih dni pred poplačilom ter je višja od 11,20 EUR ali enaka temu znesku in nižja od 12,45 EUR ali enaka temu znesku.

12

(13)  Odločitev Komisije v zadevi N 611/08, UL C 247, 15.10.2009, str. 2.

13

(14)  Odločitev Komisije v zadevi N 569/09, UL C 9, 14.1.2009, str. 3.

14

(15)  Provizija za financiranje je vsota 3 % (domnevni stroški financiranja Nizozemske v USD) in 0,5-odstotne marže.

15

(16)  Zvišanje provizije je mogoče uporabiti samo od 25. oktobra 2009. Potrebna prilagoditev je bila ocenjena na 15,6 BT, da se nadomestijo neplačila med 26. januarjem 2009 in 25. oktobrom 2009. Ta prilagoditev zajema znižanje provizije za financiranje (ki jo ING prejme od Nizozemske) za 50 BT in zvišanje provizije za jamstvo (ki jo ING plačuje Nizozemski) za 67 BT.

16

(17)  To bi se zgodilo, če bi ING od Nizozemske portfelj v celoti ali delno odkupila nazaj.

17

(18)  [...]

18

(19)  Zavarovalniška dejavnost je v obdobju 2004–2007 ING Groep prinesla povprečno 52 % dohodka pred obdavčitvijo.

19

(20)  [...]

20

(21)  Ob predpostavki poplačila po 400 dneh od izdaje.

21

(22)  Rezervna kreditna linija za nelikvidna sredstva.

22

(23)  [...]

23

(24)  Zlasti kadar se odsvojitev izvaja s postopkom prve javne ponudbe (IPO), ki se je že začel, in je bila pred koncem obdobja odsvojitve prodana že precejšnja količina (30 % ali več) delnic, bo Komisija (ob posvetovanju z nizozemskimi organi, družbo ING in fiduciarjem) dejavno preučila možnost, da subjektu dovoli več časa za prodajo preostalih delnic.

24

(25)  Sprejemljivo je, da se za različne regije in/ali podjetja imenujejo različni fiduciarji.

25

(26)  [...]

26

(27)  Če je jasno, da bo del prihodkov od nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje uporabljen za plačila kuponov.

27

(28)  Glej odstavek 26 Sporočila Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči, UL C 195, 19.8.2009, str. 9.

28

(29)  Ob predpostavki, da je menjalni tečaj EUR/USD 1,3.

29

(30)  RWA ING Bank je konec leta 2008 znašala 343 milijard EUR.

30

(31)  Glede na zahtevano kapitalsko ustreznost konec leta 2008.

31

(32)  Glej še neobjavljeno odločitev Komisije z dne 4. julija 2008 v zadevi C 9/08, SachsenLB; odločitev Komisije z dne 29. maja 2009 v zadevi N 264/09, Pomoč za reševanje HSH Nordbank AG, UL C 179, 1.8.2009, str. 1. in odločitev Komisije z dne 7. maja 2009 v zadevi N 244/09, Commerzbank, UL C 147, 27.6.2009, str. 4.

32

(33)  Glej zadnjo alineo točke 7 in točko 27 sporočila o prestrukturiranju.

33

(34)  Še neobjavljena odločitev Komisije z dne 7. julija 2009 v zadevah N 379/09 in NN 16-2009.

34

(35)  Ta številka je sestavljena iz prilagoditve 52 BT na leto za vrednotenje, 15 BT na leto za provizijo za upravljanje in 15,6 BT na leto za plačila v obdobju od 26. januarja do 25. oktobra 2009, ki se jim je država odpovedala.

35

(36)  Nizozemska ocenjuje svoje stroške financiranja v USD na približno 3 % za zapadlost od 5 do 7 let, kar ustreza ponderirani povprečni življenjski dobi portfelja.

36

(37)  Ob predpostavki ustreznega nadomestila, ki je bilo zdaj zagotovljeno.

37

(38)  UL C 195, 19.8.2009, str. 9.

38

(39)  Glej UL C 244, 1.10.2004, str. 2. Točka 42 sporočila o bančništvu je vsebovala izrecni sklic na te smernice.

39

(40)  Glej odločitev o oslabljenih sredstvih z dne 30. marca 2009, točka 83.

40

(41)  UL C 10, 15.1.2009, str. 2.

41

(42)  UL C 270, 25.10.2008, str. 8.

42

(43)  Glej MEMO/09/441 z dne 8. oktobra 2009 — Komisija navaja pravila glede kapitalskih transakcij prvega in drugega reda za banke, ki so predmet preiskave pomoči za prestrukturiranje.

43

(44)  Če se upošteva samo znesek pomoči, dodeljene zavarovalništvu, je ta enak 50 % zahtevane kapitalske ustreznosti ING Insurance. To bi ustrezalo 4 % RWA banke, saj pomeni polovico zahtevanega minimalnega kapitala, ki je potreben za delovanje subjekta.

44

(45)  Zdi se, da enako velja glede tega, kako je ING spoštovala prepoved oglaševanja ukrepa dokapitalizacije; prepoved se v Italiji in Španiji nekaj dni po dodelitvi pomoči ni spoštovala.

45

(46)  Podobno: odločitev Komisije z dne 7. maja 2009 v zadevi N 244/09, Kapitalski vložek v Commerzbank, UL C 147, 27.6.2009, str. 4. točka 111.

46

(47)  Komisija je v odločitvi z dne 7. maja 2009 v zadevi N 244/09, Commerzbank, UL C 147, 27.6.2009, str. 4. sprejela prepoved v zvezi s tremi cenovno najugodnejšimi konkurenti. V še ne objavljeni odločitvi z dne 18. novembra 2009 v zadevi C 18/09, KBC, je Komisija sprejela prepoved narekovanja cen, pri čemer se je KBC zavezal, da ne bo ponujal boljših cen kot cenovno najugodnejši konkurent med desetimi najboljšimi akterji na trgu z vidika tržnega deleža na zadevnem trgu.

47

(48)  Komisija je v odločitvi z dne 7. maja 2009 v zadevi N 244/09, Commerzbank, UL C 147, 27.6.2009, str. 4. in še ne objavljeni odločitvi z dne 18. novembra 2009 v zadevi C 18/09, KBC, menila, da je treba prepoved omejiti na trge, na katerih ima banka znatno prisotnost, ki je za namen prepovedi narekovanja cen opredeljena kot vsaj 5-odstotni tržni delež.

48

(49)  Glej odločitev Komisije z dne 22. oktobra 2008 v zadevi C 10/08, IKB, UL L 278, 23.10.2009, str. 32.

49

---

PRILOGA I

V zvezi z ukrepom za oslabljena sredstva je treba spoštovati naslednje zaveze:

| — | ING Groep bo od 25. oktobra 2009 Nizozemski zagotavljala dodatna plačila, ki ustrezajo prilagoditvi nadomestila Alt-A v višini – 50 BT na provizijo za financiranje, ki jo ING prejema, in + 82,6 BT na provizijo za jamstvo, ki jo ING plačuje. Prilagoditev v zvezi s provizijo za jamstvo vključuje 15,6 BT prilagoditve za obdobje od 26. januarja 2009, ko se je začel izvajati ukrep IABF (to je ukrep OS), do 25. oktobra 2009. Dodatna plačila se bodo izvajala v obsegu iz dogovora o IABF in dokler bo ta dogovor veljal, |
| --- | --- |

—

ING Groep bo od 25. oktobra 2009 Nizozemski zagotavljala dodatna plačila, ki ustrezajo prilagoditvi nadomestila Alt-A v višini – 50 BT na provizijo za financiranje, ki jo ING prejema, in + 82,6 BT na provizijo za jamstvo, ki jo ING plačuje. Prilagoditev v zvezi s provizijo za jamstvo vključuje 15,6 BT prilagoditve za obdobje od 26. januarja 2009, ko se je začel izvajati ukrep IABF (to je ukrep OS), do 25. oktobra 2009. Dodatna plačila se bodo izvajala v obsegu iz dogovora o IABF in dokler bo ta dogovor veljal,

| — | dodatna plačila se bodo izvajala v obliki ločenega dogovora med ING Groep in Nizozemsko, da bi prvotni ukrep IABF ostal nespremenjen, |
| --- | --- |

—

dodatna plačila se bodo izvajala v obliki ločenega dogovora med ING Groep in Nizozemsko, da bi prvotni ukrep IABF ostal nespremenjen,

| — | v primeru predčasne odprave ukrepa IABF ni poravnave preostalih sredstev za dodatna plačila, razen za del, ki se nanaša na obdobje od 26. januarja 2009 do 25. oktobra 2009 (to je 15,6 BT, vključene v prilagoditev v zvezi s provizijo za jamstvo). Znesek neporavnanih dodatnih plačil, ki se nanaša na obdobje od 26. januarja 2009 do 25. oktobra 2009 (to je 15,6 BT, vključene v prilagoditev v zvezi s provizijo za jamstvo), zapade v plačilo v primeru delne ali celotne odprave prvotne transakcije. Če se ukrep IABF delno odpravi, je ta poravnava za predčasni odkup sorazmerna, |
| --- | --- |

—

v primeru predčasne odprave ukrepa IABF ni poravnave preostalih sredstev za dodatna plačila, razen za del, ki se nanaša na obdobje od 26. januarja 2009 do 25. oktobra 2009 (to je 15,6 BT, vključene v prilagoditev v zvezi s provizijo za jamstvo). Znesek neporavnanih dodatnih plačil, ki se nanaša na obdobje od 26. januarja 2009 do 25. oktobra 2009 (to je 15,6 BT, vključene v prilagoditev v zvezi s provizijo za jamstvo), zapade v plačilo v primeru delne ali celotne odprave prvotne transakcije. Če se ukrep IABF delno odpravi, je ta poravnava za predčasni odkup sorazmerna,

| — | Nizozemska se zavezuje, da bo Komisiji priglasila vsak ukrep predčasne celotne ali delne odprave ukrepa OS. |
| --- | --- |

—

Nizozemska se zavezuje, da bo Komisiji priglasila vsak ukrep predčasne celotne ali delne odprave ukrepa OS.

---

PRILOGA II

V zvezi s pomočjo za prestrukturiranje je treba spoštovati naslednje zaveze:

| (a) | v zvezi z zmanjšanjem bilance, zavezo za odsvojitev zavarovalništva ter tem, da je treba ING Direct US in druge enote odsvojiti do konca leta 2013:






  — | ING bo do konca leta 2013 v primerjavi s 30. septembrom 2008 za 45 % zmanjšala bilanco in odsvojila enote s seznama iz uvodne izjave 57, zlasti zavarovalništvo in ING Direct US [...], |
| --- | --- | --- |

(a)

v zvezi z zmanjšanjem bilance, zavezo za odsvojitev zavarovalništva ter tem, da je treba ING Direct US in druge enote odsvojiti do konca leta 2013:

—

ING bo do konca leta 2013 v primerjavi s 30. septembrom 2008 za 45 % zmanjšala bilanco in odsvojila enote s seznama iz uvodne izjave 57, zlasti zavarovalništvo in ING Direct US [...],

| — | te številke se nanašajo na napovedi, v katerih se ne upošteva možni učinek notranje rasti in ki izključujejo dodatna povečanja zaradi morebitnih novih zakonskih zahtev, na primer če bi morale banke v skladu z novimi predpisi, veljavnimi v vsej EU, vzdrževati občutno večje likvidnostne rezerve. Zaradi takih zahtev bi se lahko bilanca povečala precej bolj, kot je predvideno v sedanjih napovedih notranje rasti, |
| --- | --- |

—

te številke se nanašajo na napovedi, v katerih se ne upošteva možni učinek notranje rasti in ki izključujejo dodatna povečanja zaradi morebitnih novih zakonskih zahtev, na primer če bi morale banke v skladu z novimi predpisi, veljavnimi v vsej EU, vzdrževati občutno večje likvidnostne rezerve. Zaradi takih zahtev bi se lahko bilanca povečala precej bolj, kot je predvideno v sedanjih napovedih notranje rasti,

| — | ING ne bo omejena glede notranje rasti (to je rasti, ki ni povezana s prevzemi) bilanc svojih dejavnosti. [...]. V prihodnje bo splošna politika družbe ING, da uporabi svojo rast skladov, ki so ji jih zaupale stranke, predvsem za širjenje na področju posojil realnemu gospodarstvu (podjetjem in potrošnikom) in zmanjševanje izpostavljenosti sredstvom iz razredov z večjim tveganjem v okviru vrednostnih papirjev CMBS in RMBS iz ZDA [...] (1), |
| --- | --- |

—

ING ne bo omejena glede notranje rasti (to je rasti, ki ni povezana s prevzemi) bilanc svojih dejavnosti. [...]. V prihodnje bo splošna politika družbe ING, da uporabi svojo rast skladov, ki so ji jih zaupale stranke, predvsem za širjenje na področju posojil realnemu gospodarstvu (podjetjem in potrošnikom) in zmanjševanje izpostavljenosti sredstvom iz razredov z večjim tveganjem v okviru vrednostnih papirjev CMBS in RMBS iz ZDA [...] (1),

| — | če odsvojitev katere koli enote, ki se jo ING zaveže prodati (kot so navedene v uvodni izjavi 57), ni izvedena do 31. decembra 2013 (na primer na podlagi sklenitve dokončne in zavezujoče pogodbe o prodaji), lahko Komisija, če je to primerno ali zaradi izjemnih okoliščin, v odgovor na zahtevo Nizozemske odobri podaljšanje tega obdobja. (2) Komisija lahko v takem primeru tudi (i) zahteva, naj Nizozemska imenuje enega ali več (odsvojitvenih) fiduciarjev (3), ki jih je predhodno izbrala in predlagala ING (ter odobrila Komisija) [...], |
| --- | --- |

—

če odsvojitev katere koli enote, ki se jo ING zaveže prodati (kot so navedene v uvodni izjavi 57), ni izvedena do 31. decembra 2013 (na primer na podlagi sklenitve dokončne in zavezujoče pogodbe o prodaji), lahko Komisija, če je to primerno ali zaradi izjemnih okoliščin, v odgovor na zahtevo Nizozemske odobri podaljšanje tega obdobja. (2) Komisija lahko v takem primeru tudi (i) zahteva, naj Nizozemska imenuje enega ali več (odsvojitvenih) fiduciarjev (3), ki jih je predhodno izbrala in predlagala ING (ter odobrila Komisija) [...],

| — | kadar želi Nizozemska podaljšati obdobje, predloži Komisiji najpozneje en mesec pred iztekom navedenega obdobja zahtevo, ki vsebuje upravičen razlog za podaljšanje. V izjemnih okoliščinah lahko Nizozemska zahteva podaljšanje v zadnjem mesecu obdobja; |
| --- | --- |

—

kadar želi Nizozemska podaljšati obdobje, predloži Komisiji najpozneje en mesec pred iztekom navedenega obdobja zahtevo, ki vsebuje upravičen razlog za podaljšanje. V izjemnih okoliščinah lahko Nizozemska zahteva podaljšanje v zadnjem mesecu obdobja;

| (b) | poleg tega se Nizozemska zavezuje, da bo ING spoštovala prepoved prevzemov:






  — | ING se bo v opredeljenem obdobju vzdržala prevzemov finančnih institucij. To obdobje traja tri leta od datuma sprejetja te odločbe Komisije ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej. ING se bo v istem obdobju vzdržala tudi vseh (drugih) prevzemov družb, ki bi upočasnili poplačilo temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda Nizozemski, |
| --- | --- | --- |

(b)

poleg tega se Nizozemska zavezuje, da bo ING spoštovala prepoved prevzemov:

—

ING se bo v opredeljenem obdobju vzdržala prevzemov finančnih institucij. To obdobje traja tri leta od datuma sprejetja te odločbe Komisije ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej. ING se bo v istem obdobju vzdržala tudi vseh (drugih) prevzemov družb, ki bi upočasnili poplačilo temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda Nizozemski,

| — | ne glede na to prepoved lahko ING po odobritvi Komisije prevzema družbe, zlasti če je to bistveno za varovanje njene finančne stabilnosti ali konkurence na zadevnih trgih; |
| --- | --- |

—

ne glede na to prepoved lahko ING po odobritvi Komisije prevzema družbe, zlasti če je to bistveno za varovanje njene finančne stabilnosti ali konkurence na zadevnih trgih;

| (c) | poleg tega se Nizozemska zavezuje, da bo ING spoštovala prepoved narekovanja cen:






  — | ING brez predhodne odobritve Komisije za svoje standardizirane produkte (na spodaj opredeljenih trgih) ne bo ponujala ugodnejših cen kot trije njeni cenovno najugodnejši neposredni konkurenti, in sicer na trgih EU, na katerih ima ING več kot 5-odstotni tržni delež, |
| --- | --- | --- |

(c)

poleg tega se Nizozemska zavezuje, da bo ING spoštovala prepoved narekovanja cen:

—

ING brez predhodne odobritve Komisije za svoje standardizirane produkte (na spodaj opredeljenih trgih) ne bo ponujala ugodnejših cen kot trije njeni cenovno najugodnejši neposredni konkurenti, in sicer na trgih EU, na katerih ima ING več kot 5-odstotni tržni delež,

| — | ta pogoj je omejen na standardizirane produkte družbe ING na naslednjih trgih produktov: (i) trgu varčevanja zasebnikov; (ii) trgu hipotekarnih posojil za prebivalstvo; (iii) zasebnem bančništvu, če vključuje hipotekarne ali varčevalne proizvode, ali (iv) vlogah za MPS (MPS se opredelijo v skladu z opredelitvijo MSP, ki jo ING navadno/trenutno uporablja pri dejavnostih v zadevni državi). Ko ING ugotovi, da za svoje produkte ponuja ugodnejše cene kot trije njeni cenovno najugodnejši konkurenti, čim prej in brez nepotrebnega odlašanja prilagodi svoje cene ravni, ki je v skladu s to zavezo, |
| --- | --- |

—

ta pogoj je omejen na standardizirane produkte družbe ING na naslednjih trgih produktov: (i) trgu varčevanja zasebnikov; (ii) trgu hipotekarnih posojil za prebivalstvo; (iii) zasebnem bančništvu, če vključuje hipotekarne ali varčevalne proizvode, ali (iv) vlogah za MPS (MPS se opredelijo v skladu z opredelitvijo MSP, ki jo ING navadno/trenutno uporablja pri dejavnostih v zadevni državi). Ko ING ugotovi, da za svoje produkte ponuja ugodnejše cene kot trije njeni cenovno najugodnejši konkurenti, čim prej in brez nepotrebnega odlašanja prilagodi svoje cene ravni, ki je v skladu s to zavezo,

| — | ta pogoj velja tri leta od datuma sprejetja te odločbe ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej. Nizozemska bo za nadzor nad izpolnjevanjem tega pogoja imenovala nadzornega fiduciarja, ki ga bo predhodno izbrala in predlagala ING. Nadzornega fiduciarja mora odobriti Komisija, |
| --- | --- |

—

ta pogoj velja tri leta od datuma sprejetja te odločbe ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej. Nizozemska bo za nadzor nad izpolnjevanjem tega pogoja imenovala nadzornega fiduciarja, ki ga bo predhodno izbrala in predlagala ING. Nadzornega fiduciarja mora odobriti Komisija,

| — | poleg tega se bo ING Direct, da bi podprla dolgoročno rentabilnost družbe ING, brez predhodne odobritve Komisije vzdržala narekovanja cen standardiziranih produktov družbe ING na trgih hipotekarnih posojil za prebivalstvo in varčevanja zasebnikov v EU, in sicer tri leta od datuma sprejetja te odločbe ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej. Ko ING ugotovi, da je začela narekovati cene na trgih hipotekarnih posojil za prebivalstvo in varčevanja zasebnikov v EU, čim prej in brez nepotrebnega odlašanja prilagodi svoje cene ravni, ki je v skladu s to zavezo, |
| --- | --- |

—

poleg tega se bo ING Direct, da bi podprla dolgoročno rentabilnost družbe ING, brez predhodne odobritve Komisije vzdržala narekovanja cen standardiziranih produktov družbe ING na trgih hipotekarnih posojil za prebivalstvo in varčevanja zasebnikov v EU, in sicer tri leta od datuma sprejetja te odločbe ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej. Ko ING ugotovi, da je začela narekovati cene na trgih hipotekarnih posojil za prebivalstvo in varčevanja zasebnikov v EU, čim prej in brez nepotrebnega odlašanja prilagodi svoje cene ravni, ki je v skladu s to zavezo,

| — | Nizozemska bo za nadzor nad izpolnjevanjem tega pogoja imenovala nadzornega fiduciarja, ki ga bo predhodno izbrala in predlagala ING. Nadzornega fiduciarja mora odobriti Komisija; |
| --- | --- |

—

Nizozemska bo za nadzor nad izpolnjevanjem tega pogoja imenovala nadzornega fiduciarja, ki ga bo predhodno izbrala in predlagala ING. Nadzornega fiduciarja mora odobriti Komisija;

| (d) | Nizozemska se zavezuje k številnim podrobnim določbam glede delne izčlenitve WUH/Interadvies:






  — | ING bo na Nizozemskem ustanovila novo družbo za odsvojitev, ki bo delno izčlenjena iz sedanje nizozemske dejavnosti družbe ING za bančno poslovanje s prebivalstvom. Rezultat mora biti delno izčlenjena, rentabilna in konkurenčna družba, ki je neodvisna in ločena od dejavnosti, ki jih ING zadrži, ter ki jo je mogoče prenesti na ustreznega kupca. Ta nova družba bo vključevala dejavnosti bančnega oddelka WUH/Interadvies, ki je zdaj del nizozemskih zavarovalniških dejavnosti, in portfelj potrošniških posojil družbe ING Bank. WUH/Interadvies je poslovna enota družbe ING pod okriljem enote Nationale Nederlanden Insurance. Nova družba je (pretežno) hipotekarna banka, ki deluje na podlagi lastnih bančnih dovoljenj. Je rentabilna in samostojna družba, ki ima lastno prodajno osebje za opravljanje storitev, in neodvisna organizacija s stabilnim osnovnim prihodkom. Delna izčlenitev bo izvedena pod nadzorom nadzornega fiduciarja in v sodelovanju s poslovodjo odsvojene družbe. V tem okviru lahko nadzorni fiduciar v obdobju delne izčlenitve družbi ING daje priporočila glede vključitve opredmetenih in neopredmetenih sredstev (povezanih z odsvojeno dejavnostjo) v odsvojeno družbo, za katera meni, da so objektivno potrebna za zagotovitev polne skladnosti z zgoraj navedenimi, v rezultate usmerjenimi obveznostmi družbe ING, zlasti glede rentabilnosti in konkurenčnosti odsvojene družbe. Če se ING z nadzornim fiduciarjem ne strinja glede objektivne potrebe po vključitvi takih opredmetenih ali neopredmetenih sredstev, da bi se zagotovili rentabilnost in konkurenčnost odsvojene družbe, o tem pisno obvesti nadzornega fiduciarja. V takem primeru se uprava družbe ING in nadzorni fiduciar v [...] sestaneta, da bi dosegla soglasje. Če soglasje ni doseženo, ING in nadzorni fiduciar skupaj nemudoma imenujeta neodvisno tretjo osebo s strokovnim znanjem in izkušnjami na področju financ (v nadaljnjem besedilu: strokovnjak), ki preuči trditve strank in posreduje pri iskanju rešitve. Če taka rešitev ni dosežena, strokovnjak v [...] od svojega imenovanja odloči o objektivni potrebi po vključitvi zadevnih opredmetenih ali neopredmetenih sredstev v odsvojeno družbo, da se zagotovita njena rentabilnost in konkurenčnost, stranki pa sprejmeta njegovo odločitev in ravnata v skladu z njo. Vprašanja v zvezi z nesoglasji se navedejo v poročilu nadzornega fiduciarja Komisiji, |
| --- | --- | --- |

(d)

Nizozemska se zavezuje k številnim podrobnim določbam glede delne izčlenitve WUH/Interadvies:

—

ING bo na Nizozemskem ustanovila novo družbo za odsvojitev, ki bo delno izčlenjena iz sedanje nizozemske dejavnosti družbe ING za bančno poslovanje s prebivalstvom. Rezultat mora biti delno izčlenjena, rentabilna in konkurenčna družba, ki je neodvisna in ločena od dejavnosti, ki jih ING zadrži, ter ki jo je mogoče prenesti na ustreznega kupca. Ta nova družba bo vključevala dejavnosti bančnega oddelka WUH/Interadvies, ki je zdaj del nizozemskih zavarovalniških dejavnosti, in portfelj potrošniških posojil družbe ING Bank. WUH/Interadvies je poslovna enota družbe ING pod okriljem enote Nationale Nederlanden Insurance. Nova družba je (pretežno) hipotekarna banka, ki deluje na podlagi lastnih bančnih dovoljenj. Je rentabilna in samostojna družba, ki ima lastno prodajno osebje za opravljanje storitev, in neodvisna organizacija s stabilnim osnovnim prihodkom. Delna izčlenitev bo izvedena pod nadzorom nadzornega fiduciarja in v sodelovanju s poslovodjo odsvojene družbe. V tem okviru lahko nadzorni fiduciar v obdobju delne izčlenitve družbi ING daje priporočila glede vključitve opredmetenih in neopredmetenih sredstev (povezanih z odsvojeno dejavnostjo) v odsvojeno družbo, za katera meni, da so objektivno potrebna za zagotovitev polne skladnosti z zgoraj navedenimi, v rezultate usmerjenimi obveznostmi družbe ING, zlasti glede rentabilnosti in konkurenčnosti odsvojene družbe. Če se ING z nadzornim fiduciarjem ne strinja glede objektivne potrebe po vključitvi takih opredmetenih ali neopredmetenih sredstev, da bi se zagotovili rentabilnost in konkurenčnost odsvojene družbe, o tem pisno obvesti nadzornega fiduciarja. V takem primeru se uprava družbe ING in nadzorni fiduciar v [...] sestaneta, da bi dosegla soglasje. Če soglasje ni doseženo, ING in nadzorni fiduciar skupaj nemudoma imenujeta neodvisno tretjo osebo s strokovnim znanjem in izkušnjami na področju financ (v nadaljnjem besedilu: strokovnjak), ki preuči trditve strank in posreduje pri iskanju rešitve. Če taka rešitev ni dosežena, strokovnjak v [...] od svojega imenovanja odloči o objektivni potrebi po vključitvi zadevnih opredmetenih ali neopredmetenih sredstev v odsvojeno družbo, da se zagotovita njena rentabilnost in konkurenčnost, stranki pa sprejmeta njegovo odločitev in ravnata v skladu z njo. Vprašanja v zvezi z nesoglasji se navedejo v poročilu nadzornega fiduciarja Komisiji,

| — | ING se zavezuje, da bo s pripravo poslovnega načrta, vzpostavitvijo internetne platforme in dodelitvijo prodajnih zmogljivosti za delno izčlenjeno družbo zagotovila optimalne pogoje za odsvojitev. Če bo kupec to zahteval, bo novi družbi zagotovila tudi plačilno sposobnost (po tržnih pogojih). Poleg tega bo pomagala pri oblikovanju zakladniške funkcije in zagotovila financiranje za dve leti po odsvojitvi, ki se bo v tem času postopno zmanjševalo. Finančna podpora, ki jo bo ING zagotovila družbi WUH, bo temeljila na notranjih prenosnih cenah za financiranje. ING namerava za financiranje družbe WUH zaprositi Nizozemsko za državno zajamčeno pomoč do [...] milijarde EUR. V tem primeru se nizozemski organi zavezujejo, da bodo ta ukrep priglasili posebej, |
| --- | --- |

—

ING se zavezuje, da bo s pripravo poslovnega načrta, vzpostavitvijo internetne platforme in dodelitvijo prodajnih zmogljivosti za delno izčlenjeno družbo zagotovila optimalne pogoje za odsvojitev. Če bo kupec to zahteval, bo novi družbi zagotovila tudi plačilno sposobnost (po tržnih pogojih). Poleg tega bo pomagala pri oblikovanju zakladniške funkcije in zagotovila financiranje za dve leti po odsvojitvi, ki se bo v tem času postopno zmanjševalo. Finančna podpora, ki jo bo ING zagotovila družbi WUH, bo temeljila na notranjih prenosnih cenah za financiranje. ING namerava za financiranje družbe WUH zaprositi Nizozemsko za državno zajamčeno pomoč do [...] milijarde EUR. V tem primeru se nizozemski organi zavezujejo, da bodo ta ukrep priglasili posebej,

| — | poleg tega se bo ING v vmesnem obdobju [...] vzdržala dejavnega pridobivanja strank družbe WUH za nakup produktov, ki jih WUH zagotavlja tem strankam na dan sprejetja te odločbe, |
| --- | --- |

—

poleg tega se bo ING v vmesnem obdobju [...] vzdržala dejavnega pridobivanja strank družbe WUH za nakup produktov, ki jih WUH zagotavlja tem strankam na dan sprejetja te odločbe,

| — | ING si bo prizadevala, da bi končala postopek delne izčlenitve družbe WUH [...]. Po obdobju delne izčlenitve [...] bo ING poskrbela, da bo družba WUH delovala ločeno, in si prizadevala za odsvojitev te družbe [...] (4), |
| --- | --- |

—

ING si bo prizadevala, da bi končala postopek delne izčlenitve družbe WUH [...]. Po obdobju delne izčlenitve [...] bo ING poskrbela, da bo družba WUH delovala ločeno, in si prizadevala za odsvojitev te družbe [...] (4),

| — | nadzorni fiduciar in poslovodja odsvojene družbe bosta imenovana v [...] od datuma sprejetja te odločbe Komisije, odsvojitveni fiduciar pa bo imenovan v [...]. Vse fiduciarje bo imenovala Nizozemska, ING pa jih bo predhodno izbrala in predlagala. Fiduciarje mora odobriti Komisija; |
| --- | --- |

—

nadzorni fiduciar in poslovodja odsvojene družbe bosta imenovana v [...] od datuma sprejetja te odločbe Komisije, odsvojitveni fiduciar pa bo imenovan v [...]. Vse fiduciarje bo imenovala Nizozemska, ING pa jih bo predhodno izbrala in predlagala. Fiduciarje mora odobriti Komisija;

| (e) | stroške za vse fiduciarje, imenovane v postopku prestrukturiranja, bo nosila ING. |
| --- | --- |

(e)

stroške za vse fiduciarje, imenovane v postopku prestrukturiranja, bo nosila ING.

| (f) | Nizozemska se zavezuje, da bo ING za ponovno vzpostavitev rentabilnosti spoštovala naslednje:






  — | ING se zavezuje, da bo svoje nedepozitno financiranje po umiritvi tržnih razmer usmerila v dolgoročnejše financiranje z izdajanjem več dolžniških instrumentov z zapadlostjo, daljšo od enega leta [...], |
| --- | --- | --- |

(f)

Nizozemska se zavezuje, da bo ING za ponovno vzpostavitev rentabilnosti spoštovala naslednje:

—

ING se zavezuje, da bo svoje nedepozitno financiranje po umiritvi tržnih razmer usmerila v dolgoročnejše financiranje z izdajanjem več dolžniških instrumentov z zapadlostjo, daljšo od enega leta [...],

| — | ING si bo prizadevala za čimprejšnjo odpravo svojega dvojnega vzvoda (z uporabo osnovnega dolga kot lastniškega kapitala v svojih odvisnih družbah) in se zavezuje, da bo to storila najpozneje do [...]. Dvojni vzvod se samodejno odpravi, če in ko ING Groep spet postane regulirana banka; |
| --- | --- |

—

ING si bo prizadevala za čimprejšnjo odpravo svojega dvojnega vzvoda (z uporabo osnovnega dolga kot lastniškega kapitala v svojih odvisnih družbah) in se zavezuje, da bo to storila najpozneje do [...]. Dvojni vzvod se samodejno odpravi, če in ko ING Groep spet postane regulirana banka;

| (g) | v zvezi z odlogom plačila kuponov in nakupom vrednostnih papirjev prvega in drugega reda se Nizozemska zavezuje, da bo ING spoštovala naslednje:






  — | če je potrebna nova izdaja delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje za poplačilo 50 % temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda, vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi in provizijami izhodnih premij, družbi ING ne bo treba odložiti plačil kuponov na hibridne instrumente, predvidenih za 8. in 15. december 2009, (5) ali katerega koli plačila kupona na hibridne instrumente po tem, |
| --- | --- | --- |

(g)

v zvezi z odlogom plačila kuponov in nakupom vrednostnih papirjev prvega in drugega reda se Nizozemska zavezuje, da bo ING spoštovala naslednje:

—

če je potrebna nova izdaja delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje za poplačilo 50 % temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda, vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi in provizijami izhodnih premij, družbi ING ne bo treba odložiti plačil kuponov na hibridne instrumente, predvidenih za 8. in 15. december 2009, (5) ali katerega koli plačila kupona na hibridne instrumente po tem,

| — | če nova izdaja delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje ne bo izvedena in je ING v predhodnem letu ustvarila izgubo, bo morala ING odložiti plačila kuponov na hibridne instrumente, če bo imela diskrecijsko pravico za to, in sicer za tri leta od datuma sprejetja te odločbe Komisije ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej, |
| --- | --- |

—

če nova izdaja delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje ne bo izvedena in je ING v predhodnem letu ustvarila izgubo, bo morala ING odložiti plačila kuponov na hibridne instrumente, če bo imela diskrecijsko pravico za to, in sicer za tri leta od datuma sprejetja te odločbe Komisije ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej,

| — | nizozemski organi se zavedajo, da Komisija nasprotuje temu, da prejemniki državne pomoči to uporabljajo za nadomestila za lastna sredstva (lastniški kapital in podrejeni dolg), če njihove dejavnosti ne ustvarjajo zadostnih dobičkov (6), ter da Komisija v tem okviru načelno nasprotuje nakupu kapitala drugega reda in hibridnih instrumentov prvega reda; ING obžaluje nesporazum v zvezi z nakupom obveznice nižjega drugega reda 14. oktobra 2009. Nakup kapitala drugega reda in hibridnih instrumentov prvega reda bo v prihodnje Komisiji predložen v odobritev za vsak primer posebej, in sicer v obdobju treh let od datuma sprejetja te odločbe ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej; |
| --- | --- |

—

nizozemski organi se zavedajo, da Komisija nasprotuje temu, da prejemniki državne pomoči to uporabljajo za nadomestila za lastna sredstva (lastniški kapital in podrejeni dolg), če njihove dejavnosti ne ustvarjajo zadostnih dobičkov (6), ter da Komisija v tem okviru načelno nasprotuje nakupu kapitala drugega reda in hibridnih instrumentov prvega reda; ING obžaluje nesporazum v zvezi z nakupom obveznice nižjega drugega reda 14. oktobra 2009. Nakup kapitala drugega reda in hibridnih instrumentov prvega reda bo v prihodnje Komisiji predložen v odobritev za vsak primer posebej, in sicer v obdobju treh let od datuma sprejetja te odločbe ali dokler ING Nizozemski v celoti ne poplača temeljnih vrednostnih papirjev prvega reda (vključno z zadevnimi natečenimi obrestmi kuponov na temeljni kapital prvega reda in provizijami izhodnih premij), odvisno od tega, kaj nastopi prej;

| (h) | Nizozemska se zavezuje, da se bo ING vzdržala množičnega trženja, pri katerem bi se sklicevala na državno pomoč kot na konkurenčno prednost; |
| --- | --- |

(h)

Nizozemska se zavezuje, da se bo ING vzdržala množičnega trženja, pri katerem bi se sklicevala na državno pomoč kot na konkurenčno prednost;

| (i) | Nizozemska se zavezuje, da bo ING ohranila omejitve svoje plačne politike in tržnih dejavnosti, kot se je predhodno zavezala v dogovorih o temeljnih vrednostnih papirjih prvega reda in rezervni kreditni liniji nelikvidnih sredstev; |
| --- | --- |

(i)

Nizozemska se zavezuje, da bo ING ohranila omejitve svoje plačne politike in tržnih dejavnosti, kot se je predhodno zavezala v dogovorih o temeljnih vrednostnih papirjih prvega reda in rezervni kreditni liniji nelikvidnih sredstev;

| (j) | ING in Nizozemska se zavezujeta, da bosta Komisiji od datuma sprejetja te odločbe vsakih šest mesecev predložili poročilo o poteku izvajanja načrta prestrukturiranja; |
| --- | --- |

(j)

ING in Nizozemska se zavezujeta, da bosta Komisiji od datuma sprejetja te odločbe vsakih šest mesecev predložili poročilo o poteku izvajanja načrta prestrukturiranja;

| (k) | nizozemski organi se zavezujejo, da bo celotno prestrukturiranje ING končano pred koncem leta 2013. |
| --- | --- |

(k)

nizozemski organi se zavezujejo, da bo celotno prestrukturiranje ING končano pred koncem leta 2013.

---

(1)  [...]

(2)  Zlasti kadar se odsvojitev izvaja s postopkom prve javne ponudbe (v nadaljnjem besedilu: IPO), ki se je že začel, in je bila pred koncem obdobja odsvojitve prodana že precejšnja količina (30 % ali več) delnic, bo Komisija (ob posvetovanju z Nizozemsko, ING in fiduciarjem) aktivno preučila možnost, da subjektu dovoli več časa za prodajo preostalih delnic.

(3)  Sprejemljivo je, da se za različne regije in/ali podjetja imenujejo različni fiduciarji.

(4)  [...]

(5)  Če je jasno, da bo del prihodkov od nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje uporabljen za plačila kuponov.

(6)  Glej točko 26 Sporočila Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (sporočilo o prestrukturiranju).

---